rfr · H20WRFR4 · 2015-03-05 00:00:00 — I enlighet med statsmakternas beslut finns det 40 hemvärnsbataljoner vid utgången av 2014. Samtliga 40 bataljoner har en fastställd krigsförbandsspecifikation. I likhet med insatsorganisationen i övrigt har varje bataljon en krigsförbandsvärdering. Personaluppfyllnaden är god till mycket god. Av hemvärnets mål om 22 000 befattningar är 5 100 befattningar avsedda att bemannas med vissa specialister (t.ex. sjukvårdare, mc-ordonnanser och hundförare). Dessa utbildas i sina befattningar av frivilliga försvarsorganisationer 7 HEMVÄRNET MED DE NATIONELLA SKYDDSSTYRKORNA (t.ex. , , , Frivilliga motorcy- kelkåren) och placeras därefter i hemvärnsförbanden. ganisationerna har inte kunna fullfölja detta åtagande. av befattningarna bemannade. Utöver detta har hemvärnet 26 hem- Vid utgången av 2014 hade 21 200 personer hemvärnsavtal. Ett nytt och effektivare utbildningssystem har införts med årliga krigsför- bandsövningar (KFÖ) i förband för alla hemvärnsförband. En frivillig tre må- nader lång grundläggande militär utbildning (GMU) med inriktning på place- ring i hemvärnet har etablerats. lett till en kvalitetsökning av krigsdugligheten hos förbanden genom en ut- vecklad övningsverksamhet och en god rekrytering av hemvärnssoldater, men även till att hemvärnet börjar ses som en viktig resurs inom både Försvarsmak- ten och samhället som helhet. Samtliga 40 hemvärnsbataljoner stöds av en av Försvarsmaktens utbild- ningsgrupper som ingår i de tolv organisationsenheter som har att vidmakt- av Försvarsmaktens fyra militärregioner. Införandet av militärregioner har på ett påtagligt sätt ökat förmågan till försvarsförberedelsearbete. I betänkandet SOU 2014:34 Försvarsmakten i samhället lämnas förslag till utveckling av hemvärnets tillgänglighet. Hemvärnet har –2014 således både kvantitativt och kvalitativt utvecklats mycket väl enligt den inriktning som regeringen gav ut- tryck för i inriktningspropositionen. Det finns ett utrymme för fortsatt utveck- ling, framförallt kvalitativt men även till viss del kvantitativt. 8 Slutsatser och reflexioner Tillståndet i Försvarsmaktens insatsorganisation – och kraven på den – års beslut kan enligt min mening i korta drag sammanfattas på följande sätt: –Försvarsmaktens bemanning baseras i huvudsak på värnplikt. –Stort fokus på att upprätthålla beredskap för och genomföra internationella operationer. –Litet fokus på att förbereda Försvarsmakten för att möta ett militärt angrepp. –Låga krav på förbandens insatsberedskap. Hemvärnet oräknat innebar kraven att av befattningarna i insatsorganisationen kunde ha en insatsberedskap . –Flera års grundutbildning bedrevs av ekonomiska skäl på en låg nivå. –Att bygga upp och upprätthålla insatsberedskapen för den nordiska stridsgruppen var en på många sätt krävande uppgift för Försvarsmakten. –Inga krigsförbandsövningar. –Ingen försvarsplanering för att möta ett militär angrepp på . –Ingen mobiliseringsplanering eller mobiliseringsförberedelser. 2014 kan i stort karaktäriseras på följande sätt: –Försvarsmaktens baseras på frivillighet. Vissa värnpliktiga är krigsplacerade under en övergångstid men har inte tjänstgöringsplikt om inte regeringen beslutar det (vilket regeringen gjort). –Försvarsmaktens huvuduppgift är att upprätthålla territoriell integritet och att kunna möta ett väpnat angrepp. Fortsatt beredskap för att kunna medverka i fredsfrämjande insatser. –Krav på en väsentligt högre insatsberedskap – det rör sig om månader inte år. Huvuddelen av förbanden ska normalt ha en beredskap som understiger . –Det bedrivs en försvarsplanering med syfte att ytterst möta ett väpnat angrepp. –Det bedrivs mobiliseringsplanering och mobiliseringsförberedelser för alla krigsförband. –Ett system med krigsförbandsövningar har inletts, om än på en förhållandevis låg nivå. –Arméstridskrafterna upprätthåller en insatsberedd bataljonsstridsgrupp. Fler hålls i beredskap. –Marin- och flygstridskrafterna kan i huvudsak betraktas som stående förband. Krigsförbanden i den insatsorganisation som statsmakterna beslutade om 2009 fanns på plats vid utgången av 2014. Det innebär dock inte att förbanden ännu 8 SLUTSATSER OCH REFLEXIONER har den organisation, bemanning och utrustning som svarar mot krigsförbands- Detta gäller framför allt för markstridskrafterna. Bemanningsgraden inom markstridskrafterna av kontinuerligt tjänstgö- rande soldater (högst ) och att den övervägande delen av förbanden ska bemannas av personal som tjänstgör svarar mot regeringens och Vid utgången av 2014 omfattade insatsorganisationen ca 50 000 befatt- ningar varav ca 6 000 ännu inte är bemannade. värnplikt uppgår till ca 7 000 – huvudsakligen inom markstrids- krafterna – i avvaktan på att kontinuerligt och tjänstgörande soldater anställts enligt plan. Antalet placerade med värnplikt i marinens och flygvap- nets insatsförband är litet – i vissa fall försumbart. en personalreserv om ca 55 000 personer. Den s.k. 10-årsregeln medför att möjligheten att krigsplacera soldater och sjömän utbildade med värnplikt, och utan senare tjänstgöring, upphör efterhand. Av det material jag tagit del fanns ett behov av att anställa och krigsplacera ytterligare ca 7 000 tjänstgörande gruppchefer, soldater och Regeringens beslut att ge Försvarsmakten rätt att kalla in soldater och sjömän utbildade med värnplikt till repetitionsutbildning skapar nu möjligheter att samöva hela krigsförband. tillgänglighet och operativa förmåga. Dessutom kan de repetitionsutbildade soldaternas krigsplaceringstid förlängas med . Försvarsmaktens avsikt – som den redovisar i sitt underlag den 16 decem- ber 2014 – att krigsplacera och med stöd av regeringens beslut repetitionsut- bilda personal med adekvat militär utbildning och tjänstgöring är enligt min bedömning en angelägen åtgärd för att kunna bemanna befattningarna för tjänstgörande personal. Min bedömning är att det inte kommer att vara möjligt att inom rimlig tid kunna rekrytera GSS/T bara genom grundut- bildning via grundläggande militär utbildning (GMU) och därpå följande fort- Vakanta GSS/T-befattningar kommer därför att kunna er- sättas av tidigare utbildade eller anställda soldater som omfattas av värnplikt (GSS/P). UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2014/15:9 §2 Uppföljning av senaste försvarspolitiska beslut Utskottet fattade följande beslut. beslutade om försvarets inriktning. Beslutet innebar bl.a. att godkände regeringens förslag till inriktning för insatsorganisationens utformning . Beslutet innebar vidare att värnplikten skulle tillämpas när försvarsberedskapen så kräver och att rekryteringen till insatsorganisationen skulle ske på frivillig väg (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Ett nytt riksdagsbeslut om försvarets inriktning är planerat till 2015. Enligt 4 kap. 8 § regeringsformen följer varje utskott upp och utvärderar riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. beslutade försvarsutskottet att senaste försvarspolitiska beslut ska följas upp inom ramen för utskottets uppföljnings- och utvärderingsarbete. Uppdraget ska redovisas senast (prot. 2014/15:3). Utskottet ger f.d. kanslichefen i försvarsutskottet i uppdrag att genomföra uppföljningen. För ändamålet ska en grupp bestående av fem ledamöter i försvarsutskottet fungera som styrgrupp för arbetet. Gruppen består av ledamöterna (FP), ordförande och sammankallande, (S), (M), (SD) och (V). Uppdraget omfattar två delar. Dels ska utredaren analysera om Försvarsmaktens insatsorganisation har utvecklats i enlighet med beslut när det gäller bemanningsläget som helhet. Detta för att klargöra i vilken utsträckning den av beslutade insatsorganisationen har bemannats. I den delen ska senare beslut inom området beaktas. Dels ska utredaren beskriva och analysera hur bemanningen av insatsförbanden har skett med anställd respektive värnpliktig personal, eftersom detta är avgörande för tillgängligheten. Den till utredaren knutna gruppen av ledamöter ska följa arbetet löpande och ge råd och anvisningar om utredningens omfattning och inriktning. Utskottet förutsätter att berörda myndigheter lämnar utredaren tillgång till det material som behövs för att genomföra uppdraget och även i övrigt är utredaren behjälplig i arbetet. Denna paragraf förklarades justerad. Rätt utdraget intygar: Rörlig operativ ledning (/F HQ)(LedR) 4 Regionala staber (I19, P7, P4; LG) 12.Sambandsbataljonen (LedR) 13.Telekrigsbataljonen (LedR) Ledningsplatsbataljonen (LedR) Försvarsmaktens telenät- och markteleförband (FMTM) Särskilda operationsgruppen (SOG) It-försvarsförband med FM CERT (FMTM) NUE Psyopsförbandet (LedR) Telekrigsstödenheten (LedR) FM centrum för meterologi och oceanografi, METOCC (LedR) Operativ ledningsteknisk bataljon (FM LOG) 1.Tekniska bataljonen (FMTS) 1.Logistikbataljonen (TrängR) 2.Logistikbataljonen (TrängR) 1.Sjukhuskompaniet (FöMedC) 2.Sjukhuskompaniet (FöMedC) 1.Sjukvårdsförstärkningskompaniet (TrängR) 2Sjukvårdsförstärkningskompaniet (TrängR) 1MOVCOM kompaniet (TrängR) FMLOG stab (FM LOG)) 1.NSE (FM LOG) 2.NSE (FM LOG) 3.NSE (FM LOG) 2.Brigadstaben (P4) 3.Brigadstaben (I 19) 41.Mekaniserade bataljonen (P 4) 42.Mekaniserade bataljonen (P 4) 71.Motoriserade bataljonen (P 7) 72.Mekaniserade bataljonen (P 7) 191.Mekaniserade bataljonen (I 19) 192.Mekaniserade bataljonen (I 19) 7.Lätta skyttebataljonen (LG, P 4) stridsvagnskompanier (I 19, P 4) 91.Artilleribataljonen (A 9) 92.Artilleribataljonen (A 9) 61.Luftvärnsbataljonen (Lv 6) 62.Luftvärnsbataljonen (Lv 6) 193.Jägarbataljonen (I 19) 32.Underrättelsebataljonen (K 3) 13.Säkerhetsbataljonen (Amf 1, LG) 21.Ingenjörbataljonen (2) 22.Ingenjörbataljonen (2) 14.MP-kompaniet (LG) 15.MP-kompaniet (LG) 1.CBRN-kompaniet (SkyddC) Livbataljonen (LG) 1Tungtransportkompaniet (I 19, P 4) Ubåtsflottiljledningen (1. 4 Ubåtar (1. Signalspaningsfartyget (1. Ubåtsräddningsfartyget (1. Sjöstridsflottiljledningen (3. Korvettdivisionen (3. 33.Minröjningsdivisionen (3. 34.Underhållsdivisionen (3. Sjöstridsflottiljledningen (4. 41.Korvettdivisionen (4. 42.Minröjningsdivisionen (4. 43.Underhållsdivisionen (4. 44.Röjdykardivisionen (4. Amfibiedivisionen (Amf 1) Bevakningsbåtkompaniet (Amf 1) basbataljon (MarinB) Sjöinformationsbataljon (MarinB) 171.Stridsflygdivisionen (F 17) 172.Stridsflygdivisionen (F 17) 211.Stridsflygdivisionen (F 21) 212.Stridsflygdivisionen (F 21) 1.Helikopterbataljonen (Hkpflj) 1.Flygbasbataljonen (F 17) 2.Flygbasbataljonen (F 21) 7.Transport- och specialflygenheten – ASC 890, Tp 84, och S 102 (F 7) 1.Stridslednings- och luftbevakningsbataljonen (LSS) Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? – arbetsmarknadsutskottets offentliga se- minarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende for- Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen seminarium om OECD:S handlingsplan mot Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1:Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval