rir · H3B53 · 2015-03-17 00:00:00 — De flesta statistikansvariga myndigheter känner heller inte till att de har möjlighet att använda sig av SCB:s vetenskapliga råd för stöd i metodfrågor. SCB skulle därför överlag kunna bli bättre på att använda de samordningsinstrument som myndigheten trots allt förfogar över. 7.3.3Metodutveckling kommer inte alla till del I granskningen har framkommit att det inte är tydligt om och när de metoder och verktyg SCB utvecklar med allmänna medel är tillgängliga för andra statistikansvariga myndigheter. Denna oklarhet bidrar till att många statistikansvariga myndigheter drar sig för att kontakta SCB för stöd i olika frågor, något som inte är kostnadseffektivt i ett systemperspektiv. Ur ett systemperspektiv vore det mer kostnadseffektivt om de processer och metoder som SCB utvecklar kunde komma alla statistikansvariga myndigheter till del. Ytterligare ett område där det finns potential för ett mer genomgående systemtänkande och en enhetlig hantering gäller hur statistiken bör tillgängliggöras och publiceras via webben. ser det ser det väldigt olika ut på de statistikansvariga myndigheternas webbplatser, vilket gör det svårt för olika användare att känna igen sig och hitta statistiken. är statistikens tillgänglighet något som omfattas av SCB:s föreskriftsrätt och det är också det GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER område där SCB utfärdat föreskrifter. Det borde därmed vara möjligt att inom systemet skapa en tydligare samordning i denna fråga. 7.4Förutsättningarna för att bedriva utvecklings- och kvalitetsarbete kan förbättras En ambition med statistikreformen var att öka kostnadsmedvetandet inom den officiella statistikproduktionen. Kostnader för statistik skulle prövas gentemot de statistikansvariga myndigheternas övriga uppdrag. Av granskningen framgår dock att det saknas en fullständig bild av kostnadsutvecklingen för statistiksystemet. Den grova uppskattning som går att göra indikerar att kostnaderna ligger på samma nivå som vid statistikreformen. Det går dock inte att dra några slutsatser om hur kostnadseffektiviteten har utvecklats . Det kan däremot konstateras att förutsättningarna för att producera och utveckla statistik skiljer sig mellan de statistikansvariga myndigheterna. Det har framgått att olika myndigheter arbetar med kvalitet på olika sätt och att det finns tydliga skillnader i ambitionsnivå när det gäller att fånga upp användarnas synpunkter. En orsak till skillnaderna kan naturligtvis vara att olika typer av statistikprodukter kräver olika lösningar. Men det finns också en klar risk att dessa skillnader leder till olikheter i kvalitetsnivå mellan olika myndigheters statistikprodukter. Med den risken i åtanke bedömer att det är en brist att det inte finns någon aktör som har till uppgift att granska och utvärdera kvaliteten i officiella statistikprodukter. 7.4.1Behov av bättre stöd för att motverka tröghet inom systemet för den officiella statistiken Ett syfte med utformningen av systemet för den officiella statistiken är att den ska svara upp mot användarnas behov och följa samhällsutvecklingen. Det är då naturligt att det ibland uppstår behov av att införa nya statiskprodukter. Men om den berörda myndigheten inte är beredd att öka resurserna till statistikproduktionen måste antingen produktionsprocessen effektiviseras ytterligare eller så måste produkter som är lika intressanta för användarna tas bort. Det har dock framkommit under granskningen att det är svårt att ta bort produkter och att det är ovanligt att detta sker. Det finns också exempel på att myndigheter drar sig för att göra nya produkter till officiell statistik. Det är av stor vikt att det finns en stabilitet och kontinuitet inom statistiksystemet och produkter ska självklart inte tas bort lättvindigt, men när det finns ett sådant behov bör det finnas bra instruktioner och stöd för hur detta ska göras. Den här trögheten i systemet för den officiella statistiken DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? gör det svårare att leva upp till målet om att följa samhällsutvecklingen och användarnas behov. 7.4.2 Kvalitetskraven i statistiklagen behöver konkretiseras De kvalitetskriterier som har införts i lagen om den officiella statistiken har beskrivits som en symboliskt viktig signal för att lyfta fram behovet av att arbeta med kvalitet i statistiken. framgår av granskningen att kriterierna är allmänt hållna och att det finns ett behov av att konkretisera dem. Det behövs till exempel instruktioner för hur avvägningar kan göras vid olika typer av målkonflikter mellan dessa kriterier. Det är viktigt att den här typen av instruktioner kommer på plats . Det är också viktigt att det införs mekanismer för kvalitetssäkring som utgår från kvalitetskraven. 7.4.3Många beskrivningar av statistiken behöver uppdateras oftare och bli lättare att hitta En viktig del av de statistikansvariga myndigheternas kvalitetsarbete är att kommunicera till användarna hur kvaliteten ser ut för olika produkter och vilken typ av användning statistiken lämpar sig för. Av den här anledningen finns ett krav på att varje produkt ska ha en uppdaterad beskrivning och kvalitetsdeklaration. Det är dock en betydande andel av statistikprodukterna som inte lever upp till det här kravet, vilket är något som behöver åtgärdas. instämmer också i resultaten från den peer review av det svenska statistiksystemet som genomförts 2014, om att det finns ett behov av att göra det enklare för användarna att hitta till de olika myndigheternas statistikprodukter och medföljande dokumentation. 7.5Utmaningar hanteras inte tillsammans har det funnits en trend med ökande bortfall i statistiska undersökningar. Den här utvecklingen innebär ett reellt hot mot kvaliteten i berörda undersökningar och medför ökade kostnader. Trenden är starkast i undersökningar som riktar sig till individer och hushåll men det sker även vissa ökningar på företagssidan. SCB har samordnat sitt utvecklingsarbete kring bortfall under ett paraplyprojekt, vilket vill framhålla som ett positivt exempel. Det finns däremot inte mycket samordning kring bortfallsfrågor mellan de olika statistikansvariga myndigheterna. I stället arbetar myndigheterna på egen hand och försöker hantera problematiken på olika sätt. Det borde vara till nytta för både myndigheterna och för systemet som helhet att i högre utsträckning samarbeta och ta del av varandras erfarenheter. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 7.5.1Olika syn på användningen av vite Det finns stora skillnader mellan olika myndigheters syn på användningen av vite för att tvinga in uppgifter från företag och andra som omfattas SCB undersöker om man kan förenkla processen kring vite medan andra myndigheter inte vill försämra relationen till uppgiftslämnarna och i stället resonerar kring nyttan för uppgiftslämnarna. Det skulle därför kunna vara intressant med en gemensam diskussion bland de statistikansvariga myndigheterna om för- och nackdelarna med vite. ytterligare underlag för en sådan diskussion kan det vara lämpligt att ta initiativ till studier som tittar eventuella samband mellan vite och kvalitet samt på mekanismerna kring upplevd uppgiftslämnarbörda. 7.5.2Kommunikationen kring effekter av bortfall kan förbättras I statistikprodukter med bortfall används olika typer av metoder för att försöka justera för de snedvridande effekter som bortfallet kan medföra. Detta är positivt och det är viktigt att det sker en fortsatt metodutveckling på området. kan konstateras att dessa åtgärder är olika framgångsrika i olika undersökningar och att det ofta är svårt för användare och uppdragsgivare att bedöma tillförlitligheten i undersökningarnas resultat. Det är därför positivt att SCB har gjort en bortfallsanalys för Arbetskraftsundersökningarna (), Undersökningarna om levnadsförhållanden () och Partisympatiundersökningen (PSU), samt att man planerar att återinföra den så kallade Bortfallsbarometern. En observation är dock att bortfallsanalys är ett verktyg som förefaller användas i relativt låg utsträckning hos de statistikansvariga myndigheterna. Kostnaden för att göra bortfallsanalys måste vägas mot nyttan i varje enskilt fall, men det är av stor vikt att det finns en tydlig kommunikation av något slag till användarna rörande hur olika undersökningar påverkas av bortfallet. Här finns det utrymme för förbättringar. 7.5.3Behov av statliga initiativ kring bortfall Flera aktörer har framhållit att det behöver etableras en annan syn på officiell statistik bland allmänheten för att vända utvecklingen med ökande bortfall och att den officiella statistiken behöver få en tydligare särställning från annan typ av statistikinsamling. instämmer i den bedömningen. Ingen enskild myndighet har dock kraft och resurser att åstadkomma detta på egen hand och det behövs därför initiativ från regeringsnivå. Inom pågår ett arbete med att underlätta insamlingen från företagen. Det finns däremot inga initiativ för att påverka utvecklingen på individ- och hushållssidan där bortfallet ökar mest. DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? 7.5.4EU-krav betraktas som en utmaning Bortfall är inte den enda utmaningen som möter de statistikansvariga myndigheterna, de ökade kraven från EU framhålls som ytterligare ett exempel. Arbetet med harmonisering av statistiken inom EU syftar bland annat till att förbättra jämförbarheten av statistik mellan olika EU-länder. Den här utvecklingen drivs framåt i en snabb takt i förhållande till frågornas komplexitet och kraven är olika stora inom olika statistikområden. Ökade kostnader för EU- statistiken ska dock hanteras inom varje statistikansvarig myndighets befintliga anslag, vilket sätter press på de berörda myndigheterna. Det finns en risk att detta leder till att nationell statistik trängs undan inom vissa områden och att målet att statistiken ska följa samhällsutvecklingen därigenom påverkas negativt. som det är viktigt att leva upp till EU-kraven är det också viktigt att värna den inhemska statistiken. De statistikansvariga myndigheterna bör därför tydligt redovisa om EU-kraven får den här typen av undanträngningseffekter. lämnar följande rekommendationer till regeringen och till SCB. Förbättra planeringen och den strategiska inriktningen av det officiella I detta ingår att utveckla processer och styrdokument för att säkerställa en utveckling av den officiella statistiken i linje med Regeringen bör också förtydliga hur den officiella statistiken kan definieras och avgränsas. Förtydliga vad som ingår i SCB:s samordningsansvar samt hur samordningen av systemet bör fungera. Se över Rådet för den officiella statistiken vad gäller rådets mandat Ambitionen bör vara en mer jämn representation av samtliga statistikansvariga myndigheter i linje med det decentraliserade Säkerställ att det inrättas en funktion eller mekanism för att granska och utvärdera kvaliteten i officiella statistikprodukter. förfarande som används inom det europeiska statistiksystemet kan fungera som modell och utgångspunkt. Utred tänkbara statliga initiativ för att påverka bortfallsutvecklingen i statistiska undersökningar riktade till individer och hushåll. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Använd alla de samordningsinstrument som SCB förfogar över. Informera de statistikansvariga myndigheterna om att de har möjlighet att vända sig till SCB:s vetenskapliga råd i vissa frågor. Se över om de verkställighetsföreskrifter SCB utfärdat behöver revideras samt om verkställighetsföreskrifter behövs med anledning av de nya kvalitetskraven i statistiklagen. Informera tydligare om när gemensamma verktyg, metoder, processer som SCB tagit fram med allmänna medel kan komma andra statistikansvariga myndigheter till del utan kostnad. Vidta åtgärder för att öka andelen statistikprodukter med aktuell beskrivning och kvalitetsdeklaration samt se över vad som kan göras för att underlätta för användare som vill hitta informationen. Ta initiativ till ökat samarbete och diskussion mellan statistikansvariga myndigheter rörande bortfallsfrågor. Undersök om det finns behov av att ge stöd till andra statistikansvariga myndigheter rörande rapporteringen av konsekvenser till följd av bortfall. DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Betänkande 2013/14FiU:7, Ändringar i statistiklagstiftningen Betänkande 2011/12:UbU1, Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Betänkande 2000/01:FiU15, En ny statistiklagstiftning Betänkande 1999/2000:TU9, Ett informationssamhälle för alla Betänkande 1993/94:FiU15, Statistikfrågor Betänkande 1992/93:Fiu22, Statistikfrågor Betänkande 1992/93:FiU7, Den statliga statistikens finansiering och samordning Betänkande 1991/92:FiU23, Förenklad statistikreglering Proposition 2013/14:7, Ändringar i statistiklagstiftningen Proposition 2011/12:1, Budgetproposition , Utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning Proposition 2000/01:27, En ny statistiklagstiftning Proposition 1999/200:86, Ett informationssamhälle för alla Proposition 1993/94:100, Förslag till statsbudget för /95, Bilaga 8, (sjunde huvudtiteln) Proposition 1992/93:182, om anslag för /94 till Proposition 1992/93:101, om den statliga statistikens finansiering och samordning Proposition 1991/1992:118, om förenklad statistikreglering Lag (2001:99) om den officiella statistiken Lag (1992:889) om den officiella statistiken Regeringsformen (1974:152) DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? Förordning (2007:762) med instruktion för Förordning (2001:100) om den officiella statistiken Förordning (1992:1668) om den officiella statistiken och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av om europeisk statistik och om upphävande av och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program , Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB (SOU 2012:83), yttrande, dnr 0481/2012 , Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB (SOU 2012:83), yttrande, dnr 2012-110-7844 (2015), officiella statistik hotar att bli missvisande, De Heer, (1999), International Response Trends: Results of an International Survey, , Vol. , D., Lorenc, B., , A. (2012), Vad är uppgiftslämnarbörda?, Qvintensen, Nr. (2012), Kvalitetsstudie av statistiken, Användarstudie (2009), Kvalitet i Officiell Jordbruksstatistik, Rapport Kommittédirektiv 2011:32, Översyn av och statistiksystemet review report on compliance with the Code of Practice and the coordination role of the , , January 2015 (2004), Uppdrag statistik – insyn i SCB:s avgiftsbelagda verksamhet, RiR 2004:8 (1990), Statlig statistik – produktion, styrning och roller, Rådet för den officiella statistiken (2013), officiella statistik – årlig rapport GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER SOU (2013:80), Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen SOU (2012:83), Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB SOU (2012:79), En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna SOU (2002:118), Utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken SOU (2001:34), Behovet av ekonomisk statistik SOU (1999:96), Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling SOU (1994:1), Ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken SOU (1992:48), Effektivare statistikstyrning – den statliga statistikens finansiering och samordning SOU (1990:43), Förenklad statistikreglering. Med förslag till lag om den statliga statistikframställningen SOU (1983:74), Framtida statlig statistik Statisticon (2014), Granskning MSB statistikproduktion, Granskningsrapport (2015), SCB tar bortfallen i urvalsundersökningarna på största allvar, Pressmeddelande (2014), Metoder för bortfallsanalys, Slutrapport (2014), Deskriptiv analys av bortfallet i , och , , Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB (SOU 2012:83), yttrande, dnr 2013/388 , Mötessammandrag för vetenskapliga rådet, (2012), Arbetskraftsundersökningarna () 2012, Beskrivning av statistiken (2006), Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik , Föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av officiell statistik, (SCB-FS 2002:16) (1997), Minska bortfallet DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? Statskontoret (2014), Statistikansvar för utbildningar som Myndigheten för ansvarar för, rapport 2014:29 Statskontoret (2012), Myndighetsanalys av Myndigheten för , rapport 2012:29 Statskontoret (2011), Myndighetsanalys av , rapport 2011:18 Tillväxtanalys (2014), Bättre statistik för bättre regional- och landsbygdspolitik, rapport 2014:4 Tillväxtanalys (2009), Underlag för IT-politiska insatser, rapport 2009:15 United Nations Statistics Division, Fundamental Principles of Official Statistics, revised preamble (2013) (2014), Uppdrag till Statskontoret att undersöka statistikansvaret för utbildningar som Myndigheten för ansvarar för, U2014/3117/GV (2012), Uppdrag till om skol- och resultatinformation, U2012/4307/S IT & Telekomföretagens webbplats om it-statistik, SCB:s portal om it-statistik, /it SCB:s portal om Rådet för den officiella statistiken, /ros (.SE) webbplats, Intervjuförteckning samt uppgifter via telefon och e-post , samt svar på frågor via e-post . , svar på frågor via e-post , svar på frågor via e-post . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER , , statistik och spelreglering, och . Försvarsdepartementet, telefonkontakt . Kemikalieinspektionen, svar på frågor via e-post . Myndigheten för kulturanalys, . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, telefonkontakt . , svar på frågor via e-post . Statisticon, och . , , och . , intervju nr 1, företrädare för arbetsmarknadsområdet, . , intervju nr 2, företrädare för området för handel med varor och tjänster, . , intervju nr 1, företrädare för paraplyprojektet för att minska bortfallet, . , intervju nr 2, företrädare för området för utbildning och forskning, . DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? , intervju nr 1, intervju om SCB:s Vetenskapliga råd, . , intervju nr 2, företrädare för området för boende, byggande och bebyggelse, . , intervju nr 3, företrädare för SCB:s internationella samordning, . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är finansieringen av bolaget effektiv Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej – effektivitet i exportgarantisystemet? Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen Bistånd genom internationella organisationer – UD:s hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet Omskolad till arbete? – Utbildningsstödet till varslade vid