rir · H3B514 · 2015-06-16 00:00:00 — (1998) Debt and suicidal behavior in the Finnish general population. 61Kronofogdemyndigheten (2008), s. 57. 6228 015 x 0,548 x 144 900 = ÖVERSKULDSÄTTNING– HUR FUNGERAR SAMHÄLLETS STÖD OCH INSATSER? kostar har adderat kostnaderna för kärnverksamheterna inom skuldsaneringssystemet. För staten ingår kostnaderna för skuldsaneringsverksamhet och för stöd till den kommunala budget- och skuldrådgivningen. De kommunala kostnaderna utgörs av en genomsnittlig beräkning av lönekostnaden för samtliga årsarbetskrafter inom budget- och skuldrådgivningen. Diagram 5 Fördelning av kostnader på , och en framtagen siffra för den kommunala budget- och skuldrådgivningen () Källa: Egen bearbetning av årsredovisning för , e-post från och siffror över genomsnittlig lön för gruppen socialsekreterare och kuratorer. SCB:s siffror har aggregerats till årsbasis. Diagrammet visar att den totala kostnaden för de delar av skuldsaneringssystemet som inkluderas i granskningen har ökat från 2009 till 2013. ökade statens kostnader från till . Det ska här noteras att det finns kostnader kopplade till skuldsaneringssystemet som inte är inkluderade i beräkningen. Detta rör sig exempelvis om förebyggande arbete och kommunala kostnader för licenser och kursverksamhet. kostnader för förebyggande arbete till 11,5 miljoner kronor.63 Det innebär att den statliga kostnaden för skuldsaneringssystemet, inklusive den förebyggande verksamheten, uppgick till . Eftersom det, som tidigare nämnts, finns fler kostnader som inte är med i beräkningen är den uppskattade kostnaden på sannolikt lägre än den verkliga kostnaden. 63 årsredovisning , s. 38. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Den konsultrapport som låtit göra är sannolikt den mest detaljerade bilden av den svenska överskuldsättningens kostnader som finns tillgänglig. Dock behövs mer data och ytterligare forskning för att kunna ge en mer heltäckande och robust bild av överskuldsättningens kostnader. har utgått från en snäv definition av överskuldsättning, det vill säga personer som finns i register (utsöknings- och indrivningsdatabasen) och som sannolikt är berättigade till skuldsanering, och identifierat en golvnivå bestående av 28 015 individer. Denna siffra förändras dock om kriterierna förändras. Vidare ingår inte de personer som finns i inkassobolagens register. Gruppen överskuldsatta som ingår i undersökning är i större utsträckning arbetslösa jämfört med normalbefolkningen. Vidare har gruppen överskuldsatta betydligt sämre hälsovärden i förhållande till normalbefolkningen. Det är också vanligare att överskuldsatta inom gruppen uppbär någon form av ersättning från socialförsäkringssystemen och/eller arbetslöshetsförsäkringen. Om antalet överskuldsatta individer uppgår till 28 015 fördelas kostnaderna på följande vis; sjukvård, , produktionsbortfall, och ersättningar inom socialförsäkringssystemen och arbetslöshetsförsäkringen, . kan konstatera att kostnaderna för skuldsaneringssystemet har ökat. kostade den kommunala verksamheten tillsammans med de statliga verksamheterna . var kostnaden uppe i – en ökning . Den procentuella ökningen för respektive verksamhet ser ut som följer: budget- och skuldrådgivningens kostnader ökade ; kostnaden för skuldsaneringsverksamhet ökade ; kostnaden för stödverksamhet ökade med vill här åter poängtera att kostnaderna gäller definition av skuldsaneringssystemet. Vidare baseras de kommunala kostnaderna endast på genomsnittliga löner. ÖVERSKULDSÄTTNING– HUR FUNGERAR SAMHÄLLETS STÖD OCH INSATSER? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER I följande kapitel behandlas frågan: Har regeringens åtgärder inom skuldsanering varit effektiva i bemärkelsen att antalet beviljade ansökningar utvecklats tillfredsställande i förhållande till syftet med skuldsaneringslagen? För att kunna bedöma om antalet beviljade skuldsaneringsansökningar har utvecklats tillfredsställande krävs att utvecklingen ställs i relation till verksamhetens syfte. Syftet med skuldsaneringsverksamheten är att svårt skuldsatta människor ska kunna lösa sina ekonomiska problem och därigenom få en ny chans till ett drägligare och mer samhällsnyttigt liv. Därtill har uttalat att det är angeläget att fler kommer i fråga för skuldsanering samt att antalet överskuldsatta ska minska. En tillfredsställande utveckling av antalet beviljade skuldsaneringsansökningar innebär enligt operationalisering att a) fler beviljas skuldsanering och att b) antalet svårt skuldsatta gäldenärer är eller minskar. Kapitlet inleds med en beskrivning av vad skuldsanering närmare innebär samt hur processen går till. Därefter redovisas hur skuldsaneringsärendena har utvecklats sedan skuldsaneringslagen infördes . Avsnittet inkluderar också en beskrivning av hur produktivitet, kvalitet och kostnader har utvecklats inom skuldsaneringsverksamheten. I nästa steg redovisas hur antalet svårt skuldsatta har utvecklats . Avslutningsvis redovisas sammanfattade iakttagelser. 4.1Framväxt och nuvarande process avreglerades den svenska kreditmarknaden. efter avregleringen hade hushållens nettoupplåning hos banker och finansbolag flerdubblats. I samband med värdeminskningen på fastighetsmarknaden fick många privatpersoner – inklusive näringsidkare – problem med att betala av sina skulder. Många hade så stora skulder att de helt saknade förmåga att någonsin betala av. De hade hamnat i så kallad överskuldsättning. Dåvarande regler gällande konkurs och ackord var inte tillräckliga för att dessa individer skulle kunna ta sig ur sin skuldsättning.64 64 (2011), s. 18. ÖVERSKULDSÄTTNING– HUR FUNGERAR SAMHÄLLETS STÖD OCH INSATSER? Mot bakgrund av överskuldsättningens samhällsekonomiska konsekvenser tillsattes . lämnade utredningen ett förslag på en skuldsaneringslag till regeringen som utarbetade ett lagförslag.65 antog regeringens proposition och konstaterade att en möjlighet till skuldsanering för fysiska personer alltjämt är i högsta grad angelägen. 66 Skuldsaneringslagen trädde i kraft . tillsattes en ny utredning som fick i uppdrag att utvärdera och se skuldsaneringslag. Utredningen kom fram till att det dåvarande skuldsaneringssystemet var onödigt krångligt och omständligt. Med anledning av detta föreslogs stora förändringar i förfarandet.67 Förslagen ledde till att regeringen i prop. 2005/06:124 Ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande föreslog att en ny skuldsaneringslag skulle ersätta den gamla. Den nya lagen trädde i kraft den 1 januari 2007.68 4.1.1Vad innebär skuldsanering? Enligt skuldsaneringslagen (2006:548) innebär en skuldsanering att en gäldenär helt eller delvis befrias från ansvar för betalningen av de skulder som omfattas av skuldsaneringen.69 Huvudregeln är att en skuldsanering omfattar alla fordringar på pengar mot gäldenären som har uppkommit före den dag då beslut meddelas att inleda skuldsanering. Det finns dock vissa undantag. Exempelvis omfattas inte fordringar på familjerättsliga underhåll eller en fordran som borgenären har panträtt i till den del panten förslår till betalning.70 Enligt skuldsaneringslagen finns det tre huvudsakliga villkor (även kallade rekvisit) som samtliga måste vara uppfyllda för att en gäldenär ska kunna beviljas skuldsanering. Det första villkoret är att endast en gäldenär som är en fysisk person kan beviljas skuldsanering. Gäldenären måste ha sin hemvist i . I ett förhandsavgörande har dock slagit fast att detta strider mot den fria rörligheten inom EU.71 Frågan utreds inom 65Hellners & (2011), s. 18. 66Bet.1992/93:LU49, s. 9. 67SOU 2004:81, s. 21 ff. 68Prop.2005/06:124, s. 1–2. 691 § skuldsaneringslagen (2006:548). 70SOU 2013:72, s. 71–73. För samtliga fodringar som inte omfattas av en skuldsanering, se 7 § i skuldsaneringslagen (2006:548). 71EU-domstolens dom i mål C432/11. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Regeringskansliet.72 Vidare kan här nämnas att även fysiska personer som är näringsidkare kan beviljas skuldsanering.73 Det andra villkoret är att gäldenären måste vara på obestånd och så skuldsatt att han eller hon inte kan antas ha förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid. Detta kallas för det kvalificerade insolvenskravet. Det räcker alltså inte att gäldenären är på obestånd – det vill säga oförmögen att i rätt tid betala sina skulder. Obeståndet måste kunna antas vara under överskådlig tid.74 Därmed bygger det kvalificerade insolvenskravet på en prognos av gäldenärens framtida betalningsoförmåga. Hur långt in denna prognos ska sträcka sig för att kravet ska anses vara uppfyllt finns inte tydligt reglerat i vare sig förarbeten eller skuldsaneringslagen. Prognosens längd är ytterst beroende av omständigheterna i det enskilda fallet.75 Dock nämns det i förarbetena till den första skuldsaneringslagen att det i princip inte ska gå att se att insolvensen (betalningsoförmågan) någonsin kommer att upphöra.76 använde sig av ett internt ställningstagande som gjorde gällande att en betalningsoförmåga som varar kunde anses tillräcklig för att en gäldenär ska uppfylla det kvalificerade insolvenskravet. upphävde dock detta ställningstagande i samband med ett avgörande från Högsta domstolen.77 skuldsaneringsutredning gjorde bedömningen att rättsfall i har bidragit till att en 15-årig prognos mer regelmässigt har använts vid bedömningen av gäldenärens betalningsoförmåga.78 berörde 2013 åter frågan om kvalificerad insolvens i ett avgörande. Domstolen poängterade då att det är viktigt att göra en nyanserad bedömning i det enskilda fallet. På vilket sätt avgörandet har påverkat betydelsen av avgörande är inte helt klart. Avgörandet har dock medfört att en kortare prognos kan tillämpas när det gäller en gammal person eller en person med betydande hälsoproblem. Huruvida en kortare prognos kan tillämpas för exempelvis unga eller arbetslösa är emellertid högst osäkert.79 72SOU 2014:44, s. 188. 73Hellners & (2011), s. 24 ff. Se också 4 § skuldsaneringslagen (2006:548). 74Hellners & (2011), s. 24 ff. Se också 4 § skuldsaneringslagen (2006:548). 75SOU 2013:72, s. 174. 76Hellners & (2011), s. 36. 77SOU 2013:72, s. 167. 78SOU 2013:72, s. 174. 79E-post från professor och . ÖVERSKULDSÄTTNING– HUR FUNGERAR SAMHÄLLETS STÖD OCH INSATSER? Det tredje villkoret kallas för den allmänna skälighetsbedömningen. Enligt skuldsaneringslagen får skuldsanering beviljas endast om det är skäligt med hänsyn till gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden. Det är frågan om en totalbedömning av samtliga omständigheter i ärendet. Följande omständigheter ska dock särskilt beaktas: omständigheterna vid skuldernas tillkomst, de ansträngningar gäldenären har gjort för att fullgöra sina förpliktelser och det sätt på vilket gäldenären har medverkat under handläggningen av ärendet om skuldsanering.80 Gäldenären skickar in ansökan till kronofogdemyndigheten En skuldsanering börjar med att gäldenären skriftligen skickar in en ansökan till . I ansökan ska gäldenären redogöra för både sina personliga och sina ekonomiska förhållanden. I detta ingår att redogöra för bostads- och familjesituation samt för anställningsförhållanden. Även utbildning och arbetslivserfarenhet ska framgå. Den ekonomiska redovisningen ska innehålla en förteckning över tillgångar och skulder samt uppgifter om inkomster och utgifter. Ansökan ska också innehålla information om när betalningsoförmågan uppstod och vad gäldenären gjort för att försöka lösa situationen.81 gör en första prövning När fått in ansökan kontrollerar myndigheten att den är komplett. Om ansökan är bristfällig får gäldenären möjlighet att komplettera eventuella brister. När ansökan är komplett gör en första prövning. Syftet är att gallra bort de ansökningar där det står klart att skuldsanering inte kan beviljas. Om myndigheten inte finner något skäl att avslå ansökan fattas beslut om att inleda skuldsanering.82 Beslut om att inleda skuldsanering Beslut om att inleda skuldsanering är ett preliminärt beslut som inte innebär att gäldenären beviljats skuldsanering. Däremot innebär beslutet att ränta inte längre får tas ut på skulderna för tiden efter beslut om att inleda skuldsanering samt att eventuell löneutmätning upphör. Inledandebeslutet annonseras i Post- och . Där uppmanas var och en som har en fordran mot gäldenären att skriftligen anmäla den till Kronofogdemyndigheten.83 80Hellners & (2011), s. 24 ff. Se också 4 § skuldsaneringslagen (2006:548). 81SOU 2013:72, s. 122. Se också 10–14 §§ skuldsaneringslagen (2006:548). 82SOU 2013:72, s. 123. Se också 13–14 §§ skuldsaneringslagen (2006:548). 83Kronofogdemyndighetens webbplats Vår utredning och vårt beslut. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER I och med inledandebeslutet utökas utredningsansvar. Enligt skuldsaneringslagen ska myndigheten, efter ett beslut om att inleda skuldsanering, se till att det aktuella ärendet blir så utrett som dess beskaffenhet kräver. Förslag till skuldsanering tas fram När utredning är klar upprättar myndigheten tillsammans med gäldenären ett förslag om skuldsanering. I förslaget ingår normalt en betalningsplan som oftast löper . I betalningsplanen beskrivs hur mycket gäldenären ska betala till respektive fordringsägare under det att planen pågår. Förslaget skickas sedan ut till samtliga kända borgenärer. Borgenärerna har då möjlighet att inom yttra sig över förslaget.85 När borgenärerna haft möjlighet att yttra sig fattar beslut om att bevilja eller avslå skuldsaneringsansökan. Myndigheten kan bevilja skuldsanering även om en eller flera av borgenärerna motsätter sig beslutet. Om skuldsanering beviljas är handläggning i princip avslutad. För att gäldenären ska bli befriad från sina skulder återstår att följa betalningsplanen som normalt löper . får väsentligt bättre eller sämre ekonomiska förhållanden finns möjlighet till omprövning. Skuldsaneringen är genomförd först när betalningsplanen löpt ut. Om gäldenären inte följer betalningsplanen finns möjlighet för att på ansökan av någon av borgenärerna upphäva skuldsaneringen. I de fall gäldenären helt saknar betalningsutrymme upprättas normalt ett så kallat nollbeslut; skuldbefrielsen inträder då omedelbart.86 4.2Regeringens åtgärder inom skuldsaneringssystemet Följande avsnitt syftar till att kartlägga de större ändringar som regeringen genomfört avseende skuldsaneringsprocessen samt kraven för att beviljas skuldsanering. 8416 § skuldsaneringslagen (2006:548). 85Hellners & (2011), s. 23. 86Hellners & (2011), s. 23–24. ÖVERSKULDSÄTTNING– HUR FUNGERAR SAMHÄLLETS STÖD OCH INSATSER? 4.2.1SOU 2004:81 – utvärdering av den gamla skuldsaneringslagen När den första skuldsaneringslagen infördes uttryckte att den nya lagstiftningen kontinuerligt måste följas upp.87 Detta gjordes sedan av bland andra revisorer, , dåvarande och (SOU 2000:29). Utvärderingarna riktade kritik mot det dåvarande skuldsaneringssystemet främst på två punkter. För det första tog handläggningen av skuldsaneringsärendena . För det andra var rollfördelningen mellan inblandade myndigheter oklar.88 I samband med att behandlade granskningen från revisorer uttalades ett tillkännagivande till regeringen om att tiden var mogen för en förutsättningslös och övergripande utvärdering av skuldsaneringslagens tillämpning.89 Mot den bakgrunden beslutade regeringen att tillsätta en utredning för att göra en utvärdering och översyn av den dåvarande skuldsaneringslagen. Utredningen fick i uppdrag att bedöma om det dåvarande systemet för skuldsanering var ändamålsenligt utifrån lagens syfte eller om systemet borde ändras om i grunden. Beroende på hur bedömningen föll ut skulle utredningen antingen föreslå åtgärder som förbättrade systemet eller lämna förslag till ett nytt system för skuldsanering.90 – en ny skuldsaneringslag införs överlämnade den ovan nämnda skuldsaneringsutredningen (SOU 2004:81) sitt slutbetänkande till regeringen. Utredaren konstaterade att förslagen innebar att det dåvarande skuldsaneringssystemet skulle förändras i tämligen stor omfattning.91 , , överlämnade regeringen prop. 2005/06:124 Ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande till . I propositionen behandlade regeringen utredningens Förslagen skulle enligt regeringen genomföras i form av en ny skuldsaneringslag. Regeringens lagförslag antogs av och den nya skuldsaneringslagen trädde i kraft den 1 januari 2007.92 I det följande beskrivs de två lagändringar som hade störst betydelse för skuldsaneringsprocessen samt för kraven att beviljas skuldsanering. 87Bet.1993/94:LU26, s. 8. 88Dir.2002:139 (s.289 ff. i SOU 2004:81). 89Bet.2000/01:LU12, s. 5. 90Dir.2002:139 (s.287 i SOU 2004:81). 91SOU 2004:81, s. 21. 92Bet.2005/06:LU35. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Förenklad instansordning för beslut om skuldsanering Enligt den gamla skuldsaneringslagen beslutade om så kallad frivillig skuldsanering. Om någon borgenär motsatte sig beslutet avgjordes ärendet av domstol, som kunde besluta om tvingande skuldsanering. Att en domstol måste besluta om tvingande skuldsanering hade i den gamla lagens förarbeten motiverats med att skuldsanering var ett mycket allvarligt och långtgående ingrepp i parternas avtal. Det fanns dock inga krav på omständigheter som reglerade när en borgenär fick motsätta sig ett förslag om skuldsanering. Det innebar att en borgenär av rent principiella skäl kunde motsätta sig ett förslag och därmed förlänga processen avsevärt. Enligt utredningen (SOU 2004:81) var det dock få av borgenärernas motsättningar som godtogs av domstol; en utvärdering visade att domstolarna i 90–av fallen fastställde beslut om frivillig skuldsanering. Mot den bakgrunden argumenterade regeringen för att skulle få befogenhet att fatta tvingade skuldsaneringsbeslut direkt. En sådan ändring skulle enligt regeringen leda till att man kunde undvika de ofta onödiga och dyra domstolsprocesserna. Dessutom skulle också den totala skuldsaneringsprocessen bli avsevärt kortare. Den nya skuldsaneringslagen innebar därmed att skuldsaneringsförfarandet förenklades och koncentrerades till Kronofogdemyndigheten.93 Att skuldsaneringsförfarandet koncentrerades till innebar också att myndigheten tog över ansvaret för omprövningar av skuldsaneringsbeslut. Även detta hade tidigare legat på domstolarna.94 För att kunna beviljas skuldsanering enligt den gamla skuldsaneringslagen krävdes det att gäldenären på egen hand hade försökt träffa en frivillig uppgörelse med fordringsägarna. I praxis hade detta utvecklats till att gäldenären var tvungen att kontakta samtliga fordringsägare och noggrant redogöra för sin ekonomiska situation samt lämna ett förslag till uppgörelse. Detta var det så kallade egenförsöket. Utredningen (SOU 2004:81) konstaterade att de flesta gäldenärer var tvungna att ha professionell hjälp för att kunna genomföra egenförsöket. I praktiken var det ofta kommunala tjänstemän som hjälpte till och arbetet var ofta tidskrävande. Dessutom kunde utredningen konstatera att resultaten av egenförsöken ofta var magra. Detta gällde i synnerhet gäldenärer som inte hade något betalningsutrymme. de saknade betalningsutrymme var de dock ändå tvungna att genomföra egenförsöket. Mot denna bakgrund avskaffades egenförsöket i den nya 2005/06:124: s. 32–33. 2005/06:124, s. 34–35. ÖVERSKULDSÄTTNING– HUR FUNGERAR SAMHÄLLETS STÖD OCH INSATSER? skuldsaneringslagen.95 Avskaffandet syftade i första hand till att förkorta skuldsaneringsförfarandet samt till att undvika dubbelarbete för samtliga inblandade. Dessutom hoppades regeringen att avskaffandet skulle frigöra tid åt mer förebyggande arbete för de kommunala budget- och skuldrådgivarna.96 Utöver de två ändringarna som beskrivits ovan innehöll den nya skuldsaneringslagen flera nyheter. En av de mest betydelsefulla var att den kommunala budget- och skuldrådgivningens uppgifter och ansvar förtydligades; detta behandlas närmare i kapitel 5. ändring var att fick lagstadgad uppgift att tillhandahålla stöd och vägledning för den kommunala budget- och skuldrådgivningen; även detta beskrivs närmare i kapitel 5. 4.2.2 SOU 2008:82 Vägen tillbaka för överskuldsatta Mot bakgrund av vissa brister i insolvenslagstiftningen tillsatte regeringen en utredning med fokus på ett samlat insolvensförfarande. Utredaren fick i uppdrag att överväga hur förfarandet för företagsrekonstruktion kunde förbättras och samordnas med konkursförfarandet. Utredaren fick också i uppdrag att lämna förslag om skuldnedsättning för överskuldsatta företagare med personligt ansvar för företagets skulder. Dessutom skulle utredaren närmare undersöka varför privatpersoner som är så skuldsatta att de inom en överskådlig framtid inte kan betala sina skulder (evighetsgäldenärer) inte söker, eller beviljas skuldsanering. Beroende på resultatet skulle utredaren föreslå åtgärder som underlättade för sådana privatpersoner att ta sig ur överskuldsättningen.97 lämnade insolvensutredning (SOU 2008:82) ett delbetänkande till regeringen. Regeringen behandlade utredningens förslag i prop. 2010/11:31 Bättre möjlighet till skuldsanering. antog regeringens lagförslag och ändringarna trädde i kraft . I det följande beskrivs de mest betydelsefulla ändringarna med bäring på skuldsaneringsprocessen och kraven på skuldsanering. Bättre möjligheter till skuldsanering för näringsidkare I skuldsaneringslagen fanns vissa begränsningar gällande skuldsanering för näringsidkare. En näringsidkare fick beviljas skuldsanering endast om det 2005/06:124, s. 29–31. 96Justitiedepartementet (2006) Faktablad – En ny skuldsaneringslag. 2007:29 (s. 285 ff. i SOU 2008:82). GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER fanns särskilda skäl med hänsyn till näringsverksamhetens ringa omfattning och enkla beskaffenhet. Enligt regeringen ledde begräsningen till att endast näringsidkare som hade sin huvudsakliga försörjning på annat håll än från företaget kom i fråga. Regeringen tog i propositionen upp att konstaterat att riskerna med att driva företag i behövde begränsas. Mot den bakgrunden föreslog regeringen att skuldsaneringslagen skulle bli tillämplig också på fysiska personer som bedriver näringsverksamhet, oavsett om näringsverksamheten var av ringa omfattning eller inte.98 Enligt förarbetena till den gamla skuldsaneringslagen var skuldernas ålder en av de omständigheter som särskilt skulle beaktas vid den allmänna skälighetsbedömningen. Skuldsanering skulle i princip vara uteslutet om merparten av skulderna inte var äldre än . Detta krav gav enligt regeringen uttryck för en allmän tanke om att gäldenären först på egen hand skulle försöka lösa sina skuldproblem. Utredningen som låg till grund för prop. 2010/11:31 kunde dock konstatera att detta krav inte var anpassat för näringsidkare. Regeringen påpekade att av de gäldenärer som ansökt om skuldsanering var det tidigare näringsidkare som hade den tyngsta skuldbördan. Praxis hade dock utvecklats så att dessa före detta näringsidkare inte kunde beviljas skuldsanering eftersom deras skulder ofta var relativt nya. Regeringen konstaterade att kravet på skulder av en viss ålder slår särskilt hårt mot företagare, eftersom de ofta i ett slag får en sådan skuldbörda att de kvalificerar sig för skuldsanering. Inte sällan har merparten av skulderna uppstått i nära anslutning till den tidpunkt då näringsidkaren hamnade på obestånd. 99 Mot den bakgrunden föreslog regeringen att skuldernas ålder inte längre särskilt skulle beaktas som en särskild omständighet vid skälighetsbedömningen som sker vid en prövning av en skuldsaneringsansökan.100 4.2.3April 2012 – två nya utredningar tillsätts gjorde två tillkännagivanden gällande problemen med överskuldsättning. tillkännagav dels att en strategi mot överskuldsättning borde utarbetas, dels att regeringen borde återkomma till med förslag på vissa ändringar i skuldsaneringslagen.101 Mot denna bakgrund tillsatte regeringen två nya utredningar rörande skuldsanering och överskuldsättning. 2010/11:31, s. 10–15. 2010/11:31, s. 16. 2010/11:31, s. 16. 2010/11:CU9, s. 1. ÖVERSKULDSÄTTNING– HUR FUNGERAR SAMHÄLLETS STÖD OCH INSATSER?