eunbil · H20N3C4826 · 2015-01-01 00:00:00 — Rådet – version tre S2015/4222/EIS A2015/01751/IE Ku2015/01744/KI Rådets möte (social-, arbetsmarknads-, hälsoministrarna) den 18– 1.Godkännande av den preliminära dagordningen 2.(ev.) Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen 3.(ev.) 4.Förslag till och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (första behandlingen) 16433/12 SOC 943 COMPET 708 DRS 130 CODEC 2724 (ursprungsförslaget) och (rapport till rådet) 9020/15 SOC 331 GENDER 6 ECOFIN 367 DRS 40 CODEC 741 REV1 Frågan har tidigare behandlats i och , och samt och . Förslaget innehåller i huvudsak en reglering av hur styrelseledamöter ska tillsättas. Målet med direktivet är att uppnå en viss andel kvinnliga styrelseledamöter. har röstat i plenum om kommissionens förslag. En majoritet av ledamöterna stödjer förslaget. Parlamentet föreslår några ändringar, bl.a. en skärpning av sanktionerna, men i stort sett instämmer man i kommissionens förslag. anser – trots den ökade flexibiliteten i nuvarande kompromiss‐ förslag – att den föreslagna lagstiftningsåtgärden inte bör vidtas av EU, utan att fortsatt arbete på nationell nivå är mer effektivt och mindre ingripande. Regeringen har föreslagit att ska stödja direktivet men inte fått stöd. anser alltjämt att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Förslag till svensk ståndpunkt tar del av informationen. 5.Förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning 11531/08 SOC 411 JAI 368 MI 246 9011/15 SOC 330 ANTIDISKRIM 6 JAI 338 MI 326 FREMP 114 Förslaget har behandlats i och , och , och , och , , , , , samt . Med stöd av artikel 13 i EG‐fördraget (nu artikel 19.1 EUF‐fördraget) presenterade kommissionen ett förslag till direktiv med förbud mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Direktivet ska tillämpas på alla personer, såväl inom den offentliga som den privata sektorn i fråga om socialt skydd, inklusive social trygghet och hälso‐ och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder. Syftet med förslaget är att diskrimineringsgrunderna ska få ett likvärdigt skydd på EU‐nivå. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. Vid möte kommer ordförandeskapet presentera en lägesrapport. Av lägesrapporten framgår att ytterligare framsteg har gjorts för att tydliggöra direktivet men att det krävs mer arbete med förslaget. Det krävs enhällighet i rådet för att direktivet ska antas. Förslaget har sedan det lades fram blockerats av några medlemsstater. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att tar del av lägesrapporten. (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning för punkterna 6–9) 6.Den europeiska : Bidrag till (, den 25–) Dokument ännu inte tillgängliga. 9304/15 SOC 372 EMPL 244 ECOFIN 409 EDUC 189 Frågan har inte tidigare behandlats i . Rådets ska, mot bakgrund av underlagen under dagordningspunkten, föra en diskussion om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik inom den europeiska planeringsterminen inför det Europeiska rådets möte den 25‐26 . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar denna diskussion. a)Utkast till rådets rekommendationer om 2015 års nationella reformprogram för varje medlemsstat och utkast till förklarande not Dokument ännu inte tillgängliga. Årets landspecifika rekommendationer har inte tidigare behandlats i . Information gavs till . Rådet ska godkänna landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna inom ramen för den europeiska terminen. Rekommendationerna åtföljs av ett utkast till ”förklarande not” innehållande förklaringar till ändringar som gjorts i rekommendationerna. presenterade kommissionen förslag till landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska terminen. Rekommendationerna baseras på analys av medlemsstaternas nationella reformprogram och stabilitets‐ eller konvergensprogram som lämnades in . Dessutom utgör kommissionens landrapporter som presenterades ett analytiskt underlag till rekommendationerna. Utkast till rådets rekommendationer ska godkännas av (sysselsättningspolitiska aspekter) och (ekonomisk‐ politiska aspekter) och därefter få politiskt stöd vid den 25‐26 juni. Slutlig antagande väntas ske i rådet . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ställer sig bakom att rekommendationer ges till medlemsländerna. Det är sedan upp till varje medlemsland att välja hur man förhåller sig till rekommendationerna. Mot bakgrund av det förhållningssätt som överenskoms i föreslår regeringen att på rådsmötet ställer sig bakom godkännande av de sysselsättningspolitiska delarna i de landsspecifika rekommendationerna samt åtföljande utkast till förklarande not. b)Bedömning av de landsspecifika rekommendationerna och genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna –Godkännande av yttrandena från sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd Dokument ännu inte tillgängliga. Yttrandet har inte tidigare behandlats i . informerades om sysselsättningskommitténs yttrande. () och kommittéen för socialt skydd (KST) har utarbetat varsitt yttrande, där i likhet granskningen av medlemstaternas nationella åtgärder på kommittéernas områden, inklusive åtgärder som vidtagits som också berör tidigare års landsspecifika rekommendationer sammanfattas. Yttrandena innefattar också en övergripande bedömning av rekommendationer . Dessa är övergripande och inte landsspecifika. Förslag till svensk ståndpunkt c)Verktyg för bedömning av sysselsättningssituationen och riktmärken –Godkännande av rapporten från sysselsättningskommittén Dokument ännu inte tillgängliga. Rapporten har inte tidigare behandlats i . Verktyget för ’bedömning av sysselsättningssituationen och riktmärken’ (EPM av engelskans Employment Performance Monitor) är tänkt att ge en lättöverskådlig översikt av de stora utmaningarna inom sysselsättningsområdet i EU och fungera som ett stöd till genomförandet av 2020–strategin. Indikatorerna i EPM hämtas från JAF (Joint Assessment Framework) vilket är ett kvantitativt uppföljningsverktyg för 2020 som omfattar närmare 30 huvudindikatorer med en stor mängd underindikatorer inom arbetslivsområdet, det sociala området samt utbildningsområdet. Syftet med EPM är att lyfta fram de mest relevanta JAF‐indikatorerna relaterade till sysselsättningen och presentera dessa på ett överskådligt och lättbegripligt sätt. På rådsmötet ställde sig EPSCO bakom det första verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen. Verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen består av två huvuddelar som tillsammans ger en översikt av resultat på såväl en övergripande nivå som för varje enskilt medlemsland. Således presenteras i verktyget nationella sysselsättningsmål, nyckelindikatorer, viktiga utmaningar och goda exempel för var och en av de 28 medlemsstaterna. innehåller verktyget även riktmärken (s.k. benchmarks) för medlemsländerna vad gäller 2020‐målet för sysselsättning och huvudindikatorerna för utvecklingen på arbetsmarknaden. Riktmärkena syftar till att jämföra medlemsstaterna och därmed tillföra grupptryck. Riktmärkena presenteras för varje medlemsstat i alla huvudindikatorerna. Verktyget uppdateras numera en gång . I den inför rådsmötet aktuella versionen av EPM har både medlemsstaternas viktiga utmaningar och goda exempel uppdaterats samt en statistisk uppdatering gjorts. Förslag till svensk ståndpunkt 7.Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 6144/15 SOC 70 EMPL 31 ECOFIN 97 EDUC 28 JEUN 21 + ADD 1 Slutligt dokument inte tillgängligt. Förslaget har inte tidigare behandlats i . Överläggning hölls med ARBETSMARKNADSUTSKOTTET . ARBETSMARKNADSUTSKOTTET informerades om förhandlingen . presenterade kommissionen förslag till nya integrerade riktlinjer för medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik (se FaktaPM 2014/15:FPM22). För att skapa stabilitet i genomförandet av 2020‐strategin har de befintliga integrerade riktlinjerna varit oförändrade . De integrerade riktlinjerna utgör grunden för genomförandet av 2020‐strategin och utgör således en integrerad del i den europeiska planeringsterminen. Riktlinjerna syftar till att vägleda medlemsstaterna och unionens politik inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Förslag till sysselsättningsriktlinjerna har, parallellt med de allmänna ekonomiska riktlinjerna, behandlats i rådsstrukturen. De fyra nya sysselsättningsriktlinjerna rör följande områden: efterfrågan på arbetskraft, arbetskraftsutbud och färdigheter, arbetsmarknadens funktion och social delaktighet. Vid rådsmötet väntas ministrarna nå en allmän inriktning. Antagande av sysselsättningsriktlinjerna kan inte ske förrän de nödvändiga yttrandena inkommit. Yttrande från väntas . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att på rådsmötet ställer sig bakom den allmänna inriktningen. Det är positivt att förslaget till riktlinjer är mindre detaljerat än de befintliga. Riktlinjerna lyfter fram flera viktiga områden för 2020‐ strategins genomförande. a)Utkast till rådets slutsatser om Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2015: EU:s ungdomsgaranti: Första stegen har tagits men det finns risker med genomförandet Slutligt dokument ännu inte tillgängligt.9300/15 SOC FIN390 SOC 369 EMPL 242 ECOFIN 407 EDUC 187 JEUN 43 REGIO 42 (Dokumentnummer Coreper) Utkastet till rådets slutsatser har inte tidigare behandlats i . Mot bakgrund av den höga ungdomsarbetslösheten i presenterade Europeiska kommissionen (KOM) ett ungdomspaket som bl.a. innehöll ett förslag till rådsrekommendation om inrättande av ungdomsgarantier. KOM:s förslag innebar att alla medlemsstater bör se till att alla ungdomar av efter att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik. Rådsrekommendationen om inrättande av ungdomsgarantier antogs . Europeiska revisionsrätten (ECA) redovisar i sin särskilda rapport nr 3/2015 från EU:s ungdomsgaranti: Första stegen har tagits men det finns risker med genomförandet, sin bedömning av om KOM har tillhandahållit ett lämpligt stöd till medlemsstaterna i arbetet med att upprätta en ungdomsgaranti enligt rekommendationen. Vidare undersöker ECA vilka potentiella risker som föreligger i genomförandet av ungdomsgarantin i medlemsstaterna. Revisionsrättens rapport inkluderar KOM:s svar på rapporten. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom utkastet till rådets slutsatser. De är välbalanserade och speglar revisionsrättens slutsatser, bl.a. betydelsen av att tillräckliga resurser avsätts och att det finns en helhetsbild över alla resurser i ungdomsgarantin. Dessutom påminns om behovet av ett pragmatiskt och resultatorienterat förhållningssätt vid definitionen av vad som är ett kvalitativt erbjudande om arbete. behovet av flexibilitet i utformning och genomförande av insatser i medlemsstaterna med hänvisning till respektive medlemsstats behov och prioriteringar. Utvecklingsarbetet kring uppföljning och etablering av ett indikatorramverk för ungdomsgarantin berörs också och att rådet ser fram emot resultatet av detta arbete. En förhoppning uttrycks om att de ökade förskottsbetalningarna till medlemsstaterna för sysselsättningsinitiativet för unga kommer påskynda en mobilisering av resurser i genomförandet av ungdomsgaranti. Vidare uttrycks i utkastet till slutsatser värdet av att revisionsrätten granskat genomförandet av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga på ett tidigt stadium och därmed bidrar till förbättringar. b)Lägesrapport om genomförandet av EU:s åtgärder –Föredragning av kommissionen 9301/15 SOC 370 EMPL 243 ECOFIN 408 EDUC 188 JEUN 44 Olika aspekter av ungdomars sysselsättning har tidigare behandlats i vid ett antal tillfällen. Arbetslösheten bland unga har pekats ut som en av de viktigaste frågorna på EU:s dagordning. Mot den bakgrunden väntas kommissionen presentera lägesrapport om genomförandet av EU:s åtgärder för ungas sysselsättning. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar kommissionens information om det aktuella läget och olika initiativ. Att få löpande information om det aktuella läget är värdefullt, inte minst när det gäller förutsättningarna för uppföljning av EU:s åtgärder. Det kan vidare bidra till ömsesidigt lärande vad gäller ungas sysselsättningssituation. 9.Utkast till rådets slutsatser om lika inkomstmöjligheter för kvinnor och män: Att minska pensionsklyftan mellan könen 9302/15 SOC 371 Frågan har inte tidigare behandlats i . Frågan behandlas i . I Kommissionens ”Strategi för jämlikhet mellan kvinnor och män 2010‐ 2015” lyfts könsskillnader i pensioner fram som ett problemområde. I rådsslutsatserna framhålls, med hänvisning till Kommissionens strategi, att ekonomiskt oberoende är ett prioriterat område. Det konstateras även att storleken på gapet mellan mäns och kvinnors pensioner varierar mycket mellan olika länder (från till ) och att de åtgärder som behöver vidtas därför måste variera mellan medlemsstaterna. I förslaget till rådsslutsatser poängteras att frågan om könsskillnader i pensioner bör kopplas samman med flera andra policy‐områden som syftar till en bättre jämställdhet. Som lämpliga åtgärder anges t.ex insatser för att öka kvinnornas sysselsättningsgrad, att minska skillnader inom utbildning för att påverka yrkesval samt att reducera löneskillnader. Regeringen välkomnar rådsslutsatserna och regeringens ståndpunkt är att de huvudsakliga lösningarna till att minska ojämlikheterna måste sökas där de uppstår dvs. Det utesluter inte att även pensionssystemet bör innehålla fördelningspolitiska inslag t.e.x. för att mildra effekterna av ett ojämlikt ojämställt arbetsliv, pensionssystemet bör också konstrueras så att det inte förstärker de ekonomiska ojämlikheter som härrör från arbetslivet. Regeringen uppfattar att rådsslutsatserna på ett nyanserat sätt tar upp vikten av att arbeta för ökad jämställdhet i arbetslivet för att könsskillnaderna gällande pensioner och löneskillnaderna ska minska och försvinna. Regeringen föreslår att vi vid rådsmötet ställer oss bakom antagande av dessa rådsslutsatser. 10.a) Aktuella lagstiftningsförslag Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8i fördraget om Europeiska unionen –Information från ordförandeskapet Ordförandeskapet informerar om aktuella lagstiftningsförslag. b)Rapport om genomförandet av EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer 2015 –Information från kommissionen 9551/15 SOC 392 EMPL 254 ANTIDISCRIM 7 JAI 418 EDUC 200 FREMP 132 COHOM 54 GENDER 8 Kommissionen informerar om genomförandet av EU‐ramen för nationella strategier för integrering av romer 2015. c)Rapport om tillämpningen av övergångsbestämmelserna om fri rörlighet för arbetstagare från och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar –Information från kommissionen Dokument ännu inte tillgängliga. Ärendet har inte behandlats i tidigare. En grundläggande rättighet för EU‐medborgare är rätten för arbetstagare att fritt ta anställning och arbeta inom en annan medlemsstats territorium, enligt det landets lagar och utan att utsättas för diskriminering på grund av sitt medborgarskap. efter anslutning till EU finns övergångsbestämmelser som ger medlemsstaterna möjlighet att välja att begränsa kroatiska medborgares tillträde till sina arbetsmarknader, under vissa förutsättningar. Bl.a. ska rådet före utgången av tvåårsperioden efter anslutningsdagen se över hur övergångsbestämmelserna fungerar, med utgångspunkt i en rapport från kommissionen. Senast vid slutet av tvåårsperioden efter anslutningsdagen ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om de kommer att fortsätta att tillämpa nationella bestämmelser eller bestämmelser som följer av bilaterala avtal. sker innebär det att medlemsstaten framöver ska tillämpa om arbetskraftens fria rörlighet. I har kroatiska arbetstagare i enlighet med det gällande svenska regelverket fullt tillträde till den svenska arbetsmarknaden . I enlighet med anslutningsakten för har kommissionen den publicerat en rapport som innehåller information om övergångsbestämmelserna, statistik över de kroatiska arbetstagarnas rörlighet inom EU och en analys över rörlighetens effekt för bl.a. medlemsstaternas arbetsmarknader. Vid kommer kommissionen informera om rapporten. d)Resultat av de konferenser som anordnats av det lettiska ordförandeskapet –Information från ordförandeskapet Det lettiska ordförandeskapet informerar om resultaten av de konferenser som anordnats av det lettiska ordförandeskapet. e)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram –Information från den luxemburgska delegationen Det inkommande luxemburgiska ordförandeskapet informerar om arbetsprogrammet för ordförandeskapet. Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen 11.Förslag till och rådets förordning om medicintekniska produkter och om ändring av direktiv /83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 (första behandlingen) Förslag till och rådets förordning om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik (första behandlingen) 14493/12 PHARM 71 215 MI 597 COMPET 600 CODEC 2305 14499/12 PHARM 72 216 MI 598 COMPET 599 CODEC 2312 9238/15 PHARM 22 155 MI 347 COMPET 259 CODEC 775 + COR1 + ADD1 + ADD1 COR1 (Dokumentnummer Coreper) 9239/15 PHARM 23 156 MI 348 COMPET 260 CODEC 776 (Dokumentnummer Coreper) Förslagen behandlades i , , och . Överläggning skedde med och informeras även om frågan , , och . Kommissionen presenterade två förslag på det medicintekniska området. Ett förslag till förordning om medicintekniska produkter och om ändring av direktiv /83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009; och ett förslag till förordning om medicintekniska produkter för in vitro‐ diagnostik. Mer ingående redogörs i FaktaPM 2012/13: FPM17 samt i FaktaPM 2012/13: FPM18. Syftet med förslagen ska vara att främja innovation och konkurrenskraft inom det medicintekniska området som folkhälsan ska säkerställas. Det är också viktigt att nya medicintekniska produkter snabbt och kostnadseffektivt når ut på marknaden. Medicintekniska produkter behöver inte godkännas på förhand av en myndighet, utan genomgår i stället en bedömning av överensstämmelse (med det medicintekniska regelverket) utförd av en oberoende part, ett s.k. anmält organ (i fråga om mellanrisk‐ och högriskprodukter). Högriskprodukter är t.ex. hjärtklaffar och pacemaker. Det finns ca 80 anmälda organ i , som utses och övervakas av medlemsstaterna och verkar under de nationella myndigheternas kontroll. Certifierade produkter CE‐märks, så att de kan cirkulera fritt i EU, Eftaländerna och . Medicintekniska produkter för in vitro‐diagnostik godkänns inte heller på förhand av en myndighet utan genomgår i stället en bedömning av överensstämmelse med det medicintekniska regelverket som när det gäller de flesta produkter utförs på tillverkarens eget ansvar. För högriskprodukter och för produkter avsedda för självtestning anlitas en oberoende part, de s.k. anmälda organen, i bedömningen av överensstämmelse. Certifierade produkter CE‐märks. De befintliga regelverken har fungerat väl, men måste anpassas till den inre marknaden. Dessutom finns det luckor eller oklarheter i regelverken. Förslaget till revidering från kommissionen syftar till att åtgärda detta och öka patientsäkerheten ytterligare. Arbetet i rådsarbetsgruppen inleddes och har pågått . Då båda förslagen är mycket omfattande har förhandlingarna gått långsamt framåt. En lägesrapport lämnades vid EPSCO , därefter hölls även en diskussion på . Vid rådsmötet lämnades en lägesrapport samt en orienteringsdebatt hölls om anmälda organ, stärkt marknadskontroll (post market surveillance) samt om rollen för medlemsstaternas samordningsgrupp. Även vid rådsmötet lämnades en lägesrapport. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen har under förhandlingen en allmän granskningsreservation för båda förslagen fram till att vi får se en helhetskompromiss. Regeringen avser ställa sig bakom ordförandeskapets kompromissförslag. Regeringen avser fortsätta verka för att det inte skapas betungande administrativa processer för såväl företagen och då i synnerhet små‐ och medelstora företag men även för myndigheterna. Regeringen ska också agera för att förslagens ekonomiska konsekvenser begränsas. Regeringen avser även fortsatt bevaka att förslaget inte står i strid med vår grundlagsreglerade tryck‐ och yttrandefrihet och offentlighetsprincip, samt att särskilt farliga kemikalier tydligt ska märkas för att underlätta för hälsopersonal att fatta informerade beslut och om möjligt kunna välja en annan produkt. Regeringen är visserligen principiellt emot att införa något som kan likna en godkännandeprocess för vissa produkter. Istället bör kriterierna för CE‐märkning gälla. Då en majoritet av rådet önskar en godkännandeprocess avser Regeringen dock verkar för att begränsa omfattningen av de produkter som ska förhandsgranskas så mycket som möjligt. Regeringen har varit emot rekonditionering av engångsprodukter och avser fortsatt verka för att detta i ska vara möjligt att förbjuda nationellt. En majoritet av medlemsländerna är för att tillämpningsområdet för regelverken vidgas till att omfatta även estetiska produkter. Regeringen avser också ställa sig bakom att så sker. 12.a) Uppföljning av det informella mötet med EU:s hälsoministrar om EU:s nya ramverk om alkoholpolitiken (, den 20– –Information från den slovenska delegationen 9286/15 160 informerar om diskussionen vid det informella mötet med EU:s hälsoministrar i den 20–om EU:s nya ramverk om alkoholpolitik. b)Hälsoaspektens betydelse i den europeiska agendan för migration –Information från den cypriotiska, grekiska, italienska och maltesiska delegationen 9479/15 165 MIGR 31 SOC 382 DEVGEN 88 , , och informerar om hälsoaspektens betydelse i den europeiska agendan för migration c)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram –Information från den luxemburgska delegationen Det inkommande luxemburgiska ordförandeskapet informerar om arbetsprogrammet för ordförandeskapet.