rfr · H30WRFR4 · 2015-12-17 00:00:00 — verksamhet var överlag svagt beskriven inom alla områden med undantag för museiområdet och till viss del hemslöjdsområdet. Inom flera av kultursamver- kansmodellens områden beskrevs särskilda satsningar för att nå ut till personer som migrerat till . Utifrån regionernas redovisningar fanns ett behov av bredare arbete med interkulturella dimensioner. På grund av olika tolkningar av begreppets innebörd anförde att det inför kommande uppföljning skulle se över hur begreppet kan tydliggöras. När det gäller tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning fram- gick att de regionala verksamheterna har handlingsplaner för tillgänglighet. några regioner beskrevs även att perspektivet fanns med vid uppdragsskrivel- ser till regionala kulturverksamheter. Könsfördelningen var totalt sett relativt jämn – av årsarbetskraf- terna utfördes av kvinnor. Det fanns dock stora skillnader mellan könen vad gäller representationen inom de olika konst- och kulturområdena och inom Majoriteten av regionerna nämnde någon typ av övergripande arbete för att öka jämställdheten.49 3.5.1 Landstingen, regionerna och regionförbunden På regional nivå är indelat i 21 län. I varje län finns ett landsting som ansvarar för bl.a. sjukvård, kultur och lokaltrafik. I vissa län har landstingens uppgifter organiserats i regioner. De första regionerna som bildades var Re- 49 (2014). 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET gion och I vissa län har och kommunerna bildat regionförbund (kommunalförbund) för att ta hand om bl.a. kulturfrågor.51 Tabell 2 Regionala aktörer som handlägger kulturfrågor Källa: Landstingens och regionernas webbplatser. I denna uppföljning har en region (), ett landsting () och ett reg- ionförbund () ingått (se bilaga 2). Landstingen eller regionerna ansvarar för fördelningen till bidragsmotta- gare i länet samt för den länsvisa uppföljningen. Inom kultursamverkansmo- dellen ska respektive landsting lämna en kulturplan till där de bl.a. presenterar hur länets invånare ska få god tillgång till kultur inom de sju om- rådena. Planen tas fram av i samverkan med kommuner och efter samråd med länets professionella kulturliv och civilsamhället.52 Vidare ska landstingen och regionerna följa upp de statliga medlen och redovisa utfallet till . Inom landstingen och regionerna finns ofta konsulenter med ansvar för olika områden. Det finns exempelvis dans-, biblioteks-, konst-, teater-, film-, hem- slöjds-, kulturarvs- och mångkulturkonsulenter. De regionala kulturkonsulen- terna arbetar med samordnings- och utvecklingsarbete. De har i uppgift att 50Dessa regioner bildades –1999. och blev regioner 2011 och Jönkö- ping, , , , och blev regioner 2015. 51Ett kommunalförbund är en offentligrättslig form för samverkan för kommuner och lands- ting som är reglerad i kommunallagen (3 kap. 20–28 §§). Genom att ingå i ett kommunalför- bund överlämnar kommunen eller vården för de berörda kommunala angelägen- heterna till kommunalförbundet. 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET främja och stärka respektive område och att förmedla det i regionen. bete prioriterar de ofta barn och unga och är ofta länken mellan regionens kul- turliv och skolan. De arbetar både med amatörer och professionella utövare, I t.ex. bedriver regionen regional konsulentverksamhet inom områdena dans, film, litteratur, musik, slöjd och teater, både i egen regi och i samverkan med andra huvudmän.54 ansvarar för konsulent- verksamheten inom områdena konst, film (Film i ) och litteratur (Länsbiblioteket). ansvarar för dans och musik, Väster- bottens läns hemslöjdsförening för slöjd, för teater och för amatörteater. verksamhetsbidrag till de regionala kulturkonsulenterna.55 När det gäller de olika konst- och kulturområdena kan hemslöjden nämnas. Det finns hemslöjdskonsulenter i varje län. gor finns det ca 60 hemslöjdskonsulenttjänster med statligt stöd. titlar kan vara t.ex. länshemslöjdskonsulent, utvecklare slöjd och konsthant- verk eller utvecklare hemslöjd. Vanligast är att det finns en hemslöjdskonsu- lent för den hårda och en för den textila slöjden. Det förekommer också kon- sulenter med inriktning på barn och unga eller näringsfrågor. hemslöjdsfrågor samordnar konsulentverksamheten genom årliga konferenser och fortbildning för konsulenterna. av landsting eller regioner, länsmuseer eller länshemslöjdsförening/hem- De regionala teaterkonsulenterna arbetar bl.a. för att stötta arrangörer, bygga och förmedla nätverk, handlägga subventioner och utveckla scenkons- Regionala konsulenter för mångkultur inrättades på försök 2002. som samordnades av , hade som mål att ge hela befolkningen nya möjligheter att framföra eller uppleva en mångfald av kulturella uttryck. sikten var också att öka kunskapen om osynliga kulturyttringar och inspirera till engagemang hos både kulturproducenter och publik, verka för långsiktiga stödinsatser med en stark lokal och regional förankring samt att ta till vara den kraft som finns i amatörkulturen.58 finns mångkulturkonsulenter i bl.a. 53Se , avläst . 54Konst är inte längre ett konsulentområde som Region driver. 58Edström (2006). 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET är indelat i 290 kommuner och deras verksamhet regleras genom kom- munallagen. De svenska kommunerna har enligt lag ansvar för bl.a. social- tjänsten och det offentliga skolväsendet. Annan verksamhet sker på frivillig grund, t.ex. kultur, bortsett från biblioteken. Det allmänna biblioteksväsendet i regleras av bibliotekslagen. Där regleras att varje kommun ska ha folkbibliotek och att folkbiblioteken särskilt ska främja läsning och tillgång till litteratur.60 I denna uppföljning har sex kommuner ingått: , , , , och . () har till uppgift att med utgångspunkt i de nat- ionella kulturpolitiska målen verka för kulturens utveckling och tillgänglighet genom att fördela och följa upp statliga bidrag och genom andra främjande åtgärder. är en myndighet under . ansvarar för den statliga länsvisa bidragsfördelningen. Storle- ken på bidraget baseras bl.a. på den regionala kulturplanen. sty- relse fattar utifrån förslagen i kulturplanerna beslut om bidrag. De statliga medlen betalas ut i samlad form till regionen som får ansvara för fördelningen till regional kulturverksamhet. ansvarar för nationell uppföljning av dessa medel. •företräda staten i dialog med regionerna om innehållet i deras kulturplaner •samordna den statliga sektorn genom ett samverkansråd •besluta om villkor för de statliga medlen •föra dialog med kulturskaparnas och civilsamhällets centrala organisat- ioner •följa upp hur de statliga medlen används och återrapportera till regeringen •bistå med kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte.61 Inom ramen för kultursamverkansmodellen finns samverkansrådet inrättat vid . Rådet samordnar de statliga perspektiven och värnar de nationella kulturpolitiska målen inom modellen. Det är regeringen som bestämmer vilka statliga myndigheter och nationella institutioner som ingår i samverkansrådet. I samverkansrådet ingår , , , Kungl. , , , , och i . Enligt regleringsbrevet ska i sin bedömning och upp- följning av de regionala kulturplanerna särskilt uppmärksamma regionernas arbete för att främja de nationella minoriteternas och i synnerhet romers kultur och kulturarv. Även vid bidragsgivning till verksamheter i ska 60Bibliotekslag (2013:801). 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET dessa frågor uppmärksammas. Enligt regleringsbrevet ska Kulturrå- det främja myndighetens och berörda aktörers samrådsprocesser med civil- samhället och de professionella kulturskaparna inom ramen för kultursamver- 3.5.5 Myndigheten för kulturanalys Myndigheten för kulturanalys har till uppgift att, med utgångspunkt i de na- kulturpolitiska målen, utvärdera, analysera och redovisa effekter av förslag och genomförda åtgärder inom kulturområdet. I uppgiften ingår att analysera utvecklingen både inom detta område och inom andra samhällsom- råden som har betydelse för kulturlivet. Myndigheten ska inom sitt ansvars- område bistå regeringen med underlag och rekommendationer som kan ligga till grund för utveckling och omprövning av politiken. Kulturanalys ska sär- skilt löpande utvärdera kultursamverkansmodellen och analysera modellens långsiktiga effekter.62 Kulturanalys är en myndighet under Kulturdepartemen- tet. 3.5.6 Övriga statliga myndigheter m.m. () har ett nationellt ansvar för frågor om kultur- miljön och kulturarvet. Merparten av myndigheten finns i och men också på flera andra orter där myndigheten förvaltar och visar kul- turfastigheter. är en myndighet under Kulturdeparte- mentet. är med särskilt ansvar för den statliga ar- kivverksamheten och för arkivvården i hela landet. På förvaras arkiv från myndigheter och enskilda från medeltiden och framåt. Huvudupp- giften är att se till att vårt gemensamma, dokumentära kulturarv bevaras och är tillgängligt för allmänheten. finns på flera platser i landet. Riks- arkivet är en myndighet under . övergripande uppgift är att främja möjligheter för konst- närer att vidareutveckla sitt konstnärskap. är en myndighet under . 62 Förordning (2011:124) med instruktion för Myndigheten för kulturanalys. 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET (KB) är . Sedan den första lagen om pliktleveranser stiftades 1661 har i stort sett alla publikationer som getts ut i samlats in och gäller det även musik, såväl fiktiv som icke- fiktiv film samt radio- och tv-utsändningar. Här sparas allt material för fram- tida generationer, oavsett innehåll och form. Lagen om pliktleveranser har ut- ökats till att gälla visst e-material och delar av svenska webben. KB har i upp- drag att samordna det svenska biblioteksväsendet. KB ska utöva nationell överblick, främja samverkan och utveckling och samla in den officiella bibli- oteksstatistiken. KB administrerar och utvecklar den nationella bibliotekska- talogen Libris, ett verktyg för landets bibliotek. KB är ett humanistiskt och samhällsvetenskapligt forskningsbibliotek och är en statlig myndighet under . () stärker hemslöjden i hela genom att planera, driva och följa upp aktiviteter med såväl kulturella som ekono- miska perspektiv. NFH fördelar även statligt stöd till hemslöjdsverksamhet. NFH är en myndighet under . är statens företrädare i länen. Den viktigaste uppgiften är att se till att de mål som och regeringen slagit fast inom en rad olika poli- tikområden uppnås som hänsyn tas till länets förutsättningar. Läns- styrelserna har bl.a. uppgifter inom kulturmiljöområdet, vilka sköts av länsan- tikvarier. Stiftelsen Svenska Filminstitutets mål är att stödja produktion, distribution och visning av värdefull film, att bevara och tillgängliggöra det svenska filmarvet och att representera den svenska filmen internationellt. har i uppdrag av staten att genomföra filmpolitiken i med målsättningen att stärka filmen i alla led. Som grund för verksamheten finns målen filmavtal och den statliga filmpolitiken.63 ligger under Kultur- departementets ansvarsområde. är en folkrörelse som äger en turnerande nationalscen. 236 rikste- aterföreningar och 46 anslutna organisationer är en del av som ar- rangerar, förmedlar, producerar och utvecklar scenkonst. ligger under ansvarsområde. 63 , e-brev . 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd KLYS är de professionella kulturskaparnas samarbetsorganisation, vars främsta syfte är att samordna yrkesverksamma upphovspersoners och utö- vande konstnärers intressen när det gäller upphovsrätt, kulturpolitik, yttrande- frihet och mediepolitik, skatter, trygghetssystem, arbetsmarknad och näring, skola och utbildning samt internationella samarbeten. Arbetet sker i första hand på nationell nivå, men i och med kulturpolitikens regionalisering och in- förandet av kultursamverkansmodellen arbetar KLYS numera i allt större ut- sträckning på regional nivå. ger ekonomiskt stöd till KLYS för att bl.a. läsa igenom kulturplaner. För pengarna har KLYS kunnat inrätta en heltidstjänst som regionalpolitisk sekreterare. Denne handlägger även frågor som ligger ut- anför modellen. Ideell kulturallians () samlar det ideella kulturlivet för att främja och ut- veckla ideella kulturorganisationers samhällsroll genom politiskt inflytande i samspel med varandra och kulturlivet. Initiativet togs av och blev en formell organisation 2010. har 21 medlemsorganisationer som representerar en stor del av det organiserade civilsamhället. På regional nivå finns i tre län (, och ). får bidrag från Kulturrådet.65 3.6 De sju kultur- och konstområdena Teater-, dans- och musikverksamhet En struktur med länsteatrar byggdes upp . I länsteatrarnas uppdrag ingår att förse länets invånare med teater, både genom turnéer och genom föreställningar på en fast scen. Länsteatrarna ska verka för att nå nya publikgrupper och se till att barn och unga ges möjlighet till teaterupplevelser. Arrangörsutveckling är också en väsentlig fråga för länsteatrarna. Sex stads- teatrar (, , , , och ) har också haft statlig delfinansiering. Stadsteatrarna är i de flesta fall kommunägda bolag där kommunen står för huvuddelen av den offentliga finansieringen. Vid sidan av stads- och länsteatrarna finns även ett antal andra teaterverksamheter som får statsbidrag till regional kulturverksamhet, t.ex. Cirkus Cirkör, Teater och Oktoberteatern.66 Villkoren för dans och möjligheterna att se professionell dans varierar kraf- tigt mellan och inom landets regioner. En del regioner har en välutvecklad 64KLYS, intervju . 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET infrastruktur för dans med bl.a. satsningar på danskonsulenter, dans- eller scenkonstinstitutioner, gästspelsnätsverk och satsningar på regionala utveck- lingsprojekt för att stärka infrastrukturen. Andra regioner har en mycket svag Det finns fem fasta regionala dansinstitutioner, varav en är en gästspels- Två i (Danskompani, Regionteater Väst), en i (), en i (Norrdans) och en i (gästspelsscenen vid ). planeras också i . Ursprunget till den regionala musikverksamheten är Regionmusiken, som bildades , för att bl.a. komplettera Rikskonserters verk- samhet med en regional organisation. När Rikskonserter och Regionmusiken omorganiserades bildades den s.k. länsmusiken. band med att kultursamverkansmodellen infördes och att Rikskonserter lades ned 2011 har den tidigare länsmusikorganisationen många håll. Hur organisationen ser ut varierar därför mycket mellan olika landsting Den regionala musikverksamheten har fokus på barn och unga och man samarbetar ofta med förskolor och skolor. ger också konserter i vården och samverkar med olika arrangörer. kar för att utveckla och bredda utbudet och spelplatserna och för att nå nya I några län har den regionala musikverksamheten hel- eller del- tidsanställda musiker, men man samverkar också med det fria musiklivet. Några regioner har orkesterverksamhet med statligt stöd.69 De regionala museerna eller länsmuseerna arbetar för att utforska, bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om den regionala kulturhistorien och Huvudsakligen arbetar man med utställningar, pedagogisk verk- samhet, rådgivning och dokumentation. Systemet med särskilda länsmuseer påbörjades på initiativ av i syfte att skapa en organisation för framför allt kul- De regionala museerna genomgick stora för- ändringar och breddade sina verksamheter. rande med som en central uppgift men betonades också museernas roll som regionala kulturinstitutioner med pedagogiska uppgifter. I samband med att länsantikvarietjänster inrättades på länsstyrelserna flyttades ansvaret för den regionala kulturmiljövården till stor del över från länsmuseerna till läns- gjordes ändringar i det statliga bidragssyste- met som innebar att länsmuseerna i likhet med övriga regionala kulturinstitu- tioner fick bidrag från staten för delar av sina personalkostnader. 67Konstnärsnämnden/(2015). 68Svensk Scenkonst (2015). 69Svensk Scenkonst (2015) och SOU 2010:11. 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET och kommunerna skulle dock bära huvudansvaret för länsmuseernas verksam- Regional biblioteksverksamhet och läs- och litteraturfrämjande verk- Den regionala biblioteksverksamheten har bedrivits av läns- och Kultursamverkansmodellens införande har dock inneburit att det regionala biblioteksarbetet kan ske i olika organisatoriska former. dragen till länsbiblioteken har sitt ursprung biblioteksförfattning som föreskrev att ett centralbibliotek skulle inrättas i alla län. Den regionala biblioteksverksamheten har ingen verksamhet som riktar sig direkt till invånarna. I stället är länsbiblioteken kompetenshöjande organisat- ioner som har i uppgift att i första hand stödja folkbibliotekens verksamhet och fungera som ett nav för den kommunala biblioteksutvecklingen. ala biblioteksverksamheter har också en praktiskt samordnande roll för trans- porter mellan folkbibliotek, bibliotekssystem eller e-resurser.71 Den nya bibliotekslagen 2014 förtydligade att den regionala biblioteksverk- samhetens roll i första hand är att främja samarbete, verksamhetsutveckling och kvalitet för folkbiblioteken i länet. Lagen föreskriver att det ska finnas biblioteksplaner för de regionala biblioteksverksamheterna. också kommunerna i deras framtagande av biblioteksplaner.72 KB:s och uppdrag tangerar och går delvis in i varandra. landets biblioteksmyndighet och har därmed kompetensen kring biblioteksde- larna i kultursamverkansmodellen, medan är myndigheten för lit- teratur och läsning. I praktiken betyder det att KB följer hur kommunerna för- håller sig till bibliotekslagen, läser de kommunala och regionala bibliotekspla- nerna och samlar statistik om alla offentligt finansierade bibliotek. av de regionala kulturplanerna kommenterar KB biblioteksbeskrivningarna, men inte de läs- och litteraturfrämjande avsnitten.73 Konst- och kulturfrämjande verksamhet Den konst- och kulturfrämjande verksamheten är organiserad på olika sätt i Verksamheten leds ofta av konsulenter inom olika områden. Konstkonsulenterna arbetar för att främja människors möjlighet att möta konst och för att ge en helhetssyn på konsten och dess relation till det övriga I arbetet ingår att verka för att barn och unga får möta det profess- ionella konstlivet och ha tillgång till den kunskap som finns i konsten för att kunna utveckla sitt eget konstnärliga uttryck. Dessutom arbetar de med att 71SOU 2010:11 och (2014). 72KB (2014). 73KB, intervju . 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET skapa bättre förutsättningar för konstnärer att verka i regionen genom kompe- tensutveckling, projekt och samarbeten. Konsulenten ger också stöd till olika amatörorganisationer, t.ex. konstföreningar. I kultursamverkansmodellen ingår medel till regional enskild arkivverksam- het, t.ex. folkrörelse-, förenings- och näringslivsarkiv. Arkiven är medlems- ägda och finansieras till stor del av offentliga bidrag. Storleken och organisat- ionen ser olika ut i olika delar av landet. De flesta fungerar som reguljära arkivinstitutioner, men några är enbart paraplyorganisationer som arbetar med att stödja och främja arkivhanteringen hos sina medlemsorganisationer. var det arkiv som fördelade med- len till regional enskild arkivverksamhet. fördelar enbart statliga medel till riksomfattande arkiv och arkivorganisationer samt till re- gionala enskilda arkiv i . Den regionala filmkulturella verksamheten bedrivs vid de 19 regionala resurs- centrum för film och video som funnits . Verksamheten leds av regionala filmkonsulenter och har tre huvudområden. För det första det filmpedagogiska arbetet, som syftar till att öka möjligheten för barn och unga att uppleva och skapa med rörliga bilder, både i skolan och . Det pedagogiska arbetet bedrivs i nära samarbete med kommunerna och Filminsti- tutet. Det andra huvudområdet är att främja spridning och visning av film, t.ex. att väcka ett kommunalt engagemang för en biograf eller att arrangera vis- ningsturnéer. Slutligen arbetar man med talangutveckling i olika projekt rik- tade till unga filmare. I olika grad riktas verksamhet också till professionella filmare och filmproduktion. Arbetet kan också bestå i att låna ut teknisk ut- rustning.74 I beskrivningar av samverkansmodellens sjätte område finns ibland tilläg- get ”med särskild inriktning på barn och unga” med. Bakgrunden är att det stöd som fördelades av till regionala resurscentrum ända sedan det infördes har haft barn och unga i fokus men med viss öppning åt mer breddad verksamhet. Formuleringen om barn och unga finns inte med i något av de styrdokument som reglerar arbetet med kultursamver- kansmodellen. väljer att ha med formuleringen på sin webbplats för att förtydliga att det t.ex. inte handlar om filmproduktion. Man hänvisar också till filmpropositionen som pekar ut barn och ungdomar som den viktigaste målgruppen.75 hade också med 74Se , avläst . 2005/06:342: ”Främst skall stödet till regionala resurscentrum för film och video enligt gällande riktlinjer användas för verksamheter på filmområdet av och för barn och ung- dom. Stödet kan bl.a. användas för stöd, utveckling och samordning av kommunernas arbete med skolbio och videoverkstäder för barn och ungdom, liksom för kompetensutveckling av 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET formuleringen ”med särskild inriktning på barn och unga” och i den förordning om statsbidrag till regional kulturverksamhet som gäller för står att bidraget syftar till verksamhet ”framför allt med och för barn och ung- Regional hemslöjdsverksamhet bedrivs oftast av hemslöjdskonsulenter och syftar till att bredda intresset för och öka kunskapen om hemslöjd i länet eller Verksamheten vänder sig både till amatörer och professionella. och unga är ofta en prioriterad målgrupp och man samarbetar med skolor, mu- seer och föreningar. Insatserna ska underlätta kontakter mellan offentliga, ide- ella och privata verksamheter och uppmuntra hemslöjden som kulturell nä- lärare och annan personal. Stödet kan även användas för andra verksamheter på det filmkul- turella området, såsom åtgärder för att främja spridning och visning av kvalitetsfilm eller till s.k. plantskolor för unga filmare inom film och video. I viss begränsad utsträckning kan stö- det därutöver användas för produktion och distribution av kort- och dokumentärfilm. Ett vill- kor för stöd är att landsting, kommun eller annan huvudman lämnar bidrag till verksamheten med ett belopp som minst motsvarar bidrag.” Förordning (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. 77Se , avläst . 4 Kultursamverkansmodellen: mål och styrning –Kultursamverkansmodellen har ökat medvetenheten om de nationella kulturpolitiska målen men det är oklart hur modellen bidrar till att nå dessa mål. –En tanke med modellen var att möjliggöra ökad regional variation. Det finns stora skillnader i kulturutbud mellan länen men det är oklart om mo- dellen har påverkat dessa skillnader. –Det finns också skillnader inom länen. Modellen har lett till en diskussion om balansen mellan olika länsdelar, framför allt mellan stora och små kom- muner. Möjligheterna att delta i och utöva kulturverksamhet är mindre i små och glest befolkade kommuner. –Förutsättningarna för professionella kulturskapare skiljer sig åt mellan olika delar av landet. –Modellen ger förutsättningar för att nå nya grupper men den har inte påverkat det arbetet. Den fångar inte heller upp nydanande verksam- heter mer än tidigare modeller. –Modellen anses ha lett till ett ökat regionalt och kommunalt inflytande, men den statliga styrningen anses fortfarande vara stark. –Stora kommuner upplever ett minskat inflytande och framför kritik mot modellen. –Utifrån ett samiskt perspektiv har modellen inte bidragit till att nå de kul- turpolitiska målen. 4.1 Modellen och de nationella kulturpolitiska målen Fördelningen av statsbidraget till regional kulturverksamhet ska bidra till att uppnå de nationella kulturpolitiska målen samt att öka möjligheterna till reg- ionala prioriteringar och variationer.