rir · H3B517 · 2015-07-02 00:00:00 — Kommunerna har även efter etableringsreformen en viktig roll för de nyanländas etablering. Utöver sfi och samhällsorientering har kommunerna ansvaret för den reguljära vuxenutbildningen, vilken kan spela en stor roll för att utveckla och tillvarata de nyanländas kompetens. Kommunerna har också en lagreglerad möjlighet att anordna arbetsmarknadsrelaterad verksamhet för att kunna hjälpa sina invånare till egenförsörjning. Av tidigare granskningar framgår att många kommuner tagit ett steg tillbaka i arbetet med nyanländas etablering. Kommuner ser sitt ansvar ta vid först när tiden med etableringsersättning och aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning inom Arbetsförmedlingens GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION garantier är slut. Det innebär bland annat att få nyanlända ges möjlighet att ta del av kommunala praktikplatser. har Arbetsförmedlingen svårt att hitta tillräckligt många platser i det privata näringslivet. Därmed riskerar etableringsdeltagare att inte få möjlighet att komma ut på en arbetsplats i den utsträckning som skulle behövas. Slutligen kan konstatera att förutsättningarna för aktörer i enskilda kommuner att tillhandahålla ett tillräckligt brett utbud för de nyanlända är begränsat. Det gäller exempelvis olika former av yrkesinriktad svenska och samhällsorientering för olika språkgrupper. Detta ställer enligt mening krav på regional samverkan. Intresset för detta varierar dock mellan länen och de involverade aktörerna. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Syftet med detta kapitel är att redogöra för om de etableringsinsatser som nyanlända deltar i är ändamålsenliga och effektiva för att främja den enskildes etablering på arbetsmarknaden. I kapitlet fokuseras huvudsakligen på insatsernas genomförande och vilka förutsättningar de har att vara effektiva. Iakttagelserna bygger på såväl tidigare granskningar som nytt empiriskt material från slutgranskningen. 5.1Individuell etableringsplan med anpassade insatser Nyanlända som skrivs in i etableringsuppdraget på Arbetsförmedlingen får en etableringsplan som ska innehålla olika typer av insatser för att påskynda etableringen i arbetslivet. Etableringsplanen föregås av ett eller flera etableringssamtal efter det att den nyanlända har fått uppehållstillstånd. Insatserna ska vara individuellt anpassade och motsvara individens kompetens och behov.230 Regeringen har därför betonat att etableringsplanen bör utformas med utgångspunkt i en kartläggning av den nyanländas utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet och utbildningsbehov.231 Vidare har regeringen framhållit att nyanlända bör ges goda möjligheter att lära sig svenska, komplettera tidigare utbildning och på annat sätt förbättra sin kompetens. Validering och komplettering av tidigare arbetslivserfarenhet, utbildning och yrkeskunnande är viktiga insatser för att individanpassningen ska uppnås.232 Det svenska språket anges som en central förutsättning för att få arbete och vara delaktig i samhällslivet. Regeringen har också betonat att det är viktigt att planeringen och genomförandet av etableringsinsatser kommer igång snabbt och har ett tydligt fokus på inträde i arbetslivet.233 En kritik som framfördes mot tidigare introduktionssystem i kommunerna var bristen på samordning och en oklar ansvarsfördelning mellan olika aktörer.234 2009/10:60 s. 36. 2009/10:60 s. 61. Se även förordning (2010;409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända. 2009/10:60 s. 40. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? I syfte att undvika att värdefull tid för individen går till spillo har Arbetsförmedlingen fått det samordnande ansvaret för etableringsinsatserna. Detta innebär att myndigheten ska vara stödjande och pådrivande i förhållande till övriga parter som erbjuder nyanlända etableringsinsatser, till exempel som anordnare av praktikplatser.235 5.1.1Etableringsplaner tas inte fram med rätt kvalitet hade 38 770 nyanlända en pågående etableringsplan. Etableringsplanen ska upprättas senast efter det att nyanlända som tidigare vistats i anläggningsboende hos har tagits emot i en kommun. För egenbosatta är från uppehållstillstånd.236 Ledtiden från inskrivning till beslut om etableringsplan var för samtliga deltagare inom etableringsuppdraget 2014, vilket innebar en ökning jämfört med . Enligt var en bidragande orsak till den ökade ledtiden att myndighetens förvaltningsanslag inte ökat i takt med antalet deltagare i etableringsuppdraget, vilket i sin tur medfört att antalet ärenden per handläggare hade ökat. En annan orsak enligt Arbetsförmedlingen var den förordningsändring som från innebär att etableringsplanen ska upprättas först då den nyanlända blivit mottagen i en kommun.237 Enligt är anledningen till att ledtiderna inte ökat ytterligare troligtvis att handläggarna prioriterar att leva upp till rättighetslagstiftningen och att de därmed fattar beslut om etableringsplan inom den tid som den nyanlända har rätt till. Konsekvenserna kan emellertid bli att den individuella kartläggningen och långsiktiga planeringen håller lägre kvalitet.238 har det emellertid också rapporterats i massmedia om fall där nyanlända fått vänta i månader på sin etableringsplan. Enligt en arbetsförmedlingschef är det inte ovanligt att handläggare har 180 ärenden inom etableringsuppdraget, trots att det från början var tänkt att man skulle ha runt 40. inte hinner med hamnar försörjningsansvaret på kommunerna som betalar ut försörjningsstöd. Den tiden kallas glappet och har, enligt företrädare för , ökat i många kommuner . Enligt kommunala företrädare förekommer det att man i vissa kommuner har fått anställa socialsekreterare enbart för att betala ut försörjningsstöd till nyanlända.239 Huvudorsaken till glappet 2363 § och 3 a § förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 237Se avsnitt 3.2 i Arbetsförmedlingen (2015c). 238Ibid, s. 30 ff. 239Sveriges radio () Nyanlända hamnar i kläm mellan stat och kommun. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION är att dagersättningen från betalas ut i förskott medan Arbetsförmedlingen betalar ut etableringsersättning i efterskott. Därmed uppstår en period i övergången mellan de statliga ersättningssystemen då den nyanlända kan sakna medel för sin försörjning och behöver vända sig till kommunen för att söka försörjningsstöd. En etableringsplan ska i regel omfatta insatser på heltid motsvarande , pågå och minst innehålla samhällsorientering, sfi och arbetsförberedande insatser.240 Etableringsplanen kan omfatta aktiviteter på deltid på grund av föräldraledighet, sjukdom eller någon annan nedsättning av fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Arbetsförmedlingen har ansvar för att tillhandahålla arbetsförberedande insatser. Det kan till exempel handla om kurser i CV-skrivning och intervjuteknik, samt arbetsmarknadspolitiska program som till exempel arbetsmarknadsutbildning och arbetspraktik. Myndigheten ansvarar även för instegsjobb och nystartsjobb, som är två typer av subventionerade anställningar riktade mot arbetsgivare som önskar anställa nyanlända personer.241 Vissa aktiviteter utförs i Arbetsförmedlingens egen regi medan andra upphandlas och levereras av andra aktörer. Utöver Arbetsförmedlingens etableringsinsatser erbjuder kommuner undervisning i sfi och samhällsorientering samt vuxenutbildning.242 2014 var det dock av de nyanlända som deltog i en vuxenutbildning.243 Statistik från Arbetsförmedlingen visar att flest nyanlända deltog i förberedande utbildning () medan deltog i en arbetsmarknadsutbildning. Andelen som deltog i arbetspraktik respektive arbetsträning med handledare var också lågt (9 respektive 5 Förberedande utbildning innebär bland annat kartläggning av yrkesbakgrund, kurser i yrkessvenska eller förberedelser för att kunna delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, arbete eller studier.244 Slutgranskningen och tidigare genomförda intervjuer med företrädare för arbetsförmedlingskontor och kommuner indikerar att anledningen till att så 240Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 241Nystartsjobb är en åtgärd som är riktad mot betydligt fler än nyanlända personer. Nyanlända har dock en direktkvalificering till nystartsjobb efter uppehållstillstånd. 242Se bland annat lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och Arbetsförmedlingen (2014a) kap. 4 om olika typer av etableringsinsatser. 243Arbetsförmedlingen (2015c) s. 40. 244Arbetsförmedlingen (2015c) s. 45. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? många får en förberedande utbildning som insats i sin etableringsplan är att denna insats generellt sett är betydligt billigare att erbjuda än till exempel en arbetsmarknadsutbildning. krävs en förberedande utbildning för att personerna ska kunna gå vidare till en arbetsmarknadsutbildning. har en fyraårig högskoleutbildning från sitt hemland. Studierna på sfi gick förhållandevis snabbt och kunde hon börja på Korta Vägen på . Det är en kurs för utländska akademier där man varvar utbildning och praktik. Korta Vägen var jätteviktig betonar . Genom praktiken lärde hon sig bättre svenska och fick en större förståelse för det svenska samhället. Dessutom har även gått en projektledarutbildning samt datakurser. Hon upplever dock att det saknas kurser på Arbetsförmedlingen inom de områden som hon helst skulle vilja arbeta med, administration eller översättning. Hon betonar att det finns kurser för chaufförer, men inte inom HR-administration. önskar hon få mer utbildning för att få en bättre etablering på arbetsmarknaden. har sjuårig grundskola och en ettårig utbildning i sykunskap. Hon tycker inte att hon har förutsättningar att gå någon ytterligare utbildning, trots att hon endast är . i etableringsprogrammet har hon inte kunnat uppnå en tillräcklig nivå på sin svenska för att gå en utbildning. Hon känner heller inte till möjligheten att läsa på komvux. skulle hon vilja jobba inom äldrevården eller i förskolan. 5.2Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Utbildning i svenska för invandrare (sfi) är en utbildning som kommunen är skyldig att tillhandahålla men som även kan upphandlas från andra aktörer. Sfi ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . Kommunen, eller den anordnare som kommunen upphandlar, ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet, och sfi ska kunna kombineras med bland annat validering, praktik eller annan utbildning. För nyanlända inom etableringsuppdraget ska kommunerna verka för att sfi kan påbörjas inom en månad från anmälan till kurs. För övriga utrikes födda ska kommunerna kunna erbjuda sfi från det att rätt till sfi har uppstått. Sfi ska kunna kombineras med förvärvsarbete.245 5.2.1Länsstyrelserna ska stödja kommunerna i arbetet Länsstyrelserna har till uppgift att stödja landets kommuner i samordningen av sfi och samhällsorientering.246 I vissa län erbjuds sfi som är anpassad efter den nyanländas utbildnings- och yrkesbakgrund. 245Se 22 kap. 1–29 §§ skollagen (2010:800). 2009/10:60 s. 57. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Denna möjlighet finns dock inte i alla kommuner. Som visade i en granskning 2011 erbjöds målgruppsanpassad svenska för invandrade akademiker i 8 av 21 län. I ytterligare 6 län fanns olika former av yrkesinriktad svenska. Granskningen visade också att endast 9 länsstyrelser hade samordnat arbetet med målgruppsanpassad svenska.247 leder målgruppsanpassning till bättre resultat. I samverkar , och kommunerna för att erbjuda sfi med olika yrkesinriktning, så kallad sfx-utbildning.248 Syftet är att förkorta tiden till arbete eller företagande. erbjöds sfi-kurser inom 9 olika yrkesområden,249 och 8 av 10 elever som gick en sfx-utbildning var egenförsörjande 1–. Knappt hälften av dem arbetade inom sitt yrke.250 För analfabeter och korttidsutbildade finns bland annat sfi bas i , och det tar i genomsnitt halva tiden för dessa deltagare att uppnå godkänt betyg jämfört med deltagare med ingen eller kort skolbakgrund som deltar i sfi som inte är målgruppsanpassad.251 En begränsning i kommunernas möjligheter att erbjuda fler nyanlända sfi bas är dock att den insatsen är dubbelt så dyr som en vanlig sfi-plats.252 247Riksrevisionen (2011:16) s. 80. 248Sfx-utbildningar är en specifik yrkesutbildning där deltagarna har den aktuella utbildnings- och yrkesbakgrunden. X:et står för den specifika yrkesinriktningen. 249Svenska för bussförare, företagare, hantverkare, ingenjörer, lastbilsförare, medicinsk personal, pedagoger respektive programmerare, samt svenska för jurister, ekonomer och samhällsvetare. Kurstiden är cirka och kostnaden för hemkommunen är mellan och beroende på yrkesinriktning. Sfx används som förkortning för yrkesinriktad svenska. 250Kommunförbundet (2011) Utvärdering av sfx, rapport%20utvardering%20Sfx.pdf (hämtad ). 251Intervju med företrädare för i , . Uppgifterna för den vanliga sfi-undervisningen avser statistik på riksnivå. 252Intervju med företrädare för , . NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? Projekt: SFX – svenska för yrkesutbildade En svårighet vad gäller yrkesutbildade invandrare är att ta tillvara deras yrkeskompetens. Insatsen Svenska för yrkesutbildade, SFX, utgör en skräddarsydd väg genom systemet och samlar alla pusselbitar som krävs för att deltagarna ska få börja arbeta inom sitt yrkesområde. Det innebär intensiv svenska med fokus på yrkesspråket. Det innebär även orienteringskurser med nödvändig omkringkunskap för att veta hur respektive yrke fungerar i . Det finns möjlighet att på högskole- eller gymnasienivå komplettera sin utbildning för svenska förhållanden. I möjligaste mån har SFX också ambitionen att hitta praktikplatser till alla elever. Enligt en uppföljning av etablering för deltagare i SFI och SFX i (, 2014) leder SFX till en högre etablering jämfört med ordinarie SFI som inte har yrkesinriktning. arbetar av SFX-studenterna och ytterligare studerar. Den sammanlagda etableringsgraden av arbete och fortsatt utbildning är högre för de som studerat SFX jämfört med de som avslutat reguljär SFI. Skillnaden kvarstår även när det kontrolleras för faktorn studiebakgrund. Framgångsfaktorer är bland annat det faktum att deltagarna har samma yrkesbakgrund, vilket förstärker studiemotivation, självkänsla och bidrar till hög studietakt. Trots bristande kunskaper i svenska har kommunikationen mellan deltagare och yrkeskunniga i utbildning och praktik fungerat bra tack vare den gemensamma yrkesbakgrunden. Dessutom är samarbetsavtal viktiga för att regelverk gällande finansiering inte ska hindra utbildning och därefter etablering.´ Källa: (2015a). 5.2.2Svårt att kombinera sfi med andra insatser Flera av de aktörer som har intervjuat under slutgranskningen pekar på de svårigheter som finns med att skapa en effektiv etableringskedja med parallella insatser. En utmaning är att kombinera sfi med andra insatser som praktik eller arbete i de nyanländas etableringsplaner. Som visade i en granskning 2013 är det ofta svårt för den nyanlända att kombinera det subventionerade anställningsstödet instegsjobb med deltagande i sfi. Granskningen pekade dock på vikten av att fullfölja undervisningen i svenska för att förbättra den framtida arbetsmarknadsetableringen.253 har uppmärksammat att kommuner tillämpar olika lösningar vad gäller sfi och vuxenutbildning. Inom vissa kommuner finns exempelvis möjlighet att kombinera sfi med grundläggande vuxenutbildning, medan andra kommuner inte erbjuder denna möjlighet.254 I den så kallade GRUV- 253Riksrevisionen (2013:17) s. 12. 254Riksrevisionen (2014:11). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION utredningen framhölls att en ökad samverkan mellan och inom kommunerna behövs för att öka möjligheterna att läsa sfi och studera vid komvux parallellt.255 Varje kommun är skyldig att se till att nyanlända som omfattas av etableringslagen erbjuds samhällsorientering. Syftet med samhällsorienteringen är att ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället och en grund för fortsatt kunskapsinhämtande.256 Samhällsorienteringen ska påbörjas efter det att etableringsplanen har upprättats. Den ska normalt vara avslutad efter det att etableringsplanen upprättats. Samhällsorienteringen ska omfatta minst och i första hand bedrivas på den nyanländas modersmål eller på ett annat språk som den nyanlända behärskar väl. Samhällsorientering är en av de insatser som ska ingå i den etableringsplan som Arbetsförmedlingen ska upprätta och utforma tillsammans med den nyanlända.257 har betonat att samhällsorientering är ett viktigt verktyg för en mer välfungerande integration och att det inte enbart handlar om att tillhandahålla information om etablering i arbetslivet utan även om att ge information om det svenska samhället.258 5.3.1Oklart hur många som deltar i samhällsorienteringen Enligt statistik från Arbetsförmedlingen har av de nyanlända som har haft en etableringsplan deltagit i samhällsorientering. Enligt minskar dock möjligheten att delta drastiskt om de nyanlända inte har fått möjlighet att delta under det första året.259 Mediantiden från inskrivning i etableringsuppdraget till påbörjad samhällsorientering var 2014.260 Länsstyrelserna påtalar i sin samlade återrapportering till regeringen att det finns en osäkerhet i statistiken. Personer som enligt kommunerna hade deltagit i samhällsorienteringen fanns inte registrerade i Arbetsförmedlingens system. Enligt länsstyrelserna bör deltagandet därmed ha varit högre, men hur mycket högre kan man inte bedöma. 255SOU (2013:20) vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet () s. 124–127. 256Se förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 2575 och 7 §§ lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 258Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2013/14:AU9, Insatser för vissa nyanländas etablering, m.m., s. 21 f. (prop. 2013/14:104, bet. 2013/14:AU9, rskr. 2013/14:368). 259Arbetsförmedlingen (2014a) s. 33. 260Arbetsförmedlingen (2015c), s. 86. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? Arbetsförmedlingen anger att drygt 8 300 personer var registrerade för samhällsorientering perioden – . Kommunernas uppgift är högre (14 400).261 Enligt kommunala företrädare i deltog (1 900 av 2 600) av de nyanlända i etableringsuppdraget i samhällsorientering i 2014.262 5.3.2Bristande handläggningsrutiner hos Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingen anmäler vanligtvis nyanlända som omfattas av etableringslagen till kommunens samhällsorientering. Nyanlända som inte omfattas av denna lag men som kommunen är skyldig att erbjuda samhällsorientering ska själva anmäla sig till kommunen.263 granskning visar att det finns brister i Arbetsförmedlingens anmälningsrutiner. Från vissa kommuner framförs att det finns variationer i rutinerna mellan enskilda handläggare och lokala arbetsförmedlingskontor. Man anser att detta kan bero på hög personalomsättning, många nyanställda handläggare eller att samhällsorientering uppfattas som en liten insats som ibland kan vara svår att schemalägga med andra aktiviteter i etableringsplanen.264 Väntetiderna för att påbörja undervisningen varierar bland annat beroende på vilken språkgrupp den nyanlända tillhör. För vissa mindre språkgrupper har kommunerna stora svårigheter att erbjuda samhällsorientering, och för framför allt kvinnor kan tillgången till barnomsorg påverka möjligheterna att delta. Det förekommer också att deltagare avbryter samhällsorienteringen i ett tidigt skede, ibland beroende på att Arbetsförmedlingen i stället planerar in dem för andra aktiviteter. Var tredje kommun i länsstyrelsernas kommunenkät anger det sistnämnda som skäl till avbrott. De vanligaste skälen är dock att personen flyttar till en annan kommun, är föräldraledig eller får ett arbete.265 Vissa kommuner erbjuder , då vanligtvis utökat med till exempel hälsoinformation. Det är vanligast att samhällsorientering erbjuds . I till exempel har ingen kvälls- eller helgkurs genomförts därför att det inte har efterfrågats. Det kan i sin tur bero på att 261Länsstyrelserna (2015:04) Samhällsorientering för nyanlända – länsstyrelsernas gemensamma redovisning 2015, s. 16–17. 262Intervju med företrädare för i , . 263Se 2 § lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 264Intervju med företrädare för i , . 265Länsstyrelserna (2015:04) s. 19–20. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Arbetsförmedlingen inte har informerat nyanlända om denna möjlighet, vilket krävs för att en sådan kurs ska kunna upphandlas.266 5.3.4Länsstyrelserna har ansvar för att följa upp Länsstyrelserna ansvarar för att följa upp samhällsorienteringen, stödja samarbetet mellan kommunerna och lämna en gemensam redovisning till regeringen. I den senaste redovisningen föreslår länsstyrelserna bland annat att även nyanlända på anläggningsboenden som väntar på anvisning ska få möjlighet att delta i samhällsorientering och kunna tillgodoräkna sig insatsen när de senare påbörjar sina etableringsinsatser. Det skulle ge en meningsfull sysselsättning och påskynda en etablering. Ett hinder är dock att kommunerna inte får någon ersättning för detta, vilket man kan få för sfi för anläggningsboende.267 Att länsstyrelserna ska samordna en uppgift utan att ha något operativt ansvar för genomförandet innebär, enligt vissa kommuner, en utmaning.268 5.4Utrikes födda kvinnor i arbetsförberedande åtgärder Som tidigare framgått (se avsnitt 2.2.1) finns ett betydande sysselsättningsgap mellan utrikes och inrikes födda. Detta gap är betydligt större för kvinnor än för män. Motsvarande situation råder när det gäller arbetslöshet. Denna situation är inte ny, och i samband med att etableringsreformen infördes deklarerade regeringen att kvinnor och män skulle ges likvärdiga insatser och förutsättningar att delta på lika villkor.269 5.4.1Kvinnor deltar i lägre utsträckning än män Arbetsförmedlingen framhåller att en av de största utmaningarna i etableringsuppdraget är att säkerställa att både kvinnor och män får tillgång till insatser med god kvalitet.270 Myndighetens analyser av etableringsperioden visar att kvinnor i lägre utsträckning än män deltar i arbetsmarknadsutbildning och arbetspraktik. Dessutom är det mindre vanligt att kvinnor har arbete i form av instegs- eller nystartsjobb. I granskningen av instegsjobb konstaterade att en man nästan har dubbelt så hög sannolikhet som en 266Intervju med företrädare för i , . 267Länsstyrelserna (2015:04) s. 21. 268Intervju med företrädare för , . 2009/10:60, s. 35. 270Arbetsförmedlingen (2014a) s. 9. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? kvinna att få ett instegsjobb. Detta tyder på en betydande potential för fler kvinnor att ta del av instegsjobben.271 5.4.2 Individuella och strukturella aspekter bakom lågt deltagande Kvinnors möjligheter att delta i arbetsplatsförlagda aktiviteter påverkas av bland annat ohälsa, familjesituation samt utbildnings- och yrkesbakgrund.272 I flera studier lyfts olika strukturella aspekter fram, exempelvis vilka typer av insatser som Arbetsförmedlingen erbjuder kvinnorna, myndighetens bemötande, tillgång till barnomsorg, föräldraförsäkringens utformning och diskriminering bland arbetsgivare.273 utvärdering (IFAU) konstaterar i en utvärdering att många nyanlända kvinnor använder föräldraförsäkringen i sådan utsträckning att de troligen inte kan delta i introduktionsprogram.274 I den statliga utredningen om nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden, den så kallade , konstateras att nyanlända kvinnor – oavsett om de är flyktingar eller anhöriginvandrare – erbjuds mindre omfattande och mindre relevanta arbetsmarknadsinsatser än nyanlända män.275 271Riksrevisionen (2013:17) Jämförelsen avser män och kvinnor som är berättigade till åtgärden. 272Arbetsförmedlingen (2013a) Arbetsförmedlingens återrapportering.