rfr · H30WRFR4 · 2015-12-17 00:00:00 — I kunskapsområdet dans kan man arbeta både med dansen i sig och med dans som metod i andra ämnen. arbetar danspedagogen på Kulturenheten tillsammans med för att bl.a. stärka dansen i . stöder genom exempelvis satsningen Skapande skola dansprojekt i skolan. En nationell satsning på dans pågår genom Institutet i skolan där man vill främja och lyfta fram dans som kunskapsområde och genom dansen främja lärandet. bytte Film i namn till Kulturenheten – i Upp- sala län. Filmverksamheten på Kulturenheten – i län är ett av landets 19 resurscentrum för film som får bidrag från . kan hjälpa till med produktion, pedagogiska projekt och visning av film. BILAGA 2 KULTURSAMVERKAN I , OCH LÄN verkar på konstområdet på olika vis. Man är beställare av konst till offentliga miljöer, lös konst och gestaltning av . Genom den regionala konstkonsulenten arbetar för att stödja konsten och konstnärerna i län. Konstkonsulentens främsta uppdrag är att främja, stärka och utveckla konstområdet i länet. I uppdraget ingår att skapa kontakter och nätverk mellan kulturinstitutioner, skolor, kommuner och konstnärer. tar fram och subventionerar kulturprogram inom vård samt ger bidrag till studieförbund som anordnar studiecirklar för patienter och brukare. Utgångspunkten är att alla har rätt till delaktighet i kul- turlivet, samt att kultur främjar hälsa och bidrar till en god vårdmiljö för såväl patienter som personal. Länsbibliotek har till uppgift att stödja och bidra till folkbibliotekens samverkan och utveckling i län. Länsbiblioteket ska stärka biblioteks- utvecklingen i alla kommuner så att alla invånare får jämlik tillgång till bibli- oteksservice. Verksamhetsbidrag och övrigt stöd till kulturverksamhet Utöver till de sex institutioner som ingår i kultursamverkansmodellen lämnar i län andra årliga verksamhetsbidrag och ett antal andra bidrag till regional kulturverksamhet. För enskilda kulturskapare finns möjlig- het att söka kulturstipendier. Det finns även ett konstnärligt utvecklingsstöd som uppgår till . De regionala projektbidra- gen vänder sig till kulturorganisationer och är populära att ansöka om. Därut- över lämnas i årliga verksamhetsbidrag till länsbild- ningsförbundet samt till länets nio studieförbund. Även ungdomsorganisat- ioner får bidrag från kulturnämnden. fördelades vissa regionala utvecklingsmedel, t.ex. för en barn- och ungdomssatsning vid stads- teater, till Reginateatern samt för en litteratursatsning vid Studiefrämjandet i län, Litteraturcentrum. lämnas även verksamhetsbidrag till •Uppsala läns bygdegårdsdistrikt. BILAGA 2 KULTURSAMVERKAN I , OCH LÄN •Antal invånare: 262 362. •Kommuner: , , , , , , Ro- bertsfors, , , , , , , Vän- näs, . •Landsting: (bedriver hälso- och sjukvård, tandvård, omsorg om handikappade samt viss utbildning och forskning). •Regionförbund: Region (leder och finansierar arbetet med regional utveckling i ett tillväxtperspektiv inom kultur, näringsliv, utbild- ning, miljö, forskning och utveckling samt vård och omsorg). •Regionalt mål: De regionala målen för det kulturpolitiska arbetet är: Ökad tillgänglighet och delaktighet i syfte att möjliggöra allas rätt till kulturupp- levelser, Utvecklingen av kulturlivet med särskilt fokus på barn och unga, Främja kvalitet och konstnärlig förnyelse, Ökad samverkan inom kultur- sektorn och mellan kultur och andra samhällsområden, Främja kultur som drivkraft för tillväxt och som resurs för besöksnäringen samt Stärka kun- skapsutveckling, forskning och bildning. är en samarbetsorganisation med länets 15 kommuner och som medlemmar. Region har det regionala utvecklingsansvaret i . Skälet till bildandet var att man ville ta ett regionalt politiskt ansvar för de regionala utvecklingsfrågorna i en politiskt styrd organisation. Förbunds- fullmäktige är högsta beslutande organ med 75 ledamöter, utsedda av med- lemmarnas fullmäktigesamlingar. Förbundsstyrelsen består av 25 ledamöter. Regionen har ingen beskattningsrätt, och det hålls inga direktval till regionen. Fokusområden är regional utvecklingsplanering, näringsliv och företagande, turism, energi, miljö och klimat, kompetensförsörjning och utbildning, trans- portinfrastruktur och kommunikationer, it-infrastruktur, förnyelse av sam- hällsservice, internationellt engagemang och EU-arbete samt regional kultur- utveckling. Ansvaret för den regionala kulturverksamheten flyttades över från till Region 2011. Kulturberedningen är ett politiskt organ inom regionen, utsett av förbundsfullmäktige. Bered- ningen består av sju ledamöter. På enheten för regional kulturverksamhet vid Region arbetar tre personer med kulturfrågor, och de arbetar nära politikerna i kulturberedningen. Dessutom finns biblioteks-, film- och konst- konsulenter samt mångkulturverksamhet. Film i är läns regionala resurscentrum för film och rörlig bild. Film i har till uppgift att stödja och bredda filmkulturen i . Länsbiblio- teket i är motsvarande resurscentrum för biblioteksutveckling och läs- och litteraturfrämjande. Regionen är delägare i fem kulturbolag: Norr- landsoperan tillsammans med kommun, tillsammans med kommun, tillsammans med kommun, tillsammans med BILAGA 2 KULTURSAMVERKAN I , OCH LÄN kommun samt i tillsammans med kom- mun.281 •Norrlandsoperan, Professionell teater-, dans- och musikverksamhet, •Norrlands nätverk för musikteater och dans (NMD) •Västerbottensteatern AB, Professionell teaterverksamhet, •Västerbottens museum AB, Regional museiverksamhet, •Länsbiblioteket i , Regional biblioteksverksamhet, •Konstkonsulentverksamhet, Konst- och kulturfrämjande verksamhet, •Mångkulturverksamhet, Kulturfrämjande verksamhet, •Riksteatern , Kulturfrämjande verksamhet, •Folkrörelsearkivet, Regional enskild arkivverksamhet, / •Företagsarkivet i Westerbotten, Regional enskild arkivverksamhet, Skel- lefteå/ •Film i , Filmkulturell verksamhet, •Västerbottens läns hemslöjdsförening, Hemslöjdsfrämjande verksamhet, •Föreningen teater- och musiksällskap. Konst och kultur i läns teater- och scenkonstliv har ett stort folkrörelsebaserat ar- rangörsled bestående av musik- och teaterföreningar i länets 15 kommuner. Här finns en länsteater och fyra etablerade fria teatrar. Länet har dessutom ett antal enskilda företagare och entreprenörer inom scenkonstområdet samt flera konsulenter inom teaterområdet. Västerbottensteatern är länsteater, baserad i , med ett regionalt ansvar att producera, främja, stärka och utveckla teater och annan scenisk konst. Bolaget ägs av och kommun. Cirka 20 olika produktioner erbjuds , och utbudet omfattar stora och små före- ställningar för vuxna, berättarteater, skolteater, sommarteater och interaktiv teater. Turnéverksamheten bedrivs i hela och även i de södra delarna av . Barn och unga är en prioriterad målgrupp, och Västerbottens- teatern har genom sin avdelning Unghästen en kontinuerlig samverkan med den unga publiken. har Västerbottensteatern utvecklats till en av ledande berättarteatrar. i är en vik- tig gemensam samlingspunkt och manifestation av länets berättarverksamhet. Det finns flera fria teatrar i länet, av vilka fyra är anslutna till Teatercentrum Norra: Ögonblicksteatern, Profilteatern, Skuggteatern och Dockteatern Mån- stjärnan i kommun. Den ideella föreningen är 281 Region , intervju , och regionens webbplats. BILAGA 2 KULTURSAMVERKAN I , OCH LÄN huvudman för den regionala konsulentverksamheten inom teaterområdet och har två konsulenttjänster placerade i . Föreningen har länets musik- och teaterföreningar som anslutna medlemmar och är en regional del av Rikstea- tern. är ett av landets starkaste Riksteaterfästen med 18 arrange- rande teater- och musikföreningar spridda över länet. En hög andel av befolk- ningen besöker de föreställningar som erbjuds. Teaterföreningarnas ideella en- gagemang är viktigt för länets kulturliv, både i centralorterna och i byarna. Västerbottensteatern i har en amatörteaterkonsulenttjänst vars uppdrag är att stötta och utveckla länets amatörteaterverksamhet, bl.a. genom hjälp med manusutveckling och regi eller fortbildning i exempelvis gestaltning eller improvisation. I finns bl.a. amatörteaterföreningarna Grott- teatern i , , musiksällskap samt Vilhel- mina Amatörteater. sámi teáhter är en turnerande institutionsteater och finansieras genom statligt anslag via samt anslag från och kommu- ner, och Region . Teatern har varit verksam och har en egen scen och lokaler för administration i Ki- runa. Teatercentrum Norra regionen är en rikstäckande organisation för och med teatrar och individer verksamma inom den fria teaterkonsten. Verksamheten finansieras av Teatercentrum nationellt och de fyra nordligaste länen. Teater- centrum driver avtals- och arbetsgivarfrågor, arrangerar kompetensutveckling och leder ett informationsarbete för att främja de fria teatrarnas situation. Norr- scen är ett samarbetsforum mellan Västerbottensteatern, Norrbottensteatern, läns teater och Teater . Samarbete sker kring kom- petensutveckling, turnéer och gästspel i de fyra länen. musikskapare har medverkat till att bygga upp ett musikliv som också sträcker sig utanför länets gränser. I länet finns flera musikgrupper med hela världen som sin scen, vilket även genererar att många internationella band gör spelningar i . Flera musikfestivaler an- ordnas i länet. i , Internationella , , i , och är några exempel. Folkmusiken är stark, och detsamma gäller länets körliv. I finns det omkring 80 körer, i drygt 70 och i övriga länet finns ytterligare ca 20 körer. I finns ett av fem , och med sin pro- fessionella symfoniorkester och övriga verksamhetsgrenar skapar Norrlands- operan ett utbud som riktar sig till hela länet. Danskonsten i Väster- botten är i utveckling, och genom har länet en av största scener för gästspel av samtida dans. Ytterligare scener för dansgästspel finns i , och , men även mindre orter tar emot dansgästspel i större eller mindre format. BILAGA 2 KULTURSAMVERKAN I , OCH LÄN I bedrivs museiverksamhet i syfte att bevara och synliggöra de västerbottniska kulturarven. I museiverksamhetens infrastruktur ingår länsmu- seet , och i , , stiftelse- och föreningsdrivna museer samt privata och enskilda initiativ, t.ex. olika personmuseer, ett medicinhistoriskt museum i , ett båtmuseum på och flera mindre bygdemuseer. Till dessa museer ska läggas ett sextiotal hembygdsföreningar med sina hembygdsgår- dar. Totalt finns det ett hundratal små museer och hembygdsgårdar i länet. är en paraplyorganisation som samord- nar länets hembygdsföreningar. Kulturmiljövården i länet omfattar bl.a. fornlämningar, byggnadsminnen, kyr- kor, begravningsplatser och kyrkliga inventarier. Kulturmiljöverksamheten i bedrivs av , , samt i vissa delar av i . Till grund för verk- samheten ligger genom tiderna III – Tillståndsbeskrivning och strategi för kulturmiljöverksamheten i 2007–2011. Länssty- relsen har börjat ta fram en förnyad strategi. I strategin prioriteras kunskaps- förmedling gentemot allmänheten, kommuner, skolor, barn och unga. Målsätt- ningen är att öka omvärldens och allmänhetens engagemang och bygga upp en bättre medvetenhet om länets kulturmiljövärden och deras betydelse för ett långsiktigt hållbart samhälle. Kunskapsförmedlingen har styrts in i tre huvud- spår, även kallade länsportaler. Den kontinuerliga utvecklingen av portalerna finansieras huvudsakligen genom bidrag till kulturmiljövård. Portalerna är Sevärt i – en modell för regional kulturarvstur- ism, Hålla hus – regional informationscentral för byggnadsvård samt Spår av 10 – kunskapsuppbyggnad för det historiska landskapet. Ett flertal framträdande författare kommer från , bl.a. Per , , , och . Den västerbottniska litteraturen är även en viktig källa för andra konstarter. Texter av länets författare har inspirerat till verk inom bildkonst, dans, munt- ligt berättande, musik, opera och teater. Den norrländska litteraturen och peri- ferins särskilda förutsättningar för litterärt skapande har uppmärksammats på olika sätt, bl.a. genom den forskning och utbildning som bedrivs vid . Genom utbildningar i konstnärligt skrivande läggs även grunden för en tillväxt av nya författare i länet. har ett betydande antal författare som skriver för barn och ungdomar framträtt i . En god tillgång på barn- och ungdomsboksförfattare skapar förutsättningar för att ut- veckla formerna för att stimulera barn till läsande och skrivande. BILAGA 2 KULTURSAMVERKAN I , OCH LÄN Det läsfrämjande arbetet drivs i stor utsträckning av länets bibliotek. I Väs- terbottens län finns 50 folkbibliotek och tre bokbussar. Biblioteksverksam- heten omfattar ca 2,5 miljoner lån och ungefär 2,7 miljoner besök . Hälften av länets kommunbibliotek är integrerade folk- och skolbibliotek. Länsbiblioteket är regional bibliotekssamordnare gentemot Kungl. och ett resurscentrum för länets biblioteksutveckling. Länsbiblioteket har bl.a. till uppgift att verka standardutjämnande genom att säkerställa tillgång till lit- teratur, medier och information för alla medborgare i länet. När det gäller folk- biblioteken styrs verksamheten av kommunala biblioteksplaner och biblio- tekslagen. handlar folkbibliotekens uppdrag alltmer om att tillgänglig- göra medier digitalt, vilket gör att en viktig uppgift för de lokala biblioteken är att hjälpa medborgarna att få tillgång till de informationsresurser som finns via internet. Det läsfrämjande arbetet, med särskilt fokus på barn och unga, är en prioriterad fråga för länets bibliotek. I länet finns ett flertal föreningar och organisationer inom författar- och lit- teraturområdet. Norrländska litteratursällskapet/Författarcentrum Norr är en förening som omfattar alla Norrlandslänen där författare arbetar tillsammans med litterärt intresserade personer för att främja litteraturen och det litterära skapandet i . Föreningen har som syfte att i bred samverkan ordna den årligt återkommande . Föreningen melur är en ideell förening vars syfte är att stödja ungas skrivande i norr. I finns berättarföreningen . i är, förutom en kooperativ bokhandel, också utgångspunkten för en kul- turförening som återkommande anordnar författarbesök, litterära resor m.m. I länet finns dessutom ett antal litterära sällskap: , , och . Ett tiotal bokförlag är verksamma i . De lokala förlagen har stor betydelse för utgivningen av litte- ratur med regional anknytning. I länet finns drygt 100 yrkesverksamma konstnärer och konsthantverkare. fanns 14 allmänna föreningar och 4 arbetsplatsföreningar i länet anslutna till Sveriges Konstföreningar . Det finns totalt ca 100–150 elever på vid och vid de förberedande konstutbild- ningar som , Edelviks folkhögskola och folk- högskola driver. Utställningsverksamhet av samtidskonst bedrivs på offentligt finansierade institutioner som , , mu- seum och Galleri 60 i , och Mu- seum i och Ricklundgården i , kommun. Vidare finns två konstnärsdrivna gallerier med projektverksamhet: Verkligheten och , som båda ligger i . Mindre utställ- ningsarenor finns runt om i länet i t.ex. biblioteken, Folkets hus samt konst- föreningarnas permanenta eller tillfälliga lokaler. I finns en skulpturpark som drivs i privat regi, och i länet finns flera privata konstgallerier. BILAGA 2 KULTURSAMVERKAN I , OCH LÄN av konsthantverkarna i länet är anslutna till Konsthantverkscentrum. , och Olofsfors finns verkstäder och centrum för profess- Satsningen Konstvägen Sju ger möjlighet att upp- leva tolv olika konstverk , från kusten i till Den regionala konstkonsulenten bedriver ett arbete för att stärka samtids- konsten i länet. I uppdraget ingår att öka kontaktytorna mellan allmänheten, uppdragsgivare, konstnärer och länets barn och unga genom att stödja verk- samheter och initiera projekt. Film och rörlig bild I länet finns flera filmföreningar, filmstudior, filmfestivalföreningar och andra kulturföreningar visar film. i , kommun, rymmer en bit västerbottnisk kulturhistoria. Den drivs av en intresseförening och ingår som ett av besöksmålen i Sevärt i . I har Filmcentrum Norr Det är en ideell intresseförening för filmare i norra och utgör en mötesplats för filmare och filmarbetare i länet. gör framför allt kort- och dokumentärfilm. Filmscenen i länet präglas av en stor mängd välutbildade filmare. del i detta har de universitetsutbildningar som finns i och samt de filmprogram och medieprogram som erbjuds vid länets gymnasiesko- På universitetsnivå finns två- och treåriga utbildningar inom scenografi, attributmakeri, datorgrafik, digital medieproduktion samt manus för film, tv och nya medier. Utöver de filmare som studerar vid länets utbildningar märks även filmare från som studerat eller studerar vid Dramatiska In- stitutet och Danska . Flera av länets filmare inom kortfilm, doku- mentärfilm, musikvideor och reklamfilm har fått internationell uppmärksam- het, och filmproduktioner från länet har vunnit flera internationella filmpriser. I länet finns ett flertal mötesplatser för filmare och kreatörer inom närlig- gande kultur- och medieyttringar. Ett exempel är det nystartade MOVE i som är en temavecka inom rörlig bild. Programmet rymmer en filmfestival- sektion, och . I länet finns ett flertal yrkesverksamma slöjdare och konsthantverkare, samt slöjd- och konsthantverksföreningar med egna verkstäder och möjligheter till kurser, utställningar och försäljning. Som exempel kan nämnas sa- meslöjdförening som gör utställningar och marknadsför sameslöjd. slöjd driver Slöjdarnas Hus med hemslöjd och konsthantverk från orten och Handens hus i har en kommunalt anställd hemslöjdskonsulent och arbetar i huvudsak med barn och unga. bjuder lokaler för trä, textil, silversmide, glasfusing och vävning samt aktivi- teter för invandrare, barn och unga. Vid samt på folkhögsko- BILAGA 2 KULTURSAMVERKAN I , OCH LÄN lorna i , och finns utbildningar inom områdena tex- til, trä och smide. Även länets studieförbund bedriver kursverksamhet inom slöjd och konsthantverk. arbetar för att tillvarata, utveckla och förnya slöjden som kultur, näring och kontaktskapare över generationsgränserna. och i är båda ideella före- ningar skapade ur förenings- och näringslivets behov att bevara och dokumen- tera sin historia. Båda arkiven tillhör den enskilda arkivsektorn. Verksamhet- erna finansieras i huvudsak av bidrag från staten, kommunerna och regionför- bundet. Andra verksamheter är museums ämbetsarkiv och foto- arkiv, forskningsarkivet vid , Dialekt-, ortsnamns- och folk- minnesarkivet i (Daum), samt museums arkiv. Daum har till uppgift att samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta och sprida material om det svenska språket, det nationella minoritetsspråket meänkieli samt dialekter, folkminnen, folkmusik och namn, i första hand i och Norrbot- tens län. Region har det regionala utvecklingsansvaret i . Regionen bildades och medlemmar är länets 15 kommuner och . Förbundsfullmäktige är högsta beslutande organ med 75 ledamöter, utsedda av medlemmarnas fullmäktigesamlingar. Förbundsstyrelsen består av 25 ledamöter. Kulturberedningen är ett politiskt organ inom regionen, utsett av förbundsfullmäktige. Beredningen består av sju ledamöter. Kulturberedningen har i uppdrag att vara beredningsorgan till för- bundsstyrelsen i att bedriva regional kulturverksamhet. Den ska också verk- ställa uppdrag som den får av styrelsen inom verksamhetsområdet. Bered- ningen utövar den politiska styrningen av Länsbiblioteket i och Film i . Som skäl för bildandet av regionen angavs: Att i en politiskt styrd organisation ta ett regionalt politiskt ansvar för de regionala utvecklingsfrågorna och ha ett tydligt politiskt företrädarskap i det regionala tillväxtarbetet.282 Det regionala utvecklingsarbetet handlar om att länet ska utvecklas positivt. Man arbetar för att öka länets attraktionskraft och skapa bästa möjliga livsvill- kor för länets medborgare. En positiv regional utveckling skapar sysselsätt- ning, god tillgång till utbildning, fritid och kultur, ett bra boende och en god samhällsservice. Regionen gör detta genom att bevaka och påverka de proces- ser och beslut på EU-nivå och nationell nivå som berör regionen: att leda ar- betet med länets tillväxtstrategier och prioriteringar, att finansiera, stödja och BILAGA 2 KULTURSAMVERKAN I , OCH LÄN driva utvecklingsinsatser som är viktiga för länets utveckling samt att utveckla nätverk och samverka med aktörer inom och utanför länet. Ett av regionens fokusområden är regional kulturutveckling. Region terbotten har som regionalt organ ansvar för att utveckla och stimulera kultur- aktiviteter i i samarbete med aktörer i och utanför länet, både nationellt och internationellt. Regionen bedriver och stöder kultur med ut- gångspunkt i att kulturupplevelser och eget skapande ger livskvalitet, främjar mångfald, demokratiarbete och bidrar till ett kreativt klimat för nya näringar. Regionplanen är Region övergripande verksamhetsplan. Den fastställs av regionfullmäktige och gäller men revideras varje år.283 I planen definieras kultur som ett strategiskt område. Region ansvarar för att förverkliga den nationella kulturpoli- tikens mål och de regionala utvecklingsmål som förbundsfullmäktige fast- ställer i läns kulturplan. Huvudsyftet är att tillgodose invå- narnas behov och rätt till ett mångsidigt och kvalitativt kulturutbud oavsett bostadsort, och att främja alla invånares möjlighet till eget skapande och utövande av kultur. Tillsammans med kommunerna och kulturlivets intres- senter, och i samverkan med nationella och internationella aktörer, ska främja ett kulturutbud som omfattar både bredd, spets och djup och som präglas av mångfald, kvalitet och nytänkande. FN:s kon- vention om barnets rättigheter är vägledande. Konventionen slår fast att barn har rätt till såväl eget skapande som att få möta olika kulturella uttryck och fritt delta i det kulturella livet. I uppdraget ingår också samverkan med regionens studieförbund, folkhögskolor och idrottsrörelse, vilket sker ge- nom särskilda överenskommelser. ska också främja kul- tur som drivkraft för hållbar utveckling genom att synliggöra och utveckla kulturens betydelse för näringslivsutveckling, mångfald, integration och hälsa. Region har återkommande uppdrag att leda framtagandet av regi- onala strategier, planer och program. En av dessa är läns kultur- plan 2012–2015. Region bedriver både i egen regi och i samverkan med andra hu- vudmän regional konsulentverksamhet inom områdena konst, dans, film, lit- teratur, musik, slöjd och teater. ansvarar för konsulentverk- samheten inom områdena film (Film i ) och litteratur (Länsbib- lioteket). ansvarar för dans och musik, för slöjd, för teater och Väster- bottensteatern AB för amatörteater. Region ger årliga verksam- hetsbidrag till de regionala kulturkonsulenterna. Film i är läns regionala resurscentrum för film och video. Centrumet ingår som en del av Region och har till uppgift att stödja och bredda filmkulturen i . 283 Regionplan 2015–2020. Uppdrag och mål för Region 2015–2020. Fastställd av förbundsfullmäktige . BILAGA 2 KULTURSAMVERKAN I , OCH LÄN botten arbetar med biograf- och visningsverksamhet/filmfestivaler; film i Sko- lan, skolbio och filmpedagogik, filmproduktion samt kompetensutveckling inom filmproduktion. Centrumet stöder filmkulturen i allmänhet genom ar- rangemang, seminarier, fortbildningar och mycket annat. Man ska särskilt se till att barns och ungas behov tillgodoses. Länsbiblioteket i har länet som arbetsfält och ingår i det na- biblioteksnätverket. Länsbiblioteket arbetar för utveckling av den samlade biblioteksverksamheten i länet och för att stärka bibliotekens roll som en kraft för demokrati, delaktighet och mångfald. Länsbiblioteket ansvarar även för länets tre sjukhusbibliotek och de medicinska biblioteken vid lasaret- ten i och . Man verkar för en utveckling av biblioteksverk- samheten i länet genom att samordna, stödja, stimulera och entusiasmera, kon- tinuerligt i samarbete med kommunbiblioteken diskutera lokala och regionala utvecklingsfrågor samt initiera och stödja projekt kring läsfrämjande och bib- lioteksutveckling.