rir · H3B57 · 2015-04-29 00:00:00 — Ökningen av personer med aktivitetsersättning för individer förklaras i första hand av ändringen av åldersgränsen från till 2003. Denna medförde att individer födda tidigast kunde beviljas aktivitetsersättning 2006, medan individer födda kunde beviljas aktivitetsersättning som 16-åring 2002 enligt det äldre regelverket. Se e-post från , , Inspektionen för socialförsäkringen, Unga med aktivitetsersättning, s. 24. 59Inspektionen för socialförsäkringen, Unga med aktivitetsersättning, s. 8. 60I flera kommuner har dessa tjänstemän inte någon tidigare erfarenhet av detta eller någon utbildning i särskolefrågor, se , Hur särskild får man vara? En analys av elevökningen i särskolan, s. 11. 61Skolverket, Hur särskild får man vara? En analys av elevökningen i särskolan, s. 9–11. Genom kommunaliseringen har särskolan och närmat sig varandra och därmed har mottagande i särskolan avdramatiserats. ansöker om aktivitetsersättning har automatiskt rätt till aktivitetsersättning för förlängd skolgång – en ersättning som har visat sig öka risken för att gå vidare till aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga.62 Andra orsaker till varför allt fler unga uppbär aktivitetsersättning tros vara att det är allt vanligare med psykisk ohälsa bland ungdomar, att det skett en normalisering i samhället av psykiska besvär samt att skolresultaten försämrats, vilket ger svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden.63 I en underlagsrapport till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen konstateras att de senaste årens ökning av antalet unga med aktivitetsersättning kan relateras till socioekonomiska bakgrundsfaktorer och förhållanden på arbetsmarknaden.64 Unga med låg utbildning, återkommande arbetslöshetsperioder och periodvisa ohälsoproblem har extra svårt att etablera sig på arbetsmarknaden eftersom de konkurrerar om praktik- och utbildningsplatser i arbetslivet med andra grupper.65 gjorde Inspektionen för socialförsäkringen, ISF, en kartläggning av gruppen som uppbär aktivitetsersättning – vad som karaktäriserar den och hur den förhåller sig till utvecklingen i andra länder. Ett annat syfte med studien var att sammanfatta befintlig kunskap om möjliga orsaker till utvecklingen.66 I rapporten lyfts fram att psykisk ohälsa dominerar bland de individer som har aktivitetsersättning. Bland individer med enbart garantiersättning67 är det så många som 4 av 5 som lider av psykisk ohälsa. Andelen är lika stor för kvinnor som för män. Nästan hälften av alla nya mottagare av garantiersättning 2009 hade olika former av utvecklingsstörning. För de något äldre med inkomstrelaterad ersättning är olika former av depressioner och stressrelaterade sjukdomar den vanligaste grunden till ersättning. För såväl de yngre som för de äldre med aktivitetsersättning är beteendestörningar också vanligt förekommande och stod 2009 för en tiondel av alla påbörjade perioder 62I en studie av ISF konstaterar man brister i de medicinska underlag utifrån vilka beviljar aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga. Dessa brister är särskilt stora för dem som tidigare mottagit aktivitetsersättning för förlängd skolgång, se Inspektionen för socialförsäkringen, Aktivitetsersättning – från förlängd skolgång till nedsatt arbetsförmåga, s. 8. 63Inspektionen för socialförsäkringen, Unga med aktivitetsersättning, s. 16–19. 64Olofsson, J. & Östh, J. (2011), Förtidspensionering av unga – en fråga om utsortering efter utbildningsnivå och socioekonomisk bakgrund? 65Olofsson, J. & Östh, J. (2011), Förtidspensionering av unga – en fråga om utsortering efter utbildningsnivå och socioekonomisk bakgrund? 66Inspektionen för socialförsäkringen, Unga med aktivitetsersättning, s. 12. 67För dem som inte har haft några förvärvsinkomster eller endast har haft låga förvärvsinkomster innan arbetsförmågan blev nedsatt finns ett grundskydd i form av garantiersättning. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Beteendestörningar står också för den största relativa ökningen sedan 2006.68 Det finns ingen heltäckande bild av vad som händer med dem som lämnar aktivitetsersättningen – hur många som börjar studera, får försörjningsstöd eller blir försörjda av närstående.69 har börjat registrera orsaken till varför personer lämnar aktivitetsersättningen, om det är till arbete eller studier och så vidare.70 Det har dock inte funnits några preliminära resultat för att ta del av vid granskningen. Vägar ut ur aktivitetsersättningen Arbete (vilande AE) Studier (vilande AE) Vägar ut ur aktivitets ersättningen hos Arbetsförmedlingen (arbetsförberedande och arbetsrelaterade insatser) Sjukpenning/ sjukpenning i särskilda fall Daglig verksamhet enligt lagen Insatser med stöd av SoL om LSS (kommun) 68Inspektionen för socialförsäkringen, Unga med aktivitetsersättning, s. 35–36. 69Det beror bland annat på att många i gruppen med aktivitetsersättning inte har hunnit kvalificera sig för ersättning från de allmänna försäkringssystemen. Det går således inte att följa dessa personer i offentliga register när de lämnar ersättningen. Se Inspektionen för socialförsäkringen, Unga med aktivitetsersättning, s. 52. 70Intervju med , . En studie av ISF visade att allt fler av dem som hade aktivitetsersättning lämnade ersättningen för jobb.71 Andelen som har jobb efter att de lämnat aktivitetsersättningen ökar dessutom med antalet år med ersättning. Mönstret förklaras av att många av dem som har aktivitetsersättning senare får ett subventionerat jobb via Arbetsförmedlingen. som fler lämnar ersättningen för jobb ser man en parallell trend i att fler av dem som lämnat ersättningen skrivs in på Arbetsförmedlingen som arbetslösa. Statistik från perioden –2006 visar att andelen inskrivna hos Arbetsförmedlingen av dem som lämnat aktivitetsersättningen hade ökat från 11 till 27 procent.72 följer återkommande upp de funktionshinderspolitiska målen där syftet bland annat är att beskriva delaktighet i arbetsliv och samhälle för personer med funktionsnedsättning.73 Enligt avslutade 1 860 personer en period med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga 2012. Av dem hade 383 personer (20,) fått en anställning med lönestöd senast efter att ersättningen upphörde. Nära hälften (47,) hade en inkomst av förvärvsarbetet året efter att ersättningen hade avslutats.74 2.3.1Olika orsaker till utflöde beroende på ålder En majoritet () avslutar perioden med aktivitetsersättning i samband med att de fyller . Ett utflöde från ersättningen i tidigare ålder indikerar att personen har återfått sin arbetsförmåga i sådan utsträckning att vederbörande inte längre bedöms vara berättigad till aktivitetsersättning. Ett utflöde betyder dock inte nödvändigtvis att arbetsförmågan har återfåtts utan beror snarare på förmånens konstruktion där det finns en övre åldersgräns för vilken ersättningen betalas ut.75 har inte gjort någon särskild uppföljning av vad som händer med den grupp som lämnar ersättningen innan de har uppnått åldersgränsen. Uppgifter från en registeranalys 2009 visar att av dem som avslutar sin period med aktivitetsersättning har varit 71Före 2003 benämndes aktivitetsersättning/sjukersättning som sjukbidrag/förtidspension. 72Inspektionen för socialförsäkringen, Unga med aktivitetsersättning, s. 53–54, , S. (2014), Att göra aktivitetsersättning – om målförskjutning och icke-kontakt vid förtidspension för unga, s. 94–95. 73Intervju med , , , svar på uppdraget om delmål, uppföljning och redovisning inom ramen för En strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken 2011–2016. 74Försäkringskassan, svar på uppdraget om delmål, uppföljning och redovisning inom ramen för En strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken 2011–2016, s. 14–16. Se , Registeranalys av unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga, s. 16. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? inskrivna på Arbetsförmedlingen efter att de lämnat ersättningen. Totalt av dem som lämnade ersättningen hade en inkomst av förvärvsarbete året efter att de lämnat ersättningen.76 För dem som lämnar ersättningen vid åldersgränsen gör däremot särskilda analyser. efter 30-årsdagen har sjukersättning och sjukpenning i särskilda fall77 medan saknar ersättning från Försäkringskassan.78 I det här avsnittet beskrivs ansvariga aktörers uppdrag när det gäller unga med aktivitetsersättning och de insatser gruppen kan få med aktivitetsersättning. har ansvar för att pröva rätten till aktivitetsersättning och för att utarbeta en plan i samråd med den enskilde om insatser.79 har även ett samordningsuppdrag vilket innebär att myndigheten ska identifiera behov av samordning mellan olika aktörer, verka för rehabiliterande och aktiverande insatser för individer med aktivitetsersättning samt utöva tillsyn över de insatser som tillhandahålls av andra aktörer för denna grupp, till exempel hälso- och sjukvården, arbetsgivare, och kommunen.80 ska också stötta individen i kontakterna med andra aktörer.81 ska även erbjuda dem som beviljas aktivitetsersättning att delta i aktiviteter, verka för att de planerade aktiviteterna kommer till stånd samt underlätta för den försäkrade att delta i aktiviteterna.82 Särskild ersättning ska lämnas av för kostnader som uppstår för den försäkrade med anledning av de aktiviteter som denna deltar i.83 Se , Registeranalys av unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga, s. 17. 77En person vars rätt till aktivitetsersättning upphör på grund av att han eller hon fyller kan ansöka om sjukpenning i särskilda fall. Se 3 § 28 kap. SFB (2010:110). 78Försäkringskassan, Sjukfrånvarons utveckling. Delrapport 2, , s. 29. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, s. 25, rskr. 2000/01:257. 80Försäkringskassans skyldighet att samordna rehabiliteringsinsatser regleras i 30 kap. 8–11 §§ SFB (2010:110). skyldighet att erbjuda och samordna aktiviteter regleras i 33 kap. 21–24 §§ SFB (2010:110). 1990/91:141, s. 50. 8233 kap. 21–23 §§ SFB (2010:110). 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, s. 25, rskr. 2000/01:257. Arbetsförmedlingen ska underlätta för unga med funktionsnedsättning att träda in på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen ska också samverka med och med kommunen enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, för att öka möjligheterna för unga med funktionsnedsättning till egen försörjning.84 Arbetsförmedlingen och har i regleringsbreven –2013 haft ett särskilt uppdrag att gemensamt stärka stödet till unga med aktivitetsersättning i syfte att underlätta inträde eller återgång till arbetsmarknaden.85 I regleringsbreven ingår att särskilt stödja unga med aktivitetsersättning i stället i uppdraget om det förstärkta samarbetet.86 Personer med aktivitetsersättning som skrivs in vid Arbetsförmedlingen erbjuds arbetslivsinriktad rehabilitering efter behov. Arbetslivsinriktad rehabilitering syftar till att hjälpa individen att påbörja ett arbete eller en utbildning. Arbetsförmedlingen har arbetsförmedlare och specialister som arbetar med att klargöra individens arbetsförutsättningar, erbjuda vägledning och vid behov anpassa individens arbetssituation. Insatser som ges inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen är individuellt anpassade och består av både arbetsförberedande och arbetsrelaterade aktiviteter.87 Det kan också handla om att informera om olika yrken på arbetsmarknaden samt hjälp med att skriva CV och ansökningshandlingar i jobbsökaraktiviteter.88 84Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen ska utveckla sitt samarbete vad gäller insatser som bidrar till att den som är sjukskriven återfår arbetsförmågan och kan återgå i arbete. Samverkan ska innefatta aktiva insatser som sker för de personer som bedöms ha förmåga att tillgodogöra sig aktiva rehabiliteringsinsatser. Insatserna ska bidra till att skapa bättre förutsättningar för övergång till arbetsmarknaden och förkorta tiden i sjukförsäkringen. Arbetsförmedlingen och ska, bland annat, genom samverkan med andra relevanta aktörer och inom ramen för samordningsförbundens verksamhet, verka för att unga med aktivitetsersättning ska uppnå eller förbättra sin arbetsförmåga. Arbetsförmedlingen, Regleringsbrev för , s. 2. Se även 14–15 §§ förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 85Arbetsförmedlingens regleringsbrev för budgetåren 2011–2013 samt regleringsbrev för budgetåren 2011–2013. 86Arbetsförmedlingens regleringsbrev för budgetåren 2014–2015 samt regleringsbrev för budgetåren 2014–2015. 87Arbetsförberedande insatser syftar till att förbereda och stärka personen för att han eller hon senare ska kunna delta i arbetslivsinriktade insatser. Det kan till exempel handla om friskvårdsaktiviteter. Arbetsrelaterade insatser förutsätter att individen har en relativt stabil aktivitetsnivå. Det kan till exempel handla om arbetspraktik. 88Arbetsförmedlingen och , Information till dig som ska delta i arbetslivsinriktad rehabilitering – gemensam information från Arbetsförmedlingen och , . AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? 2.4.3Samarbete mellan och Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingen och har tilldelats särskilda medel för samverkan. vidareutvecklades samverkan till ett förstärkt samarbete som inleddes i februari 2012.89 Målet för samarbetet är att öka förutsättningarna för varje individ att finna hållbara lösningar för att återfå sin arbetsförmåga och ta tillvara sina förutsättningar till egen försörjning.90 Det förstärkta samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen Samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen består av två delar – gemensam kartläggning och aktiva insatser. Gemensam kartläggning är ett arbetssätt som syftar till att identifiera individens förutsättningar och behov utifrån ett medicinskt och arbetslivsinriktat perspektiv. Kartläggningen är en ingång till aktiva insatser för personer som omfattas av det förstärkta samarbetet.91 I och Arbetsförmedlingens gemensamma återrapportering enligt regleringsbreven redovisar myndigheterna resultatet av det förstärkta samarbetet. Myndigheterna redovisar att många av dem som har identifierats för att kallas till gemensam kartläggning inte påbörjar kartläggningen och att en stor andel inte går vidare från kartläggningen till aktiva insatser.92 Av de personer som startat i aktiva insatser efter och som lämnat samarbetet mellan – efter en arbetslivsinriktad insats har dock gått vidare till arbete eller utbildning och deltar i något arbetsmarknadspolitiskt program eller är öppet arbetslösa. Av de återstående har återgått till och sjukförsäkringen. Detta beror på att de bedömts ha en sådan omfattande ohälsa att de inte kunnat fortsätta i aktiva insatser.93 89Samarbetet bedrivs genom särskilt tilldelade medel inom utgiftsområde 10 och enligt uppdrag i regleringsbrev. 90Arbetsförmedlingen och , Förstärkt stöd till unga med aktivitetsersättning. Återrapportering enligt regleringsbreven . Bilaga 5.3 Förstärkta rehabiliteringsinsatser 2012 – överenskommelse mellan om samarbete, s. 27. 91Under genomfördes 7 504 gemensamma kartläggningar vilket kan jämföras med 12 292 genomförda kartläggningar . Se och Arbetsförmedlingen, Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete – rehabiliteringsinsatser i samarbete. Återrapportering enligt regleringsbreven , s. 9–12. 92Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen, Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete – rehabiliteringsinsatser i samarbete. Återrapportering enligt regleringsbreven , s. 21. 93Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen, Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete – rehabiliteringsinsatser i samarbete. Återrapportering enligt regleringsbreven , s. 15–16. Supported employment och Case management fick och Arbetsförmedlingen i uppdrag av regeringen att gemensamt initiera en effektutvärdering i ett projekt för att utvärdera arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser i enlighet med arbetsmetoden supported employment.94 Supported employment är en metod för att stödja personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga i att få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden.95 Arbetsförmedlingen erbjuder supported employment inom ramen för ett särskilt program särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (). ges av en särskilt utbildad arbetsförmedlare () till personer inför och under introduktion i en anställning på den reguljära arbetsmarknaden. ges vanligen under 1–och är en del av Arbetsförmedlingens utbud av insatser till arbetssökande med behov av insatsen.96 Metodens centrala del är ett personligt stöd till såväl den anställde i arbetsuppgifterna som arbetsgivaren och arbetsplatsen för att individen långsiktigt ska kunna behålla arbetet.97 och Arbetsförmedlingen ska vetenskapligt effektutvärdera hur insatserna enligt metoden supported employment påverkar möjligheten till arbetsmarknadsetablering för unga som har aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga.Satsningen motsvarar 2014–2017.98 Effektutvärderingen genomförs genom att personer med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga randomiseras till tre grupper. Utfallet till arbete jämförs sedan mellan grupperna. jämförs är supported employment (), case management samt andra insatser genom Arbetsförmedlingens och förstärkta samarbete.99 Case management innebär att en särskild person – en case manager – har huvudansvar för att upprätta kontakter så att personer kan få rätt vård och stöd. Denna person är en samordnande funktion med ansvar för att utreda och planera samt för att insatser genomförs. Denna case manager ska också verka för att individen får behov och förutsättningar uppfyllda som 94Regeringsbeslut, Uppdrag angående projektverksamhet och utvärdering av nya former av arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser, S2013/6630/SF. 95Arbetsförmedlingen och , Effektutvärdering av insatser för unga med aktivitetsersättning, s. 16. 96Arbetsförmedlingen, Faktagranskning av om aktivitetsersättningen, . 97Arbetsförmedlingen, Faktagranskning av om aktivitetsersättningen, . 98Regeringsbeslut, Uppdrag angående projektverksamhet och utvärdering av nya former av arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser, S2013/6630/SF. förlängde regeringen tiden för att initiera projektet . Se Regeringsbeslut, Framställan om förlängd tid för redovisning av uppdrag, S2014/6630/SF. 99Arbetsförmedlingen och , Effektutvärdering av insatser för unga med aktivitetsersättning, s. 13. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? bidrar till förbättrade möjligheter att både få och behålla en anställning på arbetsmarknaden.100 Samhället har ett omfattande ansvar för att ge insatser till människor med funktionsnedsättning genom regleringar i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL,101 och socialtjänstlagen (2001:453), SoL102. Kommunen har ett grundläggande ansvar för alla som vistas i kommunen och också skyldighet att bedriva uppsökande verksamhet.103 För människor med stora funktionsnedsättningar finns dessutom lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS.104 Genom LSS ges möjlighet till olika former av stöd och service till exempel boende, daglig verksamhet, korttidsvistelse och personlig assistans. Kommunen ansvarar för dessa insatser. LSS ger rätt till stöd för personer med utvecklingsstörning, autism, autismliknande tillstånd (personkrets 1) samt för personer med betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom (personkrets 2). LSS omfattar även personer med andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionsnedsättningar som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och förorsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service (personkrets 3). som gör att personer som tillhör personkrets 1 och 2 har rätt till insatsen daglig verksamhet. De som ingår i personkrets 3 har däremot inte rätt till denna insats.105 De kan däremot ansöka om bistånd i form av sysselsättning enligt socialtjänstlagen (se nedan). Ansökan om LSS sker till berörd kommun. Daglig verksamhet är en av tio insatser enligt LSS. I förarbetena till LSS anges att det kommunala ansvaret för att anordna meningsfull sysselsättning för den enskilde kan förverkligas genom dagcenterverksamhet eller på annat sätt, exempelvis genom stöd till organisationer, kooperativ och andra som anordnar olika sysselsättningsaktiviteter. Det ska dock inte vara fråga om några anställningsförhållanden.106 Den dagliga verksamheten kan rymma 100Arbetsförmedlingen och , Effektutvärdering av insatser för unga med aktivitetsersättning, s. 18. 101Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 102Socialtjänstlagen (2001:453). 103Se bland annat 8 § 5 kap. socialtjänstlagen (2001:453). 104Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 1057 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade, s. 181. såväl aktiviteter med habiliterande inriktning som mer produktionsinriktade uppgifter.107 Personer som får aktivitetsersättning har även möjlighet att söka insatser som kommunen ordnar med stöd av socialtjänstlagen.108 I socialtjänstlagen framgår det att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning och för sin livsföring i övrigt.109 Socialtjänstlagen karaktäriseras som en målinriktad ramlag vilket innebär att den innehåller få preciserade regler om utformning. Kommunerna har en stor frihet att själva organisera verksamheten utifrån egna behov och förutsättningar.110 En skillnad mellan socialtjänstlagen och LSS är att de insatser som kan beviljas enligt LSS är preciserade i lagen. har ett särskilt ansvar för insatser till barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning. I hälso- och sjukvårdslagen stadgas att ska erbjuda dem som är bosatta inom habilitering och rehabilitering. I lagen sägs också att habiliteringen ska planeras i samverkan med den enskilde.111 Människor med psykiska funktionsnedsättningar kan få sin habilitering eller rehabilitering genom barn- eller vuxenpsykiatrin. Ansvarig läkare ska remittera, initiera och följa upp utredningar och behandlingar. Det är även den ansvariga läkaren som ger ett utlåtande till individens ansökan om rätt till aktivitetsersättning.112 Personer med aktivitetsersättning kan få insatser via samordningsförbund. Samordningsförbunden bygger på en gränsöverskridande och frivillig samverkan mellan Arbetsförmedlingen, , och kommunerna, och de samordnar rehabiliteringsinsatser i syfte att ge personer som behöver få del av insatser från flera olika myndigheter ett bra och effektivt stöd.113 Ett centralt perspektiv i samordningsförbundens verksamhet är lokala behov som tar sin utgångspunkt i insatser som är anpassade efter den 1992/93:159, s. 90. 108Beslut om bistånd i form av sysselsättning kan till exempel meddelas med stöd av 1 § 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453). 1091 § 4 kap socialtjänstlagen (2001:453). 110Se kommentar till socialtjänstlagen (2001:453) av (Karnov). 1113 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 112Försäkringskassans webbplats, Aktörer i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. 113Arbetsförmedlingen och , Samverkan genom samordningsförbund kring unga med aktivitetsersättning. Återrapportering enligt regleringsbreven , s. 13. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? enskildes särskilda behov.114 Samordningsförbundens insatser finansieras till lika del av de olika involverade aktörerna. Totalt 240 av landets 290 kommuner är medlemmar i ett förbund. Huvudsakligen saknas samordningsförbund i , och . I övrigt är fördelningen av samordningsförbund jämn över landet.115 finansierar insatser för personer där lämpliga insatser inte finns att tillgå i de berörda aktörernas linjeverksamhet.