rfr · H20WRFR16 · 2015-07-31 00:00:00 — Offentliga utfrågning om ett handelsavtal mellan och (TTIP) Riksdagstryckeriet, , 2015 och utrikesutskottet kallade till en öppen utfrågning i om ett handelsavtal mellan och (TTIP). Till utfrågningen inbjöds företrädare för regeringen, myndigheter, organisationer och företag för att ge sin syn på handelsavtalets möjligheter och utmaningar. I det följande redovisas programmet, en utskrift av de stenografiska uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som visades av föredragshållarna under deras presentationer. Program för näringsutskottets och utrikesutskottets offentliga utfrågning om ett handelsavtal mellan och (TTIP) .......................... Stenografisk utskrift från den offentliga utfrågningen.................................... Bilder som visades av föredragshållarna under den offentliga Bilder som visades av , LO........................... Bilder som visades av , ................................................ Bilder som visades av , Konsumenter och Program för näringsutskottets och utrikesutskottets offentliga utfrågning om ett handelsavtal mellan och (TTIP) Tidpunkt: kl. 8.30–11.55 Plats: Förstakammarsalen, Ett handelsavtals betydelse – erfarenheter och prognoser Syftet med ett handelsavtal och det aktuella förhandlingsläget Röster om möjligheter och utmaningar med ett handelsavtal , internationell rådgivare vid Svenskt näringsliv , utredare vid LO:s internationella enhet , ordförande för och för europeiska konsumentorganisationen Regeringens syn på handelsavtalet , närings- och innovationsminister , vice ordförande utrikesutskottet Stenografisk utskrift från den offentliga utfrågningen Ordförande under utfrågningen var (S) näringsutskottet, och vice ordförande var (M) utrikesutskottet. Ordföranden: välkomna till denna utfrågning som anordnas av näringsutskottet och utrikesutskottet. Det är en gemensam utfrågning som handlar om handelsavtalet mellan och . En öppen och frihandelsvänlig handelspolitik utgör en av grundstenarna för tillväxt och sysselsättning, inte minst för ett land som . Svenska företag är i en allt högre utsträckning en del av en globaliserad ekonomi och globala värdekedjor. välstånd har i stor utsträckning byggts genom en generell välfärdspolitik och en ekonomisk politik för full sysselsättning som grundar sig på handelsutbyte med övriga världen. har visat att det är möjligt att förena politik för en fri och rättvis handel med exempelvis höga miljökrav och ett stärkt skydd för arbetstagares rättigheter. är, och bör fortsätta att vara, en drivande kraft genom EU för en fri och rättvis handel. Öppenhet är centralt för att förhandlingar ska kunna avslutas med gott resultat. En bred dialog med de fackliga organisationerna, näringslivet och civilsamhället är av stor vikt. Denna hearing ska ses som en del i den processen. EU och är världens största ekonomier, och de står tillsammans för hälften av världens BNP. handlas varor och tjänster över för mer än . Handelspolitiken är gemensam för EU och kommissionen, och kommissionen förhandlar för EU:s räkning. Kommissionen har ett förhandlingsmandat från och från övriga medlemsstater. Förhandlingarna om ett frihandels- och investeringsavtal mellan och , TTIP, inleddes . Den nionde förhandlingsrundan inleddes och kommer att avslutas i . Syftet med avtalet är att underlätta investering och handel genom att framför allt minska de handelshinder och de effekter som uppstår på grund av olika regler i EU och i . Vi kommer inledningsvis att få lyssna till en representant från , som kommer att tala om handelsavtalets betydelse utifrån både erfarenhet och prognoser. Därefter kommer EU:s handelskommissionär att tala om kommissionens syfte med handelsavtalet och det aktuella förhandlingsläget. Därefter kommer vi att få lyssna till olika röster om möjligheterna och utmaningarna med ett handelsavtal. Efter pausen kommer närings- och innovationsminister att ge oss regeringens syn på avtalet. Därefter följer en frågestund där ledamöterna i näringsutskottet och utrikesutskottet kommer att ha möjlighet att ställa frågor. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag heter och jag är ordförande i näringsutskottet, och jag kommer tillsammans med , vice ordförande i utrikesutskottet, att leda denna utfrågning. Jag föreslår att vi med den korta inledningen går rakt på programmet. Därmed hälsar jag , generaldirektör för , upp på scenen. , : Fru ordförande och ledamöter! Tack för inbjudan att tala vid denna öppna utfrågning om TTIP. Låt mig börja med att säga att det är roligt att se ett växande intresse för handelsfrågor. Internationell handel är viktigt – jag kan inte nog understryka det – för välstånd, för återhämtning, för global utveckling och även som ett sätt att främja och stärka internationella relationer. 2015 är ett speciellt år. Det är blev medlem i EU. Det är också bildades. EU och WTO är våra främsta instrument för att stärka en friare världshandel och därigenom lyfta upp fler länder ur fattigdom. Innan jag fokuserar på TTIP skulle jag vilja säga några ord om hur viktigt det är att förstå att handel och handelspolitik inte är samma sak som . Handelsmönstren, hur handeln faktiskt bedrivs, är inte desamma som för 10–. Vi ser inte längre att ett företag A exporterar en vara till landet B. karakteriseras världshandeln av globala värdekedjor där produktionen av en produkt sker i många olika länder och där tjänstehandeln och digitaliseringen blir allt viktigare. Inte bara handelsmönstren har ändrats utan även motiven för EU:s handelsavtal har ändrats. lade man grunden till den nya generationens frihandelsavtal. De avtal vi ser . Ekonomiska kriterier, till exempel marknadspotential, har blivit allt viktigare när vi ska besluta om vilka länder vi ska inleda förhandlingar med. Frihandelsavtalen ska också vara bredare vad gäller handelsaspekter och djupare när det kommer till ekonomisk integration. Det är med andra ord en rejäl ambitionshöjning. Först ut i den här nya generationens frihandelsförhandlingar var . Förhandlingarna med har avslutats. Förhandlingarna med har också avslutats, det så kallade . när WTO:s Doharunda har kört fast har det öppnats en möjlighet att förhandla också med och . De är de länder i världen som har den kanske allra största ekonomiska potentialen. har gjort beräkningar på vad det skulle innebära om alla EU:s frihandelsavtal skulle bli verklighet. Beräkningarna visar att EU:s samlade BNP skulle öka med , eller , och att 2 miljoner nya jobb skulle skapas. Parallellt med att sättet vi handlar på har utvecklats och att handelsavtalen har utvecklats har också investeringsavtalen utvecklats. Länge gällde nationell kompetens för investeringar, och därför ingick EU-länderna, däribland Sve- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN rige, egna bilaterala investeringsavtal. Totalt finns över 3 200 investerings- skyddsavtal i världen. Men med Lissabonfördraget vet vi att direktinvesteringar blev en Därför omfattar förhandlingarna om avtalen med och Investeringar är särskilt viktiga i ekonomiska relationer med . Investeringsskydd, inklusive ISDS, har dominerat den offentliga debatten om TTIP både i EU och i . Den nya generationens investeringsavtal som vi ser nu kommer liksom den tidigare att skydda mot diskriminering och expropriation. Syftet är att garan- tera en stabil rättslig miljö. Det är i huvudsak en fråga om rättssäkerhet. Frågan många ställer är vad TTIP kommer att ge. Det är inte en helt enkel egen simulering av möjliga effekter av TTIP visar en ökad export från till och en ökad import från I våra beräkningar är effekterna något större för EU som helhet, nämligen ökad import och ökad export. Andra simuleringar bekräftar våra resultat. kommissionen gjorde angående TTIP redovisar lite starkare effekter, men rikt- ningen är densamma. Att uppskatta ett frihandelsavtals effekter innebär metodproblem. inte helt enkelt. beräkningar – de – underskattar sannolikt effekterna av ett avtal. Skälet är att de antaganden vi gör inte tillåter några dynamiska effekter, några tillväxteffekter, i form av in- vesteringar, ökad konkurrens eller tekniköverföring. av tjänstehandeln omfattas inte. fentlig upphandling omfattas. Därför bedömer vi att våra beräkningar ligger i TTIP kan analyseras utifrån olika perspektiv – inte bara de ekonomiska. väntar på en rapport som kommissionen har beställt från ett oberoende neder- ländskt institut om hållharbetsdimensionen. också många andra dimensioner av TTIP, bland annat SPS-frågor, det vill säga sanitära och fytosanitära frågorna. Det gäller även livsmedelsfrågor, hållbar- hetsfrågor och den övergripande frågan om hur TTIP kan bli ett så öppet avtal som möjligt gentemot resten av världen. Låt mig nämna de preliminära handelseffekterna av det senaste frihandels- avtalet som EU har ingått – det med . Avtalet kom på plats , och det är först nu möjligt att börja utvärdera effekterna av avtalet. legium arbetar med detta just . EU:s totala export till sedan avtalet kom på plats. Med utgångspunkt i verksamhet vill jag göra fyra För det första: Det är hög tid att uppdatera de befintliga handelsregelverken. Vi måste utforma handelspolitiken efter verkligheten – hur handeln verkligen Digitaliseringen av handeln, framväxten av globala värdekedjor, den allt STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN starkare växande tjänstehandeln är omvälvande förändringar som innebär att det råder helt andra förutsättningar än för 10–. TTIP är mot den bakgrunden en möjlighet att uppdatera handelsregelverk som inte hängt med i utvecklingen. För det andra: har visat att är viktigaste handelspartner om man ser till förädlingsvärde. Dessutom är ett av de viktigaste investerarländerna i . Svenska företag finns verksamma i alla 50 delstater, och de genererar hundratusentals jobb. har handelstraditioner med sedan undertecknande det första frihandelsavtalet med . är en otroligt viktig marknad för våra svenska företag, men den är inte tillräckligt tillgänglig för de små och medelstora företagen. För det tredje: Vi ska inte glömma hållbarhetsdimensionen i TTIP. En viktig tanke med TTIP är att öppna för transatlantisk handel som vi bygger vidare på vår höga standard vad gäller villkor för företag, miljö, arbetstagare och konsumenter. Om vi vill att vår nivå på arbetsvillkor, miljöskydd och konsumentskydd ska vara utgångspunkten för en framtida global spelplan, alltså långt förbi TTIP, är det ett naturligt steg för EU att börja samarbeta med . För det fjärde: Det är viktigt att lyfta blicken. pågår ett intensivt förhandlande mellan olika länder och regioner i världen om frihandelsavtal. Inom ramen för TPP, Trans-Pacific Partnership, förhandlar med tolv länder i , däribland , och . Det finns en risk att världshandeln alltmer centreras till om vi inte stärker den transatlantiska handelslänken. är det viktigt att TTIP blir ett så öppet avtal som möjligt. En utmaning blir att se till att andra länder kan ansluta och att utvecklingsländernas intressen tas till vara. Då blir det också enklare att bygga framtida globala lösningar, multilaterala lösningar, med avstamp i de regionala frihandelsavtalen. När två ekonomiska giganter förhandlar om det som kommer att bli världens största frihandelsavtal är det inte en fråga för bara några få insatta förhandlare. Det är positivt att debatten finns, att frågor ställs och att krav formuleras. Från håll kan jag bara understryka vikten av att kunskap, analys och saklighet står i centrum när vi debatterar en så viktig fråga som TTIP. Därför vill jag än en gång tacka näringsutskottet och utrikesutskottet som organiserar som denna. Ordföranden: Då går vi vidare i programmet. Jag lämnar ordet till , EU:s handelskommissionär. , : Fru ordförande, ärade ledamöter, mina damer och herrar! Också jag vill tacka så mycket för möjligheten att få vara här . Det är alldeles utmärkt att ordnar hearingen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN att många av er redan är engagerade och kunniga i frågan, men det här är yt- terligare en möjlighet att bringa klarhet, tydlighet och kunskap samt öka öp- penheten i frågan som är så oerhört viktig. Det finns ett stort intresse, som Det är positivt. Allt man kan göra för att öka öppen- heten och kunskapen är bra. Öppenhet har varit en av mina viktigaste frågor sedan jag tillträdde, och det är därför som i princip alla dokument från sida rörande TTIP- förhandlingarna finns på nätet för er och andra att läsa. Det är en process som Allteftersom vi utvecklar gemensamma positioner, bakgrundsdoku- ment och så vidare internt i EU-kretsen kommer vi att lägga ut dokumenten successivt på nätet. Det är också bra att nationella parlament tar det speciella ansvaret. haft glädjen att få komma till flera parlament och svara på frågor. i , , , , , , och Jag hoppas att hinna med de övriga innan förhandlingarna är Det vi kallar TTIP är ett omdebatterat handelsavtal. Vi är ett och ett halvt år in i förhandlingarna. Men vi har ännu ingen färdig text att debattera. är det viktigt att fundera över vad vi pratar om, hur vi gör det och varför. Globaliseringen är ett faktum. Våra varor är inte längre producerade i ett land och sålda i ett annat. Det finns en hel kedja däremellan där produktionen sker i flera steg och i flera länder innan slutprodukten är färdig. längre ett utbyte av produkter. Handel är en del av produktionen. av värdet i export är först importerat. Det kan till ex- empel vara bildelar som importeras, sätts ihop i en europeisk bil, som sedan Den siffran är något högre i , och det är i . Det betyder att import och export är båda viktiga delar när man pratar om han- Det finns en ökad efterfrågan från politiker, företag och konsumen- ter att det finns internationella regler från allt som säkerhet för varor till kapi- talkrav för banker. Det är inte effektivt med individuella regler, och det är inte heller tryggt och bra för konsumenterna. Andra länder har till exempel anpassat sig till EU:s krav på utsläpp från bilar för att kunna sälja sina bilar här i stället för att producera olika bilar för Inte bara varor rör sig över nationsgränserna. En av läxorna från den stora finanskrisen som utbröt är just att finansiell stabilitet re- spekterar inga nationsgränser. Det är ett skäl till att många regeringar samar- betar i till exempel forum som G20. förändras ekonomier och den Vi riskerar att EU:s roll för att sätta standarder inte är lika stark. Att är på väg uppåt är positivt. miljoner människor ut ur fattigdom. Det skapas nya marknader för europeiska och svenska företag, men det betyder också att EU och även förlorar sitt relativa inflytande när det gäller just möjligheten att ta fram regler. det så viktigt att vi samarbetar. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN EU och delar många värderingar. Vi är naturligtvis inte överens om allt, men vi står nära varandra när det gäller synen på demokrati, miljösäkerhet, marknadsekonomi, mänskliga rättigheter och vikten av att det finns standarder för att skydda våra medborgare. Därför är det viktigt att vi kommer överens om standarder som sätter höga skyddsnivåer för miljö och konsumenter och att de sedan kan bli globala. TTIP kan bidra till detta. För vissa områden har vi olika standarder. Då diskuterar vi inte dem. De finns inte med på förhandlingsbordet. Det betyder att vi inte kommer – det är viktigt eftersom frågan cirkulerar ofta i debatten – att ändra när det handlar om genmodifierade grödor eller hormonbehandlat kött. Ingen produkt som inte uppfyller de lagar och krav som vi har i kommer att godkännas för den europeiska marknaden. Det är oerhört viktigt att vara tydlig; vi ändrar inte lagarna. , det vill säga som sköter förhandlingarna, EU:s medlemsländer, och nationella parlament, som i slutändan följer och ska godkänna avtalet skulle aldrig acceptera att vi avviker från principen. Det framgår tydligt i mandatet. Vi sänker inte krav som har skapats i för att säkra miljön och konsumenter. Det handlar om att hitta gemensamma standarder, ta bort onödig byråkrati, inte om att ändra på existerande lagstiftning. Det finns heller ingenting i TTIP som syftar till att privatisera sociala tjänster, till exempel hemtjänst, skola, hälsa och så vidare. Det är varje land som bestämmer om de ska öppnas för privatisering eller inte. TTIP tvingar inte att privatisera och begränsar inte heller möjligheter att ändra beslut. Både och EU är tydliga med detta. Jag och chefsförhandlare, ambassadör , har gjort ett gemensamt uttalande om detta. Man kan vrida på detta. Kommuner och landsting i vinner på om vi får möjlighet till att köpa varor och tjänster billigare vad gäller vattenpumpar, mediciner, klassrumsmöbler och så vidare. Den ekonomiska situationen i EU och tyder på att båda behöver medvind i sina ekonomier. Ekonomiska vinster är till fördel för den enskilda medborgaren eftersom de skapar jobb och möjligheter. Det är ett av de viktigaste syftena med TTIP. är ett land som alltid har varit öppet och tjänat på frihandel. 900 000 jobb är beroende av export till länder utanför EU. 120 000 är beroende av export till . Ju enklare det blir att handla med , desto bättre förutsättningar för expansion och fler jobb i . Hur kan vi då underlätta handel? pekade på detta. Framför allt finns det ett antal hinder kvar som är svåra för inte minst de små och medelstora företagen. Det finns ett bageri i som säljer glutenfria mandeltårtor av toppkvalitet, bland annat till . Företaget betalar i tullar och tariffer STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det är mycket för ett litet företag, och företaget skulle kunna expor- tera mer om det slapp detta. Syftet i TTIP är att ta bort i princip alla tullar och Ett annat företag i , Xvivo Perfusion, tillverkar system som gör att inopererade organ – hjärta, lungor, lever – kan hållas vid liv under Ett mycket känsligt stadium. Företaget har sålt sina produkter på den europeiska marknaden men har haft stora svårigheter att komma in på den amerikanska marknaden. Inte för att produkten inte efterfrågas. är av hög standard och har gott rykte, och det finns en efterfrågan. ståndapparaturen och mekanismerna för den har visat sig vara mycket proble- Vilka krav ska uppfyllas och så vidare? Små företag har inte råd. har detta företag lyckats komma in på marknaden, men det har varit mycket Också detta vill vi förenkla, det vill säga tillståndsprocedurer och olika sätt att ömsesidigt erkänna varandras procedurer. TTIP skulle göra det enklare för till exempel läkemedelsföretag – viktiga i – att sälja i . För att kunna garantera kvaliteten måste läke- medelsfabriker följa detaljerade regler om hur produkterna ska tillverkas. är alldeles utmärkt. Så ska det vara. Reglerna är i princip desamma i och EU, men de skiljer sig lite grann. Därför måste man göra dubbla inspektioner och ha dubbla procedurer. Det är onödigt. Här skulle mycket kunna sparas. Dessa företag är två exempel på vad små och medelstora företag skulle Det handlar om att få bort handelshinder, och det handlar om att öka möjligheten att exportera till . Då blir det ökad efterfrågan på arbets- Det finns mer än 665 000 små och medelstora företag i med över 2 miljoner anställda. Många av dem är bra på e-handel, och i TTIP har vi också ambitionen att förenkla e-handeln över gränserna. Vi syftar på att i TTIP ha ett särskilt kapitel som handlar om små och medelstora företag. vill vi sätta upp en databas och samla information om alla regler på ett och samma ställe för att underlätta för de företag som söker etablera sig eller ut- veckla sin etablering på den amerikanska marknaden. snittstullen mellan och är låg finns områden där den är hög, och detta drabbar inte minst de små företagen. Låt mig säga något om den mycket omdebatterade investeringsskyddsmek- anismen, ISDS. Den väcker oro och kritik i och i många länder. bör vi tänka på några saker. Skälet till att sådana skydd existerar över huvud taget är att vi genom att sänka risken för expropriering och diskriminering gör det tryggare att investera, vilket ökar viljan att investera. Vi hör om en del udda exempel i debatten som verkar skrämmande. delar den skepsisen. Men vi ska komma ihåg att den absoluta majoriteten av fall i historien handlar om exproprieringar av materiella tillgångar. den kontinent som mest har utnyttjat investeringsskyddet. Det är nog inte någon i EU som vill ha den gamla generationens investe- Det är därför vi har börjat se över dem. EU har tillsammans 1 400 Det vi gör nu är att ta fram ett demokratiserat STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN och moderniserat system. Det började vi med redan i avtalet med , som nämnde. Där tog vi många viktiga steg framåt. Vi kommer att fortsätta att bygga vidare. Vi införde en tydlig hänvisning till rätten att lagstifta. Stater har rätt att fatta beslut om lagar för att skydda sina medborgare. Det kan inte företag utmana. Vi har också definierat och minskat omfattningen på nyckelbegrepp som rättvis och skälig behandling, indirekt expropriation för att minska missbruket. Det är regeringarna i det kanadensiska avtalet, inte skiljemännen, som ansvarar för den yttersta tolkningen av reglerna. Om EU och inte är överens med ett sådant skiljedomslut kan vi utfärda ett juridiskt bindande uttalande om hur det ska tolkas. Vi har också infört en uppförandekod för skiljemän och öppnat för en framtida överklagandemyndighet. Vi har infört klara krav på insyn och transparens i systemet. Det här vill vi bygga vidare på. Det är redan viktiga och bra reformer, men vi kan gå ytterligare ett steg framåt. Vi håller på att diskutera tillsammans med , med medlemsländerna och andra om hur vi kan ta steg framåt. Jag kommer att presentera några sådana förslag. Några tankar är att inkludera en ännu tydligare juridiskt bindande artikel för att klargöra att regeringarna kan sätta allmänpolitiska mål och välja den skyddsnivå som är lämplig för sina medborgare utan att detta kan ifrågasättas. Vi försöker förbättra systemet om hur domstolen fungerar, och vi diskuterar hur man ska utse domarna – kanske från en i förväg definierad pool med högt utbildade och kvalificerade domare. Vi tittar också på överklagandemekanismen och att inkludera en överklagandeinstans direkt i TTIP. Och vi undersöker möjligheten att etablera ett slags internationell domstol eller panel som tar hand om dessa frågor. Det är ingenting man kan skapa över en helg. Det tar lite tid att bygga upp. Men jag har redan bett mina tjänstemän att titta på och försöka identifiera tänkbara partner och allierade globalt som skulle vara intresserade. Om vi lyckas hitta en sådan mekanism som kan accepteras tror jag att vi kan skapa något mycket viktigt för framtiden som skulle ersätta alla de gamla, ibland lite omoderna avtal som finns , när den här mekanismen skapades. Nio länder har redan bilaterala avtal med . De skulle då ersättas med detta. skulle alla avtal som vi sluter ha denna mer moderniserade mekanism. Medlemsländerna har sagt att vi ska ha den här mekanismen – det finns med i mandatet. Från sida är detta också viktigt. Även om har ett fullt fungerande rättssystem finns det risker och tillfällen när man under vissa begränsade omständigheter kan behöva använda den här typen av mekanismer. har det i alla sina avtal, så det skulle innebära en nackdel för om vi tvärtemot exempelvis och inte har den här mekanismen i våra relationer. Avslutningsvis: Vi har den nionde förhandlingsrundan i . Den pågår nu på sin tredje dag, även om de väl inte riktigt har vaknat i . Vi har naturligtvis också haft en mängd olika möten för att förbereda STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi har satt ramarna för förhandlingarna; vi har ute ett förslag till tex- ter och erbjudanden på alla områden. Vi förstår varandras positioner och kän- ner till varandras svårigheter. Vi diskuterar under den här förhandlingsrundan framför allt regelverk, stan- darder och regler och kommer att behöva en till , innan vi tror