rfr · H20WRFR15 · 2015-06-17 00:00:00 — seminarium om internationellt samarbete mot skatteflykt Riksdagstryckeriet, , 2015 Skatteundandragande och skatteminimering är fortfarande föremål för intensiv debatt i olika internationella politiska forum. påbörjade ett uppdrag i samråd med G20-länderna med att ta fram en handlingsplan för att förhindra att multinationella företags aktiviteter leder till erodering av de nationella skattebaserna (erosion and profit shifting, BEPS). Handlingsplanen syftar till att identifiera områden där bedömer att åtgärder behöver koordineras för att olika länders skattesystem och regelverk inte ska utnyttjas för att minska skatteuppbörden på sätt som varit oförutsedda för lagstiftarna. Inom har även en strategi utvecklats för att involvera utvecklingsländerna i projektet. Deras medverkan är nödvändig om man ska nå en global skattestandard som är effektiv mot skatteflykt och som därmed även kan bidra till en positiv utveckling i dessa länder. skatteutskott anordnade ett seminarium för att informera sig om arbetet. arbete presenterades inledningsvis av vid och administration. Därefter kommenterades denna av vid , , , , och , . Avslutningsvis redogjorde finansminister för regeringens syn på projektet. Efter presentationerna gavs möjlighet för utskottets ledamöter samt inbjudna deltagare att ställa frågor till panelen. I denna rapport publiceras en utskrift av seminariet baserat på stenografanteckningar. Läsaren bör beakta att referaten av tal baseras på simultantolkning och därför kan innehålla smärre fel eller vara ofullständiga. Deltagarna har på grund av tidsbrist inte heller getts möjligheten att kommentera utskriften före dess publicering. I allt väsentligt ger emellertid utskriften en god bild av vad som sas vid seminariet. Inbjudan till seminariet ................................................................................... Seminarium om internationellt samarbete mot skatteflykt.............................. Per Åsling (C), skatteutskottets ordförande .................................................... Bildmaterial från seminariet ......................................................................... African tax administration forum Base erosion and profit shiftning (skattebaserodering och Common consolidated corporate tax base (gemensam, Inter-American centre for tax administrations Corporate social responsibility (Företags samhällsansvar) Ett forum för samarbete om den internationella finansmarknaden bestående av finansministrarna och centralbankscheferna från 19 av världens största ekonomier International finance corporation, ett organ inom Världs- Internationella arbetsorganisationen är för om handel och utveckling skatteutskott inbjuder till offentligt seminarium om internationellt samarbete mot skatteflykt inledde tillsammans med G 20-länderna ett stort och övergripande arbete med att se över de internationella skatteprinciperna på centrala områden med syfte att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster, (Base Erosion and Profit Shifting). Arbetet har bedrivits enligt en handlingsplan för arbetet inom 15 olika åtgärdsområden. deltar aktivt i de olika arbetsgrupper som utför det konkreta arbetet. Utvecklingsländerna är stora förlorare när det gäller skatteflykt. Inom BEPS- projektet har en strategi utvecklats för att involvera utvecklingsländerna i projektet. Deras medverkan är nödvändig om man ska nå global skattestandard av olika slag som är effektiv mot skatteflykt och som därmed även kan bidra till en positiv utveckling i dessa länder. Seminariet avser att belysa vad projektet kan förväntas betyda globalt, för , det svenska skattesystemet och för svenska företag. En annan väsentlig fråga rör utvecklingsländernas medverkan i projektet och deras möjligheter att implementera resultat. Tid: – 12.00 Plats: förstakammarsal, OBS: Ingång från Riksplan Per Åsling (C), skatteutskottets ordförande (S), skatteutskottets vice ordförande , Centret för skattepolicy och administration, Tolkning kommer att ske till svenska och engelska. Anmälda åhörare kommer att få plats på parketten, oanmälda åhörare får sitta på salens läktare. Deltagande kan anmälas till , skatteutskottets kansli, , . Per Åsling (C), ordförande Presentation av arbete mot vinstförflyttning Berättar om arbete mot internationell fattigdom, och ger perspektiv på projekt Talar om skatteflyktens konsekvenser för tredje Beskriver konsekvenserna av projekt för ett Berättar om regeringens syn på BEPS-arbetet (S), vice ordförande, avslutar seminariet Seminarium om internationellt samarbete mot skatteflykt Ordföranden: till skatteutskottets seminarium om internationellt samarbete mot skatteflykt. Jag heter och är ordförande för skatteutskottet. Vid min sida sitter vice ordförande från Socialdemokraterna och kanslichefen . Jag vill särskilt välkomna vår eminenta panel: från , från , från , från och från . Denna lista kommer vi sedermera att kunna fylla på med finansminister , som kommer hit så fort regeringssammanträdet öppnats. Välkomnandet gäller också alla som följer denna hearing på distans via webben. Jag vill informera er som inte befinner er här nu om att här i förstakammarsalen finns skatteutskottet, ledamöter och tjänstemän från och ett stort antal personer från olika organisationer, akademier och liknande som har ett stort intresse av att följa skattefrågor. Vi har några förhållningsregler . Språket för detta seminarium är svenska, och tal kommer att översättas från engelska till svenska. Därför finns hörlurar tillgängliga. Det är också viktigt att vi håller tiderna, eftersom detta är en webbsänd tillställning. inledde tillsammans med G20-länderna ett övergripande arbete med att göra en översyn av de internationella skatteprinciperna på strategiska områden med syfte att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster. Arbetet har bedrivits enligt en plan inom 15 olika åtgärdsområden. har deltagit aktivt inom dessa områden och därmed i konkreta arbetsgrupper. Dagens hearing avser att belysa vad projektet kan förväntas betyda globalt och för , det svenska skattesystemet och de svenska företagen. En annan väsentlig fråga rör utvecklingsländernas medverkan i projektet och deras möjligheter att implementera resultat. Med det vill jag återigen välkomna , som är vice chef för för skattepolicy och administration. Var så god och inled seminariet, , talarstolen står till ditt förfogande. , : God morgon, allihop, och varmt tack för att jag blivit inbjuden hit . Jag kommer att följa arbetet på engelska. Jag beklagar att jag inte kan svenska, men jag har under mitt besök i så här långt konstaterat att så gott som alla talar engelska. Det är jag mycket tacksam för. Jag vill också varmt tacka för att ni har med BEPS, inte minst BEPS och utvecklingsländer, på er dagordning, för detta är en global fråga som kräver SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT Globaliseringen har inneburit en skjuts framåt för investeringar, handel och tillväxt världen över. Arbetstillfällen har skapats i hela världen, och innovation främjas globalt. har spelat en viktig roll i detta, liksom små företag, och på så sätt har globaliseringen främjat näringslivet och näringsverksamheten. Jag brukar börja med de orden, för ibland upplever man och hör från vissa att skulle vara kontraproduktivt för företag. Så är det inte, utan vi vill lyfta fram och utforma skattereglerna så att de är anpassade till detta århundrade. Det har skett många förändringar av hur man bedriver verksamhet globalt. Många innovationer har lett till förändringar i näringslivet. Vi har kommunikationsteknik och så vidare, och vi tyckte att nu var det dags att anpassa reglerna. Vi försöker åstadkomma att reglerna ändras på ett sådant sätt att vi inte får en segregering av den beskattningsbara inkomsten utifrån var värdet har skapats och den ekonomiska verksamheten har ägt rum så att detta åtskiljs från var man rent skattemässigt bokför vinsterna. Det sker ofta på ett sådant sätt att vinsterna inte beskattas över huvud taget. Det är angeläget för alla länder att återfinna denna jämvikt. Det finns skatteprinciper som kopplar beskattning till värdeskapande, och det är i princip detta som BEPS – skatteerodering och flyttning av vinster – handlar om. Den bild vi nu ser på skärmen visar vad BEPS syftar till att uppnå. Det är en situation där man har en åtskillnad mellan forskning och utveckling, försäljning, tillverkning och vinster. Det är knappast förvånande att vinsterna ofta hamnar någonstans kring , där de i många fall är helt skattebefriade. Det är detta vi försöker komma till rätta med. Som jag nämnde drog vi inte igång det här projektet för att bekämpa näringsverksamhet utan för att få lite rim och reson i skattereglerna och anpassa dem till detta århundrade. Detta är angeläget ur ett konkurrensperspektiv. Företag som bara verkar i ett givet land kan inte använda sig av sofistikerad internationell skatteplanering för att få ned den effektiva skattesatsen till mycket låga nivåer. De har inte denna möjlighet om de bara verkar internt inom ett land. Då är det ni – lagstiftarna, regeringen och staten – som kan styra hur skattereglerna interagerar med varandra inom landet. I ett internationellt perspektiv uppstår dock friktion och luckor mellan olika lagrum. Utan att hoppa alltför långt fram i min presentation handlar det om arrangemang där företag genom upplägg för hybridinstrument kan utnyttja upplägget så att en betalning kan hanteras i ett land som en avdragsgill ränteutgift medan den i ett annat land – mottagarlandet – betraktas som en skattebefriad utdelning. Då får man två skattefördelar, och inkomstkomponenten beaktas inte. Konkurrensfaktorerna måste man alltså ta itu med. Man måste också titta på de frågor som är kopplade till investeringsbeslut. Jo, för att med internationell skatteplanering som utnyttjar de luckor SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT som finns mellan lagar och bestämmelser får man snedvridna Dessa beslut grundar sig på avkastningen före skatt snarare än avkastningen efter skatt. Det påverkar besluten och snedvrider dem. skapar inte nödvändigtvis verkliga värden utan snarare endast vinster genom Avslutningsvis har vi frågan om rättvisa. Det finns en växande känsla bland Jag vet inte hur påtaglig den är här och i pressen i , men i många länder världen över har man alltmer en känsla av att det brister i rättvisa när det gäller skatteregler. Man läser i medierna om stora multinationella företag som betalar mycket låga skatter – ensiffriga procentsatser, om ens det. I krisens spår förväntas man som individ betala mer i fastighetsskatt, inkomstskatt och moms, och det brister i rättvisa när företagen betalar så lite, om ens något. Det handlar om rättvisa. Det finns även andra skäl till att vi valt att ge oss in i den här processen. Näringslivets verksamhetsmodeller har förändrats. Vi har gått från en situation där man hade en regional ansats och ett regionalt perspektiv på näringsverksamhet och investeringar till att nu ha globala värdekedjor och helt andra sätt att bedriva verksamhet på. Det fanns därför ett behov av att anpassa Ekonomin har dessutom förändrats. Vi vet alla att internetekonomin på ett dramatiskt sätt har förändrat vår ekonomiska verklighet. ekonomin är oerhört sofistikerad. Som jag nämnde har detta nu lyfts fram i medierna, med allt fler rapporter om hur företag betalar låga, ensiffriga skattesatser som enskilda och små företag förväntas betala betydligt Allt fler enskilda organisationer har framfört klagomål och protester mot detta, vilket också har gjort att allmänheten och den politiska sfären har blivit mycket mer medvetna om detta. Det har i sin tur lett till att G20 valt att titta på den här frågan på allra högsta politiska nivå. Det var därför vi drog igång det här projektet 2013. Som de flesta av er som har följt projektet känner till har vi en handlingsplan med 15 punkter där vi vill ta itu med de viktigaste faktorer som på olika sätt eroderar skattebasen och bidrar till vinstförflyttning. ekonomin är en sådan punkt. Länderna fick frågan hur man ska beskatta i ett läge där ett företag kanske har en ekonomisk närvaro i det egna landet utan att nödvändigtvis ha någon fysisk närvaro. Ett av skälen till att vi gav oss in i det här projektet var att vi ville titta på hur vi kan anpassa våra regler, som i mångt och mycket utgår från att man har en fysisk närvaro på plats, till en modern och annorlunda verklighet. Jag nämnde de olika uppläggen med hybridinstrument. Vi försöker få en större samstämmighet i skattearkitekturen och skattesystemet internationellt så att länder kan koppla sina regler sinsemellan så att man inte får situationer där man kan få nollsummenivåer. Det handlar också om att kontrollera icke Många länder har bestämmelser, men inte alla. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT I projektet försöker vi skapa byggstenar för att på olika sätt bistå de länder som har ett intresse av att skydda sin skattebas från vinstförflyttningar och utläggning av delar av verksamheten till skatteparadis, så att man kan hjälpa dem att trygga sin skattebas. Ränteavdrag är kanske det enklaste sättet att urholka ett lands skattebas. Genom att enbart öka på andelen räntor som betalas kan man enkelt flytta vinster till ett annat land med en annan situation. Vi vill hjälpa länderna att samordna sina skatteregler så att de inte överträds. Vi har arbetat med skadliga skattebeteenden . Det vi försöker åstadkomma där är att identifiera vilken typ av preferenssystem och särskilda system som inrättas i olika länder för att locka till sig utländska investeringar och vilka av dessa som kan klassas som skadliga. En faktor vi har tittat särskilt på i den här delen av arbetet handlar om att försäkra sig om att det finns substans i de vanligast förekommande systemen. Det gäller till exempel patent. Om man ska ha en så kallad patentbox ska värdet av ett sådant system vara kopplat till att ett verkligt ekonomiskt värde uppstår i landet. Sedan har vi frågan om avtalsmissbruk. Det vi försöker åstadkomma där är att kunna försäkra sig om att vinsterna av olika skatteavtal, som generellt handlar om att fördela skatteintäkter mellan två parter så att det inte sker någon dubbelbeskattning, går till avsedd förmånstagare och att man inte bryter mot avtalen så att icke avsedda mottagare gynnas. Vi har tagit fram en minimistandard på området så att alla länder kan inrätta en mekanism för att undvika avtalsmissbruk. Fasta driftsställen är ett begrepp som handlar om att vi utnyttjar det fasta driftsstället som grundval för beskattning. Här har vi fastställt regler för att avgöra när ett företag anses ha tillräckligt omfattande ekonomiska band till ett visst land för att beskattas där. Dessa regler har överträtts en hel del . Vi vill därför justera och anpassa reglerna så att de kan fånga in överträdelserna och koppla beskattningen till det konkreta och påtagliga. Internprissättning är en av de frågor som det kanske har skrivits allra mest om i press och medier. Företag och koncerner utnyttjar vissa företagsinterna delar av sin verksamhet för att handla sinsemellan. Här finns det utrymme för överträdelser genom prissättningen så att man får alla avdrag att hamna i ett land med högre skatt medan vinsterna hamnar i en lågskattemiljö. Det finns en mängd frågor man måste ta itu med där. En av de mest problematiska, som vi ser det, handlar om immateriella tillgångar och hur dessa överförs och prissätts, framför allt de tillgångar som är svåra att värdera. Vi arbetar dessutom med handelsvaror. Detta fanns inte med i handlingsplanen från början. Även om immateriella tillgångar är viktiga för utvecklingsländer kan man konstatera att handelsvaror och hur dessa ska beskattas är minst lika avgörande för utvecklingsländer. Vi har därför tagit med det i arbetsprogrammet så att vi kan bistå utvecklingsländerna och se till att de får rätt och önskade resultat på skatteområdet. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT Dessutom gör vi en bedömning av effekter och återverkningar av BEPS- åtgärder så att vi framöver kan försäkra oss om att vi kan bedöma om nya hot mot skattesystemen dyker upp eller om de åtgärder som vi har infört visar sig Vi har föreslagit en del arbete när det gäller att ställa krav på att skattebetalare ska avslöja aggressiv skatteplanering. Man kräver helt enkelt att skattebetalarna och i vissa fall de som är yrkesmässigt verksamma på skatteområdet ska avslöja osäkra eller oklara skattetransaktioner. klassas som aggressiva eller riskfyllda; man definierar det lite olika i de länder som har dessa regler. På så vis kan skattemyndigheterna veta vad skattebetalarna sysslar med, och om det finns några frågetecken kan man hantera dessa snabbare än om de upptäcks vid en revision . Vi är också inne på området dokumentation och handlingar kopplat till Många av er känner säkert till att ett av skattemyndigheternas problem är svårigheten att få fram korrekt information för att avgöra huruvida ett skattesubjekt har efterlevt reglerna. information avgörande, så vi har försökt förbättra den information som är tillgänglig för skattemyndigheterna. Det är viktigt att standardisera informationen på global nivå så att företag inte ställs inför ett regelverk med en mängd olika krav i olika länder. levererat regler om hur man tar fram en file, en lokal skattefil, och tittat på hur man i olika länder rapporterar och redovisar uppgifter inom multinationella företag så att samma typ av information ska finnas tillgänglig för skattemyndigheterna oavsett var företaget är verksamt. Vi har standardiserat inte bara ramarna och för redovisning utan också skyddsaspekterna kring informationen och hur den kan delas och Detta har varit ett viktigt steg i utvecklingen. dessutom att publicera implementerings- och genomföranderegler för rapportering och redovisning land för land. Ett sådant paket med regler kommer att förbättra tvistlösnings- Vi tog med detta inom BEPS, trots att det i sig inte är ett hot Tanken var att vi genom att försäkra oss om att vi levererar ett helt paket kan se till att det finns en effektiv mekanism för tvistlösning. I skattefrågor måste man naturligtvis väga regelefterlevnad mot att försäkra sig om att enskilda skattebetalare får den service och den trygghet de förtjänar. Vi drog igång oerhört ambitiöst genom att försöka få bindande tvistlösningsmekanismer som skulle undertecknas av alla länder som deltog. Så här långt deltar 62 länder aktivt i projektet samt ett antal utvecklingsländer som deltar via regionala nätverk som vi har inrättat. Men det var kanske en Vi har ett par ömsesidiga förfaranden som vi har kommit vidare med. som helst går vi nu vidare med en grupp av de som verkligen vill gå vidare och vill införa tvingande tvistlösningsregler gemensamt som man inför en minimistandardnivå på tvistlösningsområdet. övervakas genom ett övervakningssystem så att vi kan försäkra oss om att man SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT får motsvarande effekt och att man får en tvistlösningsmekanism som fungerar med rimliga tidsramar. Bindande medling i vissa länder kan fungera som en möjlighet för skattemyndigheterna att hålla koll på sin egen handläggning så att den sker inom rimlig tid och inte går till bindande medling. Men vi måste också kunna erbjuda en motsvarande säkerhetsnivå i dessa fall. Avslutningsvis menar vi att vi med tanke på alla dessa regler ska försöka ha ett system som innebär att man verkligen får ett instrument för att genomföra detta på många olika nivåer. Fler än 83 länder deltar nu i denna process med ett multilateralt instrument, inklusive många av utvecklingsländerna. De är mycket angelägna om att komma in i detta arbete ännu mer. kommer jag in på utvecklingsländer. Är BEPS viktigt för dem? IMF kom med en rapport som sa precis det vi visste, nämligen att BEPS möjligen är ännu viktigare för utvecklingsländerna än för oss. De är ännu mer beroende av den typen av intäkter. Om man till exempel tittar på står intäkterna från företagsbeskattningen inte ens för av de sammanlagda skatteintäkterna. För utvecklingsländerna är den siffran betydligt högre. På den bild som visas på skärmen ser vi några exempel. I exempelvis kommer av skattebasen från multinationella företag. I svarar ett företag för av den sammanlagda skatteuppbörden. Det finns fler exempel. Som vi ser på bilden är detta verkligen en avgörande fråga för utvecklingsländerna. Jag vill gärna gå in på de kommande stegen. Vårt avslutande paket kommer till vår skattekommitté, och sedan kommer det till G20 . Därefter kommer vi att göra ytterligare tekniska arbetsinsatser som en uppföljning till den vägledning vi redan har kommit med. Vi kommer att ge stöd till länder så att de kan genomföra detta på rätt sätt. Stöd kommer även att ges löpande. Vi kommer också att övervaka detta på olika nivåer för olika delar av projektet. Det är viktigt att vi fortsätter att försäkra oss om att allt detta verkligen genomförs konsekvent och i enlighet med uppställda tidsramar. Jag svarar gärna på frågor. Ordföranden: Jag lämnar nu ordet till , som ska berätta om arbete mot internationell fattigdom och också ge ett perspektiv på . , : Jag tackar för inbjudan och möjligheten att berätta om varför skatt är en så viktig del i uppdrag. är svenska statens utvecklingsfinansiär. Vårt uppdrag är att bekämpa fattigdom genom hållbart företagande. Vi investerar i de länder som inte har tillgång till tillräckligt med kapital och där företag anser att risken att SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT investera helt enkelt är för stor. Det är på detta sätt som vi kan vara additionella, och det är också så vi påverkar fattiga människor och fattiga Detta gör vi genom att vi har en ambition att skapa sjysta jobb genom Vår verksamhet vilar på tre fundament. fundament är samhällsutveckling, hållbarhet och bärkraft. fundamenten är lika centrala när vi gör en investering, och vi följer också upp alla fundamenten under hela investeringens och företagets livscykel. Fundamentet samhällsutveckling vilar på tre huvudindikatorer. handlar om hur många arbetstillfällen som vi skapar genom investeringen. andra handlar om skatt. Den tredje handlar om vilken typ av kunskap vi kan bidra med genom investeringen. Det andra fundamentet, hållbarhet, handlar om att vi inte bara vill skapa många jobb, utan vi vill skapa sjysta jobb. Där följer vi core convention. Vi tittar också på vilken miljöpåverkan vår investering har och hur vi kan bekämpa korruption i de länder där vi är verksamma. våra investeringar sker i söder om och resterande i huvudsak i Sista fundamentet handlar om bärkraft. Där mäter vi tillväxt, return on investment och vinst. Som sagt var är alla dessa tre fundament lika viktiga. är också nödvändiga för att vi ska kunna uppfylla vårt uppdrag. Man kan fråga sig till exempel om avkastning och lönsamhet är viktigt för Vårt svar är ja. Anledningen till det är att vi vill att vår verksamhet ska fortsätta även när vi inte fortsätter som ägare i företaget. Det vill säga att bolagen ska kunna fortsätta skapa jobb och generera På samma sätt är vårt uppdrag inte uppfyllt om vi inte ser till att det är sjysta arbetsvillkor eller om vi har negativ klimatpåverkan. Det är också väldigt viktigt för oss att vi mäter de investeringar vi gör utifrån de tre fundamenten. Det är helt vägledande för vår verksamhet. som enda statliga bolag mätt och redovisat vår verksamhet genom en integrerad redovisning med revisors bestyrkande. Det innebär att hela redovisningen, såväl den finansiella som hållbarhetsredovisningen, har varit föremål för högsta graden av säkerhet i revisorns uttalande. Det är helt centralt om man ska ha som uppdrag att leverera starka utvecklingsresultat. Vår redovisning fick högsta betyg, AAA, av , och vår integrerade redovisning ger oss också möjlighet att utöva påtryckning. går att rapportera på hållbarhet och samhällsutveckling precis som på