rfr · H30WRFR3d2 · 2015-11-12 00:00:00 — Det innebär att kommunen har ansvaret för beredskapsplanering och lokal krishantering. Kommunerna ska förebygga, ha god planering, kvalitetssäkringssystem och uppföljningsrutiner. Vid en händelse ska kommunerna hjälpa till med evakuering och mat och husrum samt även med uppföljning efter en kris.23 ”Kriseinfo – din ingång till myndigheternas information.” Webbplatsen drivs av DSB och har en liknande funktion som MSB:s . På Kriseinfo.no samlas bekräftad information från olika myndigheter (på alla nivåer) som är involverade i en händelse.24 Webbplatsen är uppbyggd så att information ges om vad som kan ske, vad som sker under och efter en kris. När det gäller information om vad som kan ske informeras besökaren dels om beredskapssystemet i , dels om risker och beredskap för händelser förorsakade av väder och natur, brand och explosioner, utsläpp och föroreningar, smitta och sjukdom, transport, telefoni och data samt terror i utlandet. Relativt kortfattad information ges om vad som kan hända, och vissa råd ges om vad som kan göras för att minska konsekvenserna av en händelse. Inga checklistor förekommer. Informationen är ibland på en mer allmänbildande nivå (t.ex. vem som har ansvar för järnvägen eller vad en solstorm är). Under en kris och vid större oönskade händelser kommer Kriseinfo.no att ge uppdaterad, samlad och koordinerad information om vad som sker, vad individen bör göra och vilken aktör som gör vad. Det finns ingen kampanj motsvarande i Norge.25 23www.kriseinfo.no/Beredskapen i /Lokale og regionale nivå. 24Direktoratet for Samfunnssikkerhet og beredskap, skriftligt svar, . Information om hur individer ska förbereda sig och hur de ska klara en kris om den uppstår återfinns i första hand på varje enskild myndighets egen webbplats, men DSB ger även sådan information på webbplatsen Sikkerhverdag.no.26 På samma sätt som handlar Sikkerhverdag.no om säkerhet, och därmed om risker, i vid bemärkelse. Under ingången Din beredskap ges information om hem och hus, väder och natur samt händelser och kriser. I likhet med vissa kommuner i ger Sikkerhverdag.no ingen explicit information om att individen ska kunna klara sig på egen hand. Men information ges som går ut på att individen bör förbereda sig. Om strömavbrott anges att ”vid större strömavbrott prioriteras liv och hälsa först, och det kan ta tid innan du får strömmen tillbaka. Därför bör du vara förberedd på att klara dig utan ström i ”. 26 Direktoratet for Samfunnssikkerhet og beredskap, skriftligt svar . Individen uppmanas att tänka igenom vad som måste finnas hemma. ”Om strömmen går och du blir isolerad av vädret i , bör du vara för att klara dig i .” På webbplatsen finns praktiska råd och checklistor. I en kort film förmedlas samma information, på ett enkelt och lättsamt vis. Krishantering styrs i av principen om sektorsansvar. Den myndighet som är ansvarig under ordinarie förhållanden har också det specifika ansvaret för att ge vägledning till befolkningen i en kris. Rör det sig om t.ex. en vatten- förorening kommer det att vara det privata vattenverket och kommunen som I bred politisk enighet lades webbplatsen Kriseinfo.dk ned vid utgången av 2011.28 Från ges information till allmänheten dels på an- svariga myndigheternas egna webbplatser, dels på Politi.dk. liti.dk är till för de stora nationella händelserna.29 Rigspolitiet har förmåga att stödja samordningen av information vid kriser, och deras kanaler kan användas för att kommunicera med allmänheten.30 På webbplatsen Politi.dk ges under ingången Kriseinfo til borgerne vissa praktiska råd till enskilda om kris vid brand och explosion, energi, it och telefoni, hälsa, terror m.m. Det finns vissa likheter med norska webbplatsen Kriseinfo.no. Inga praktiska råd ges om hur man klarar värme-, vatten- och matförsörjning i en akut kris. På brs.dk ges råd om ”hjälp till självhjälp”. 27Rigspolitiet, skriftligt svar . 28Partierna var eniga i beslutet att lägga ned Kriseinfo.dk, eftersom man bedömde att behovet av kriskommunikation till befolkningen kan hanteras utan Kriseinfo.dk. Korrekt och uppdaterad kriskommunikation ges av ansvariga myndigheter på deras webbplatser, i enlighet med sektoransvarsprincipen. Aftale om redningsberedskabet, 2012. 29Rigspolitiet, skriftligt svar . 30MSB, skriftligt svar . Webbplatsen, som är pedagogiskt upplagd, beskriver risker vid bränder, stormar, skyfall, terrordåd, kemiska utsläpp m.m. och tillhandahåller praktiska råd. Informationen konkretiseras med exempel på verkliga händelser. Individen uppmanas att känna till sina behov, att ha ett första-hjälpen-kit samt batteridriven radio och stearinljus/ficklampa hemma. Kortfattade råd ges om det viktigaste att ta med och åtgärda vid en evakuering. Förhållningsråd ges om spridande av information. Råd ges om vad man ska göra i en akut fas men även om vad man ska göra långsiktigt för att minska effekterna som t.ex. skyfall, orkaner och översvämningar kan ha på hus. Råd ges även om terrorhot. Beredskabsforbundet är en frivilligorganisation vars medlemmar arbetar frivilligt i den kommunala räddningstjänsten och den statliga räddningstjänsten (Beredskabsstyrelsen). Den informerar allmänheten om beredskap och säkerhet. framhålls att när samhället utsätts för en större olycka eller katastrof måste räddningstjänsten prioritera sina insatser. Myndigheterna kan inte garantera snabb hjälp till alla. Som exempel nämns att storm och oväder kan betyda att man måste klara att ta hand om sig och sin familj . Det anges att som medborgare ska man helst vara beredd på att klara sig själv i . En lista på bra saker att ha hemma ges, med reservationen att listan bara är vägledande. tänka över vad familjen behöver. Det finns inte något krav formulerat i som anger hur länge befolkningen ska klara sig själv.31 beredskapsmodell bygger på samarbete mellan förvaltning och näringsliv. Statliga och kommunala myndigheter har lagstadgade skyldigheter att vidta åtgärder så att verksamhet kan fortsätta även under störningar och undantagsförhållanden. Beredskapen bygger på principen att myndigheterna ska fortsätta och intensifiera sin verksamhet också under svåra förhållanden.32 antogs en säkerhetsstrategi för samhället som utgör en gemensam grund för beredskapsverksamheten och krisledningen för samtliga aktörer. Kommunen har ett centralt ansvar när det gäller att sörja för befolkningens bastjänster samt för annan viktig och kritisk tjänste- och varuproduktion.33 Det anförs i dokumentet Beredskapsverksamhet och kontinuitetshantering i kommunen att den senaste tidens naturkatastrofer har visat på vikten av att befolkningen och de olika tjänsteproducenterna även förbereder sig på egen hand. Ägaren och innehavaren av en byggnad har en skyldighet att förebygga att farliga situationer uppkommer, förbereda sig på att skydda personer, egendom och omgivning vid risksituationer och förbereda sig på sådana räddningsinsatser som de själva klarar av. Kommunen bör beakta grupper, t.ex. personer med funktionsnedsättning, som inte har möjlighet att förbereda sig tillräckligt på egen hand. Det framhålls att om befolkningen har förberett sig på egen hand och har grundläggande beredskapsfärdigheter när en störningssituation eller undantagsförhållanden inträffar, minskar detta betydligt myndigheternas och övriga säkerhetsaktörers arbetsmängd. Frivilligorganisationer har en viktig roll i att upprätthålla de färdigheter som behövs vid störningar och under undantagsförhållanden.34 I finns inte någon myndighet med motsvarande övergripande roll som MSB. 31Rigspolitiet, skriftligt svar . 32www.se.nesa.fi/forsorjningsberedskap/oversikt/. 33Säkerhets- och försvarskommitténs sekretariat, Beredskapsverksamhet och kontinuitetshantering i kommunen, 2012, . 34Ibid., s.17. Vid nationella kriser kan regeringen samla information på sin webbplats: Övriga informationsinsatser om kriser återfinns på , och Försörjningsberedskapscentralens webbplatser. På Intermin.fi ges information om civil krishantering och beredskap (under ingången Säkerhet). Det informeras om att statliga och kommunala myndigheter genom beredskapsplanering och förberedelser bör säkerställa att uppgifterna kan skötas så bra som möjligt också under undantagsförhållanden. Information ges till den enskilde om hemförråd. Det framhålls att det på grund av oväntade situationer inte alltid kan vara möjligt att gå till butiken och handla, och därför bör man skaffa en extra mängd mat och andra förnödenheter som behövs . bör räcka eller och bestå av vanliga livsmedel som förbrukas och förnyas allt eftersom. Länk till räddningsväsendets webbplats finns på webbsidan. På webbplatsen Nesa.fi informerar Försörjningsberedskapscentralen om försörjningsberedskapen i . Försörjningsberedskapscentralen är en institution inom Arbets- och näringsministeriets förvaltningsområde. Den har en lagstadgad uppgift att säkra samhällets funktionsförmåga vid störningar och undantagsförhållanden. Den ska planera och operativt genomföra upprätthållandet och utvecklingen av landets beredskap. Målgruppen för webbplatsen är inte allmänheten, men på startsidan ligger en film om försörjningsberedskapen i som vänder sig till enskilda individer. I filmen försäkras att det finns beredskap både vad gäller bränsle, sjötransporter, läkemedel, mat och vatten (”leveranser av vatten måste säkerställas i alla situationer”). Individen kan dock förbättra beredskapen genom att ha ett eget hemförråd och husapotek. Myndigheten har tagit fram en åttasidig broschyr: En trygg gård. Guide för gårdens beredskap. Broschyren vänder sig till jordbrukare och deras familjer med information om beredskapsplanering. Ett finländskt jordbruk är oftast förutom ett företag, också en arbetsplats och ett hem. För lantbruksföretagaren är det därför viktigt att skapa beredskap att möta olika hot som riktar sig mot de egna familjemedlemmarna, de anställda och samarbetspartners, byggnader, boskap, odlingar och skog. Hot mot gårdens verksamhet är bl.a. exceptionella väderförhållanden, störningar i energi- och vattenförsörjning, avbrott i datatrafiken, storolyckor, brand, skadegörelse, skadedjur samt växt- och djursjukdomar. Broschyren ger vägledning i individens beredskapsplanering samt information om larmsystem och larmnummer. Jordbrukaren uppmanas att göra en tydlig kartritning över gården, fylla på första-hjälpen-skåpet (även med jodtabletter), öva evakuering av djur, provköra generatorn regelbundet, ta fram en förteckning över viktigaste kontaktuppgifterna för jordbruket, kontakta försäkringsbolag, informera och utbilda gårdens anställda och familjemedlemmar och införskaffa ett hemförråd för några dagar.35 Ansvaret för krisberedskap och krishantering ligger under . Det finns ett råd för civilskydd och säkerhet som består av rikspolischef, kustbevakning, meteorologiskt institut, post- och telestyrelse m.fl. myndigheter, landsting (motsvarande) och kommuner. I rådet ingår också frivilligorganisationerna Landsbjörg och Röda Korset. Rådet leds av inrikesministern. Departementet för civilskydd och krishantering, Almannavarnadeild, ansvarar för att förbereda, organisera och genomföra åtgärder som syftar till att förebygga och om möjligt minska inverkan på allmänhetens hälsa och skador på miljö och egendom, oavsett om det beror på naturkatastrofer, epidemier eller militära aktioner.36 Team från frivilligorganisationerna Landsbjörg (Icelandic Search and Rescue, ) och Röda Korset är ryggraden i civilskyddet på . De stödjer den nationella krishanteringen och lokalbefolkningen under och efter en kris. Röda Korset ansvarar för att tillhandahålla logi och skydd, och Landsbjörg ger assistans till de som behöver det vid evakuering. Samarbetet mellan Almannavarnadeild och frivilligorganisationerna har varit mycket framgångsrikt genom åren.37 Koordinering av uppgifter under kriser sker från det nationella kriscentret i samarbete med lokala kriscentrum och områdesbefäl. Frivilligorganisationerna Landsbjörg och Röda Korset har lokal uppslutning och förankring. De är på plats vid en kris och åtgärdar snabbt sådant som skadats (sätter exempelvis upp en nödbro vid en översvämning) samt organiserar evakuering och annan hjälp. På är naturolyckor återkommande fenomen, förutom vulkanutbrott och jordbävningar även laviner och översvämningar vilka kan kräva snabb evakuering. Olika sorteras katastrofer kräver olika åtgärder. Fokus i krisberedskap och krishantering ligger på extraordinära händelser framkallade av naturen. Den primära webbplatsen för information till allmänheten om krishantering är Almannavarnir.is. Här ges uttömmande information, uppdateringar, råd och tips till allmänheten. 36http:///displayer.asp?cat_id=357. 37Almannavarnadeild, skriftligt svar . Facebook och Twitter används också som kanaler för att skicka ut varningar, information och nyheter. Sociala medier har visat sig vara mycket effektiva kommunikationskanaler under kriser. Under en större kris som Bárðar- bunga/Holuhraun-utbrottet iordningställdes en särskild webbplats: (även på engelska eftersom turister är en viktig målgrupp på Is- land; dessa försöker man även nå via ).38 På webbplatsen publicerar myndigheten information om vulkanutbrott, väderrelaterade olyckor (översvämningar, stormar, jordbävningar, laviner m.m.). Informationen på webbplatsen är inte lättillgänglig till innehåll och form. Men det finns ett stort intresse hos allmänheten att få information om seismisk aktivitet och vulkanutbrott, och kunskapsnivån om dessa fenomen är ganska hög. På webbplatsen ges information om risker och förebyggande åtgärder. Re- kommendationer och information ges även om vad man kan förvänta sig under akuta situationer. Webbplatsen uppmanar allmänheten att vara förberedd på risker och kriser. Man ska identifiera vilka faror som finns där man bor (risk för jordbävningar, laviner, vulkanutbrott och stormar). Man ska känna till uppsamlingsplatser och var man kan få sjukvård. Man ska ha en färdigpackad väska – en ”grab bag” – som innehåller nödvändiga saker för att klara sig i två (även första-hjälpen-kit, radio, gasmask, stora plastpåsar, pengar och extra nycklar). Individer uppmanas att ta reda på vilka i grannskapet som behöver stöd. Äldre och personer med funktionsnedsättning uppmanas å sin sida att meddela sina grannar att de kommer att behöva hjälp vid en kris. Föräldrar uppmanas lära sina barn vad de ska göra om det blir jordbävning, om eldsvåda bryter ut m.m. Det framhålls att det bör finnas en krisplan över hur man agerar hemma, på arbetsplatsen och i skolan. Vikten av att öva och repetera så att man är förberedd betonas. Alla familjemedlemmar ska veta hur man bör agera vid fara. Andra kanaler för information till allmänheten Före, under och efter en kris anordnar Almannavarnadeild möten med allmänheten i utsatta och olycksdrabbade områden för att informera om krisen och hur den kan komma att utveckla sig. På dessa möten deltar vetenskapsmän och specialister, och praktiska frågor diskuteras, t.ex. när ett vulkanutbrott eller seismisk aktivitet är överhängande eller pågående.39 Almannavarnadeild publicerar även informationsmaterial för skolelever, omt.ex. hur man ska bete sig under jordbävningar, och informerar allmänheten om hälsofaror vid vulkanutbrott. Myndigheten publicerar olika typer av information på webbplatsen Almannavarnir.is.40 arbetar också med undervisning.41 Kommentar: Faror är inte hypotetiska utan högst konkreta och återkommande beroende på geografiska förhållanden. Förväntningarna är höga på att individen har ett högt riskmedvetande och har förberett sig för en kris. Individens ansvar – föräldrar gentemot barn och grannar gentemot grannar – är stort. 39Almannavarnadeild, skriftligt svar . 41http:///ice-sareducation/138-education-aticles-2015/822- ice-sar-education-programmes. I bedrivs en kampanj som uppmuntrar kanadensare att förbereda sig för att kunna klara sig själva under åtminstone . Kampanjen genomförs i flera former och är ett resultat av samarbete mellan den ansvariga myndigheten och frivilligorganisationer. I lanserade regeringen en nationell informationskampanj 2003 för att stärka amerikaners förmåga att klara kriser. Flera webbplatser ger information om risker och hur man bör förbereda sig. har en webbplats som uppmuntrar de boende i staden att se till att de klarar sig i . Utmärkande för de nordamerikanska informationssatsningarna är förväntan att individen ska ta ansvar för sig själv och de sina, och sina grannar och bekanta efter förmåga. Kampanjen 72 hours – is your family prepared? uppmuntrar kanadensare att förbereda sig för att klara sig själva under åtminstone . Den sjösattes av myndigheten i samarbete med frivilligorganisationer i (Röda Rorset, och Ambulance). Kampanjen genomförs genom publikationer, webbplatsen GetPrepared.ca, sociala medier, utställningar, en årligt återkommande krisberedskapsvecka, m.m. Webbplatsen GetPrepared.ca är en del av den kanadensiska regeringens webbplats Canada.ca. På startsidan finns en länk till den kanadensiska katastrofdatabasen, information om krisberedskapsveckan den 3–och nyheter om regeringens beslut och uttalanden. Budskapet på GetPrepared.ca är att individen ska vara förberedd därför att det kan ta tid för krisräddningspersonal att nå fram om en krissituation uppstår. If an emergency happens in your community, it may take emergency workers some time to reach you. You should be prepared to take care of yourself and your family for a minimum of 72 hours. Det framhålls att när det gäller att vara förberedd på kriser och att hantera kriser har alla en roll att spela. Guiden Your emergency preparedness guide, 72 hours. Is your family prepared? har tagits fram. Publikationen är tillgänglig på webbplatsen, ljud-cd och braille samt med stor stil. Guiden har en QR-kod för att man ska kunna besöka GetPrepared.ca via mobilen. Guiden finns även i en version för personer med funktionsnedsättning/speciella behov (Your emergency preparedness guide for people with disabilities/special needs). Den har särskilda avsnitt för olika funktionsnedsättningar. För dem som har en synskada ingår det t.ex. en checklista för ledarhund, och för personer som har rörelsehinder ingår saker som behövs för rullstolen. I denna guide finns även insiktsfulla och praktiska råd om hur man assisterar personer med olika typer av funktionsnedsättning i en krissituation. Kampanjen uppmanar individer att lära känna riskerna i sitt samhälle, ta fram en krisplan och skaffa sig ett nödförråd. För varje risk (jordbävning, orkan, översvämning etc.) ges information om hur man ska förbereda sig i form av koncist formulerade, praktiska råd (före, under och efter). Även bombhot, terrordåd, pandemier m.m. behandlas. När det gäller att göra upp en krisplan kan man använda sig av följande formulär på webbplatsen som ger vägledning steg för steg: Krisplanering kräver att man identifierar nödutgångar, avtalar en mötesplats, planerar för barnen (hämtar från skolan), ser över medicinska behov, planerar för husdjur, tar fram en telefonlista över viktiga nummer, planerar hur man ska hålla kontakt inom familjen osv. När det gäller förråd finns checklistor över basförråd och tilläggsförråd att ha hemma (även för bilen). På webbplatsen finns även uppgifter om var man köpa ett färdigt kit (kanadensiska Röda Korset säljer sådana artiklar via sin webbshop bl.a.). Webbplatsen är upplagd utifrån antagandet att individen läser informationen på nätet, skriver ut checklistor, införskaffar och prickar av varje sak samt skriver ut krisplanen (som inkluderar viktiga telefonnummer m.m.). I förberedelserna ingår att ha en kopia av krisplanen liggande tillsammans med basförrådet. Kommentar: GetPrepared.ca är pedagogiskt upplagd. Alla inkluderas i förberedelsearbetet. ger råd till allmänheten om hur de ska förbereda sig för extraordinära händelser på Fema.gov. Webbplatsen ger tydlig och strukturerad information. Vikten av beredskap betonas. Det kan handla om att överleva eller inte överleva: ”Knowing what to do before, during and after an emergency is a critical part of being prepared and may make all the difference when seconds count.” Tre saker anges som grundläggande förebyggande åtgärder: att komma i fysisk säkerhet (genom skydd eller evakuering), att ha en kommunikationsplan för familjen och att ha ett kit för nödlägen. Att individen är ansvarig tas för givet. Ett exempel där detta framgår: När det gäller evakuering framhålls att det i vissa fall kan vara fråga om evakuering därför att lokala tjänstemän beslutar att krisen är akut och man kräver obligatorisk evakuering, i andra fall kan man råda till evakuering eller hushållen själva besluta sig för att evakuera. Av informationen framgår att risken för nödlägen är en realitet, precis som på . Skyfall, virvelstormar eller orkaner kan betyda total förödelse för samhällen. På startsidan ligger en karta med aktuella delstater som är drabbade av katastrofer markerade (med länkar till information om tidigare katastroflägen). Myndigheten har även utvecklat en applikation som larmar om kommande oväder. På Fema.gov anges ett antal relaterade webbplatser, vilka redogörs för nedan. Det är en nationell informationskampanj utformad för att utbilda och stärka amerikaner att kunna förbereda sig för och reagera på akuta situationer, både naturkatastrofer och katastrofer framkallade av människan. På webbplatsen uppmanas individer att 1. skaffa ett nödförråd, 2. ta fram en krisplan för familjen och 3. vara informerade om de olika typer av nödlägen som kan uppstå och kunna reagera på dessa på ett adekvat sätt. Det finns ett formulär för familjens krisplanering. I formuläret ska anges kontaktperson utan för staden, mötesplats för familjen, familjemedlemmarnas personuppgifter, telefonnummer till läkare, apotekare, försäkringsnummer m.m. Fomuläret består även av ett mindre kontaktkort som ska fyllas i med uppgifter om den person man kontaktar i ett akutläge, kontaktperson utanför staden samt familjens bestämda mötesplats i grannskapet. Detta kort ska skrivas ut till varje familjemedlem och förvaras i plånboken. Det finns en särskild sida för seniorer. Där framhålls att även om varje persons förmågor och behov är unika, kan varje individ vidta mått och steg för att förbereda sig för alla sorters nödlägen. Seniorer uppmanas göra en krisplan som passar deras behov och att skapa ett nätverk bestående av grannar, släkt, vänner och medarbetare som kan hjälpa dem i en katastrof. Seniorer ska ha förråd med särskilda saker till hands (t.ex. extra batterier för rullstolen, syrgas eller katetrar). På webbplatsen finns även instruktioner om hur man använder sociala medier som ett verktyg vid allvarliga vädersituationer. Tecknade filmer ger råd och tips på ett effektivt sätt. Budskapet sprids även via tv, radio och broschyrer och utomhus. En nu pågående kampanj är ’s PrepareAthon. Den beskrivs som en nationell gräsrotskampanj för aktioner som syftar till ökad beredskap i lokalsamhällen och förmåga att klara kriser genom katastrofövningar, gruppdiskussioner och träning. I kampanjen ingår att lära sig använda sociala medier för att få snabb information om specifika risker från ansvariga instanser (om översvämningar, virvelstormar, osv.) och för att kunna bidra med information via sociala medier. Instruktioner ges t.ex. om hur man startar en Twitterkonversation. Kommentar: Alla ska förbereda sig utifrån sina behov och förmågor. Man utgår inte från att vissa grupper kan räkna med hjälp från det allmänna i händelse av en kris. Inrikessäkerhetsdepartementet, , har även information om naturolyckor på sin webbplats dhs.gov. Under ingången Förbereda min familj för katastrof ges kortfattad men tydlig information. Start preparing for an emergency or disaster before anything happens. You should find reliable information sources, warning systems and alert systems in advance. Family communication is very important. Meet with family members and consider both people and pets.