eunbil · H20N3A094A · 2015-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för utrikesrådet Gemensamt möte för försvars- och utrikesministrarna Försvars- och utrikesministrarna förväntas ha en gemensam diskussion om den strategiska översynen inför Höga Representanten/Vice Presidentens presentation av en sådan översyn vid . Regeringen välkomnar HR/VP Mogherinis arbete med att se över de globala utmaningar EU står inför i sina externa relationer. Regeringen menar att översynen bör resultera i en strategi för EU:s externa agerande. En sådan strategi måste utgå från att såväl EU som den övriga världen förändras. Sedan antagandet av 2003 har EU utvidgats från 15 till 28 medlemsstater och utrustats med nya institutioner på utrikespolitikens område. står EU nu inför omfattande utmaningar, med multipla kriser i det europeiska närområdet och med en pågående omfördelning av globalt inflytande. Säkerhetsstrategin lyfte fram tre strategiska områden för EU: att bemöta hot i form av konflikt och terrorism; att främja en internationell multilateral ordning; och att bygga säkerhet i vårt grannskap. Dessa områden är fortsatt centrala. Men mot bakgrund av utvecklingen av såväl EU:s förmåga som utmaningarna i omvärlden måste en ny utrikespolitisk strategi vara både bredare och mer ambitiös. Förberedelser inför ER avseende GSFP Försvars- och utrikesministrarna förväntas ha en gemensam lunchdiskussion om utvecklingen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) som förberedelse inför . Rådsslutsatser förväntas antas. Regeringen välkomnar de framsteg som gjorts i implementeringen av slutsatserna från Europeiska rådets möte avseende utvecklingen av GSFP: förmågor, materiel, forskning och industri. EU har en viktig roll att bidra till fred och säkerhet, i synnerhet med sin förmåga att använda flera olika instrument vad gäller krishantering. Denna förmåga bör utvecklas och stärkas ytterligare. Regeringen avser särskilt prioritera följande frågor vid utrikesrådet : Fastslå Europeiska unionens nyckelroll i att bemöta de globala utmaningar och hot vi står inför, och därför understryka vikten av fortsatt utveckling av EU:s unika förmåga till multidimensionell krishantering, inklusive GSFP. Verka för att HR/VP ges i uppdrag att ta fram en bred strategi för EU:s samlade externa relationer. Fördöma aggression mot och undergrävandet av internationell rätt och institutioner, samt slå fast sin beslutsamhet att stå enade i (tillsammans med och Nato). I detta sammanhang är det nödvändigt att också identifiera och gemensamt inom EU hantera hybridoperationer/krigföring. Ge ett mandat till Europeiska utrikestjänsten att fullt ut genomföra 1325 om kvinnor i konflikter i alla GSFP-uppdrag och operationer. Sträva efter en mer effektiv och flexibel användning av EU:s förmågor i civila krishanteringsoperationer. Understryka vikten av ett närmare samarbete i fred och säkerhet med , östliga partnerskapet-länder (i enlighet med högnivåmötet ) och med regionala organisationer i . Ge inriktning om samverkan mellan inre och externa säkerhetsfrågor i hanteringen av bland annat terrorism och organiserad brottslighet. Understryka vikten av en effektiv och flexibel användning av EU:s stridsgrupper, bland annat; att utveckla metoder för standardisering; att stärka deras roll i relationen EU-FN och EU-AU i partnerskap om fred och säkerhet; samt uppmuntra engagemang av partnerskapsländer i EU:s stridsgrupper. vill se en förmågeutveckling som bidrar till att förbättra medlemsstaternas försvars- och krishanteringsförmågor, och därigenom bidrar till ett starkare försvar i , och till GSFP. Förmågeutveckling utgår från avvägningar på nationell nivå och regeringen menar därför att ska verka för att initiativ på EU-nivå ska utgå från medlemsstaternas behov och handlingsfrihet. I sammanhanget behöver nämnas att medlemsstaternas samlade förmågebehov endast till en begränsad del täcks av de behov som omfattas inom GSFP. Godkännande av den preliminära dagordningen Rådet väntas ha en diskussion om fredsprocessen i (MEPP) i ljuset av den stillastående fredsprocessen, den israeliska regeringsbildningen och utnämnandet av en särskild representant för MEPP. Regeringen välkomnar en diskussion om fredsprocessen och det engagemang som den HR/VP Mogherini visar för frågan, inklusive genom utnämnandet av en särskild representant för MEPP, . Diskussionen kommer att äga rum efter ett förväntat besök av HR/VP och EUSR i regionen kort efter bildandet av en ny israelisk regering. Regeringen skulle välkomna en utökad roll för EU i MEPP och ett förstärkt EU-engagemang för att få till stånd återupptagna och meningsfulla fredsförhandlingar. Utsikterna att nå en tvåstatslösning minskar i takt med att situationen på marken successivt försämras och parterna står långt ifrån varandra. Uppföljning av extra ER Diskussions- och ev beslutspunkt Rådet förväntas diskutera vilka åtgärder som har vidtagits för att genomföra de åtaganden som uttryckte vid det extrainsatta mötet , med fokus på situationen i kopplat till människosmuggling och migrationsströmmar. Rådet kan även komma att anta ett krishanteringskoncept för en militär GSFP-insats för att störa människosmugglarnätverken. Regeringen verkar för att EU arbetar med alla aspekter av de åtagande som uttalades vid ER . Situationen i är mycket allvarlig och EU måste agera för att försöka säkerställa att inte fler människoliv går till spillo. För att försöka förhindra ytterligare dödsfall identifierades vid ER ett antal områden på vilka EU måste agera. Dessa områden inkluderar en stärkt EU-närvaro på havet för att bekämpa människosmugglare och agera solidariskt inom EU. Regeringen betonar att en GSFP-insats måste genomföras i enlighet med folkrätten och med respekt för de mänskliga rättigheterna. pågår diskussioner om hur EU:s civila förmågehöjande insats i till stöd för de civila säkerhetsstrukturerna (EUCAP ) ska kunna stärkas, vilket regeringen också stödjer. Därtill driver regeringen att värna asylrätten och att EU måste ta ett gemensamt ansvar för dessa frågor. Regeringen betonar vikten av en politisk lösning på krisen i och stödjer fortsatt dialogsamtalen i FN:s regi. Regeringen uppmanar parterna att enas om ett avtal. En nationell samlingsregering behövs, också för att hantera människosmugglare och det ökande terrorhotet.