rfr · H20WRFR11 · 2015-01-01 00:00:00 — Det finns som en del av varje skoldag. Det tycker jag själv känns som en väldigt intressant idé att jobba vidare med. Sedan är det en fråga som jag nästan hade trott att någon skulle ta upp. Är det optimalt för idrottslärare att man har idrott ? Eller är det bättre att ha det eller ? Om man ska hinna med ämnet och hinna med att sätta det i sitt sammanhang antar jag att man inte vill ha för korta lektioner. sitter många av oss här och önskar att eleverna rör sig . Man måste på något sätt hitta kombinationen av det som är ämnet idrott och hälsa och det som gör att eleverna får rörelse och fysisk aktivitet. Det är mest min reflektion. Om ni vill fånga upp någonting i detta får ni göra det. Det var två frågor från min sida, och det var en fråga från sida. , Gymnastik- och : Jag kan börja, så får andra fylla på. Hur har det blivit så här? Varför är idrottslärarna lite åsidosatta vad det gäller det pedagogiska utvecklingsarbetet? Jag tror att man ska komma ihåg att vi hade en ganska , över , då det fanns väldigt många lärosäten som hade rätten att utbilda lärare i idrott och hälsa. Som mest hade vi 16–17 stycken. Efter reformen 2011 är det sju åtta stycken. Det har förstås betydelse för söktrycket vilka som känner sig kallade. Vi har otroligt många ungdomar som är intresserade av idrott och hälsa, men det handlar också om att ha kvalifikationer för att kunna förvalta en lärarutbildning. Jag tror att det har varit ett förändrat söktryck som har påverkat. Men jag tror också att det, när vi pratar om lärarutbildningens insatser, finns mer att göra. Även om vi utbildar flerämneslärare – var inne på det; han undervisar ju inte bara i idrott och hälsa – tror jag att vi behöver fundera mer på: Vad är det vi kan bidra med från idrott-och-hälsa-sidan? Där tror jag att det finns en hemläxa att göra. Vad ska ämnet hinna med? I har vi inte modellen med after school activities. Vi har en annan modell för den frivilliga idrotten, som vi tänker oss finns till hands för barn och unga efter skolans slut. Det är möjligt att vi är i en brytningstid nu då idrotten skulle behöva komma mer till skolan eller att vi 2014/15:11 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN skulle behöva ha en förlängd skoldag, där man hinner med fysisk aktivitet innan skoldagen avslutas, om vi vill garantera en likvärdig undervisning och likvärdiga förutsättningar. Så stora skillnader finns det nu i samhället. , : Jag tänkte kommentera fråga rörande vad man kanske behöver göra mer. Jag tänker att det oavsett om det är mer eller inte är andra frågor som man också måste ta hand om. Vi har hört hur idrottslärare är pedagogiskt och organisatoriskt isolerade på många skolor. Det tror jag är en del av det som man måste ta hand om på olika håll. Det gäller inte minst svårigheterna att omsätta kurs- och ämnesmål till praktiskt kunnande. Vi övriga lärare har ju det i vårt dagliga kollegiala samtal. Står man utanför det är det klart att man också får svårare att hantera detta. Lägg då till att idrottsläraren är den enda av sitt slag på skolan och inte har några ämneskollegor i den utsträckningen. Det handlar om att hitta sätt att få fler idrottslärare att mötas och att hitta karriärtjänster som reserveras så att idrottslärare får ta del av dem i en utsträckning som inte sker överallt, till exempel. Det handlar om att också idrottslärare ska få lov att rent organisatoriskt bidra till skolutvecklingen. Då tror jag att vi hittar ett inspel för all den kompetens som idrottslärarna har, som är så viktig för oss andra lärare. , Gymnastik- och : Det gäller också fråga: Hur har det blivit så här? Jag skulle vilja svara med en motfråga: Vad är det egentligen vi talar om här? Vi talar om många olika saker. Vi talar om idrott. Vi talar om fysisk aktivitet för att motverka ohälsa. Vi talar om motorisk träning för att främja lärande i andra ämnen. Det må vara hänt att vi klarar att hantera allt detta, men det är en enorm utmaning om alltför mycket blir alltför oklart. Jag tror – och andra har varit inne på det tidigare – att man kan göra ämnet en tjänst genom att något klargöra vad det ska gå ut på. , : Jag ska hålla mig jättekort – från skrubben. Jag tänker så här: När idrottslärarens kompetens krävs ropar man på idrottsläraren. Det handlar otroligt mycket om att man talar om att det här är viktigt i svensk skola: Det här vill vi göra för att göra skillnad för våra elever. Då kommer vi att komma fram, och det kommer att finnas plats på arenan. Jag är helt övertygad om att det är så. Det är lite som säger. Det gäller att definiera vad det handlar om. Men jag tror faktiskt att det oberoende av vilka av de här tre eller fyra det handlar om finns ett utrymme för idrottslärarens kompetens. , : Först och främst är inte mycket. Det krävs mycket mer än så. Det är utslagna på nio läsår STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN och alla de veckor som barnen går i skolan. Ni kan räkna själva. Det blir inte många minuter . Det behövs mer än så. Ska det vara , eller ? Eller hur ska det vara? Ja, det är svårt att sätta någon gräns där. Men det finns en fara i att lägga för korta lektioner, för då ser vi ute på skolorna att man gärna slår ihop dem, så att det kanske blir två gånger , alltså , en gång . Så ser det ut på många gymnasieskolor . Det optimala tyckte jag personligen var . Det var bra. är då en önskan. När det gäller att lägga ut det på andra lärare och tro att andra lärare också ska känna ansvar för att barnen är fysiskt aktiva säger jag: I den bästa av världar – ja. Men det är inte optimalt. Som vi har sett vill lärare gärna att det ska vara utbildade idrottslärare som tar ansvar för detta. När man inte uttrycker det tydligt är faran att det inte blir någonting alls. Så tänker jag. Jag önskar per dag – tack så mycket! – med utbildade idrottslärare. Vice ordföranden: sa i sin inledning något väldigt klokt: När man riktar ljuset åt ett håll faller någonting annat i skuggan. utskott har möjlighet att genomföra utfrågningar i olika ämnen för att vi ska lära oss mycket mer. Vi tror också att många andra lär sig mycket mer utifrån de utfrågningar vi gör. Vi tyckte nu att det var dags att rikta ljuset mot just den här frågan, hur fysisk aktivitet och idrott kan lyfta både hälsa och kunskapsresultat i svensk skola. Jag tycker väl att de timmar vi har haft har visat att det var en väldigt klok prioritering. Vi har fått det här belyst från många intressanta håll. Vi har fått mycket ny kunskap och fått veta rätt mycket om vilka utmaningar och problem som finns med obehöriga lärare, sjunkande resultat och många som avstår från lektioner av olika skäl. Men vi har också sett rätt mycket möjligheter med det här, vad man kan få ut av det och vilka konsekvenser det kan bli av ett strukturerat arbete med mer kunskap och mer idrott och rörelse i skolan. En fråga som hänger kvar och som har ställts av ledamöterna är: Varför sprids inte goda exempel mer? Det är väl en fråga som vi skolpolitiker ställer oss. Ett sätt att sprida god kunskap och goda exempel är att genomföra den här typen av aktiviteter, öppna utfrågningar. Den här utfrågningen sprider kunskap till dem som lyssnar här i salen, till dem som följer utfrågningen via webben och till folk som senare kan läsa om den på olika sätt, tack vare att vi har fått stenografiska uppteckningar från det här mötet. Ett varmt tack till alla er som har bidragit med kunskap och som har varit här och till ledamöterna, som har ställt kloka frågor! Vi får väl hoppas att detta är en punkt som kan leda till att vi uppmärksammar de här frågorna mer, lär oss mer och vill lära oss ännu mer om de här frågorna. Stort tack för ! Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? – arbetsmarknadsutskottets offentliga se- minarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende for- Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen seminarium om OECD:S handlingsplan mot Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriande bränslen i industriella processer, så kallade