rfr · H20WRFR6 · 2015-03-26 00:00:00 — 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN Oavsett utbildningstyp finns det enskilda skillnader, till exempel att en lite större andel av magisterutbildningarna och en lite mindre andel av kandidatutbildningarna i ”hög” eller ”mycket hög” grad upplevde att självvärderingen inte användes. En lite större andel master- och yrkesutbildningar hade en ramschablon på lärosätet, och en motsvarande mindre andel kandidat- och magisterutbildningar hade en sådan på lärosätet. Vidare visar det sig att en större andel av yrkesutbildningarna lär sig av andras erfarenheter, använder överraskande mycket tid på att utarbeta självvärderingen och har redan gjort självvärderingen i ett annat sammanhang. Tabell 16 Självvärderingens utarbetande och användning. Andelen som instämmer i påståendet, i procent Självvärderingen användes inte av Hade ingen schablon för självvär- Hade i förväg själv en schablon för Lärosätet hade en ramschablon för Anvisningarna från HSV/UKÄ var Anvisningarna från HSV/UKÄ var svårbegripliga och hjälpte inte Lärdomar från andras erfarenheter Självvärderingen hade redan gjorts Det tog överraskande att Självvärdering bör användas mer i utbildningsutvärderingar**) Anm.:*) Alla med ännu ”okänt resultat” ingår också i kategorin ”Alla” (jfr tabell 3). **) Andel som anger i ”hög” grad och i ”mycket hög” grad. 3.5 Effekter av ”bristfällig” kvalitet som utvärderingsresultat En del utbildningar fick omdömet ”bristfällig” kvalitet. I undersökningen har dessa fått besvara en rad särskilda enkätfrågor (se tema E i enkätundersökningen i appendix 6.2). Över tid från omgång 1 till omgång 5 av utvärderingarna har andelen utvärderade utbildningar som fått omdömet ”bristfällig” kvalitet minskat, men fortfarande riskerar utbildningar att få ett sådant omdöme 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN (se UKÄ:s webbplats om utvärderingsresultaten). När en utbildning får omdömet ”bristfällig” kvalitet har lärosätet på sig att åtgärda bristerna inför UKÄ:s uppföljning av utbildningen. Från omgång 1 och 2 har alla omvärderade utbildningar uppnått omdömet ”hög” kvalitet. En mindre del av utbildningarna ville inte ha någon omvärdering och valde själva att lägga ned utbildningen. Därmed har UKÄ inte behövt återkalla examenstillståndet för någon utbildning som inte uppfyller kvalitetskraven. Utbildningar med omdömet ”bristfällig” kvalitet från omgång 3 och 4 blev omvärderade 2014 och ingår bara delvis i undersökningens datamaterial. Därmed är antalet utbildningar som utgör datamaterialet i detta avsnitt (3.5) relativt litet, vilket påverkar resultaten. När en utbildning får omdömet ”bristfällig” kvalitet ska lärosätet besluta vad som ska hända med utbildningen. Detta avsnitt handlar om erfarenheterna och effekterna av denna process hos de potentiellt nedläggningshotade utbildningarna. De nästan 100 respondenter som besvarade frågorna om utbildningar som fått omdömet ”bristfällig” kvalitet har typiskt sett inte själva haft beslutanderätt i fråga om utbildningens vidare öde. Även om bara ett fåtal utbildningar har lagts ned så fattades beslutet om en fortsatt verksamhet i av fallen av rektorn eller fakultetsledningen. Bara var femte utbildnings framtid avgjordes av institutionsledningen, medan en motsvarande andel avgjordes lokalt av undervisningsmiljön själv, av externa uppdragsgivare eller av finansieringskällor i kategorin ”Andra” (se tabell 17). Tabell 17 Vem beslutade vad som skulle ske med utbildningen sedan den fått omdömet ”bristfällig” kvalitet? (i procent) Av de studieansvariga angav att utbildningen fortsatte medan (ännu) inte visste om deras utbildning skulle fortsätta eller inte. angav att deras utbildning hade lagts ned eller var på väg att läggas ned. Därmed var det i realiteten huvuddelen av utbildningarna med omdömet ”bristfällig” kvalitet som fortsatte eller ville fortsätta. På en direkt fråga om de utbildningsansvariga ansåg att beslutet om deras utbildnings framtid var rimligt angav att de instämde i ”hög” eller ”mycket hög” grad, instämde i ”mindre” eller ”viss” grad, medan inte instämde. Enigheten var överraskande nog störst för de nedlagda utbildningarna eller de som man planerade att lägga ned, och mindre för 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN de utbildningar som fick fortsätta, där inte höll med beslutet om att man skulle fortsätta och den omvärderingsprocess som följde av detta. Bland de omvärderade utbildningarna var tilltron till att de minst skulle uppnå ”hög” kvalitet i omvärderingen ganska stor (se tabell 18). Det faktum att man inte nådde upp till omdömet ”hög” kvalitet i den första utvärderingen verkar därmed inte ha minskat respondenternas tro på att deras egen utbildning höll den önskade höga kvaliteten. Tabell 18 Förväntning på omvärderingens bedömningsresultat. Andelen som instämmer i ”hög” grad eller ”mycket hög” grad, i procent För att uppnå det önskade bättre omdömet i omvärderingen använde sig utbildningarna av många olika strategier och åtgärder (se tabell 19). Även om en del av variationen i andelarna mellan olika utbildningstyper beror på det låga antalet respondenter (mellan 16 och 31 inom varje typ), märks en lång rad mindre skillnader mellan utbildningstyperna och när det gäller vilka olika typer av åtgärder som vidtagits.8 En ganska stor andel av utbildningarna vidtog således många av åtgärderna redan före omvärderingen. Medan det bara märks en mindre skillnad mellan utbildningstyperna finns det en större variation i, men också konsensus om, vilka åtgärder som har vidtagits oftast. Mer kontroll, tydlig kvalitetssäkring, mer metodundervisning och tydligare information till de studerande hör till de mest utbredda åtgärderna, men också ökad undervisningskompetens och forskningsanknytning, ökad resurstilldelning och ansvarsprecisering har använts flitigt (se tabell 19). De fyra åtgärder som har vidtagits mest är också sådana åtgärder som inriktar sig mot en bättre matchning mot kvalitetsreformens resultatorienterade fokus. Bland magister- och särskilt masterutbildningarna användes ökade undervisningsdidaktiska insatser och ökad undervisningskompetens i mindre grad. Rent generellt har masterutbildningarna, följt av yrkesutbildningarna, vidtagit de åtgärder som anges i tabell 19 i något mindre omfattning med vissa undantag, till exempel ökad kontroll av utbildningen och systematisk involvering av interna och externa intressenter. Yrkesutbildningarna har dessutom i något större omfattning använt inspiration från motsvarande utbildningar på andra 8 Listan över åtgärder är inspirerad av UKÄ:s rapport ”Reflektioner kring det nuvarande utvärderingssystemet. Erfarenheter 2011–”, 2013. 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN lärosäten (se tabell 19). Olikheterna mellan utbildningstyperna är dock generellt små och osäkra på grund av det låga antalet respondenter. Tabell 19 Andelen utbildningar som har vidtagit någon av de angivna åtgärderna i förberedelserna inför omvärderingen, i procent resultat från andra ställen med samma utbildning*) Ökad kontroll av utbild- Fler obligatoriska delar i Färre vägar till examen Precisering av ansvar för cess för det avslutande Kommitté för att revidera petens och -kapacitet Mer resurser till det avslu- av interna och externa in- de studerande om krav och Anm.: *) Andelen i ”hög” eller ”mycket hög” grad. För övriga åtgärder anges andelen ja-svar. 3.6 Effekter för de akademiska miljöernas organisering av kvalitetssäkringsarbetet Även bland de utvärderade utbildningarna med omdömet ”hög” eller ”mycket hög” kvalitet har det skett förändringar i hur man organiserar sitt kvalitetssäkringsarbete. Detta avsnitt handlar om utbildningsutvärderingens effekter på 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN hur dessa utbildningar organiserar sitt kvalitetssäkringsarbete och bygger på empiri från enkätundersökningens tema F (se appendix 6.2). Även alla omvärderade utbildningar med omdömet ”hög” kvalitet i omvärderingen ingår i datamaterialet för detta avsnitt. Drygt hälften av de utvärderade utbildningarna hade redan i ”hög” eller ”mycket hög” grad ett systematiskt kvalitetssäkringsarbete före kvalitetsreformen, framför allt bland yrkesutbildningarna och minst bland magisterutbildningarna (se tabell 20). Detta innebär att knappt hälften av utbildningarna inte hade någon ”hög” grad av systematiskt kvalitetssäkringsarbete; nästan samtliga av dessa angav dock att de hade ”viss” eller en ”mindre” grad av systematiskt kvalitetssäkringsarbete (visas inte i tabellen). På frågan om huruvida utbildningarna inhämtar kunskap om andra utbildningars innehåll, kvalitet och uppbyggnad svarade drygt en tredjedel nej (), medan var tveksamma och svarade ”vet inte”. Dessa som antingen svarade nej eller tvekade jämför således inte sin utbildningskvalitet med andra motsvarande utbildningar. Bland den återstående (stora) andelen utbildningar inhämtade de flesta allmän kunskap om andra utbildningar, men en del gjorde också aktivt analyser, självvärderingar och riktade jämförelser mot andra utbildningar. En respondent för en utbildning kunde svara ”ja” på flera av de typer av systematisk kunskapsinhämtning som anges i tabell 20. 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN Tabell 20 Andelen utbildningar som systematiskt arbetar med utbildningskvalitet, i procent före genomförandet av kvali- inhämtas systematiskt kunskap om andra utbildningars utvärderingsresultat, uppbyggnad Nej, inte alls Ja, man inhämtar kunskap Ja, benchmarking mot Ja, man gör analysarbete Ja, man gör självvärdering Ja, man gör dokumentat- Ja, man har fast bemanning Ja, man har utvecklat ett Anm.: *) Andelen i ”hög” eller ”mycket hög” grad. För övriga åtgärder anges andelen svar. Den enskilda respondenten kan lämna flera ja-svar. Även om de enskilda utbildningarna endast har ökat systematiseringen av sina utbildningars kvalitetssäkringsarbete i viss grad hade många ändå fått ny kunskap av arbetet med utbildningsutvärderingarna. Hälften hade i ”hög” eller ”mycket hög” grad fått ny kunskap av förberedelsearbetet och utvärderingen (se tabell 21). Vidare angav var tredje att förberedelse- och kvalitetssäkringsarbetet i ”hög” eller ”mycket hög” grad hade ökat kvaliteten på utbildningen. Även om det handlar om en självvärdering utförd av de studieansvariga är det ändå ett påfallande resultat att bara förberedelserna och arbetet med själva kvalitetssäkringen har gett en ”hög” eller ”mycket hög” grad av ökad kvalitet på var tredje utbildning. En direkt slutsats kan vara att kvalitetsreformen i hög grad har varit kvalitetsdrivande oavsett om den har varit omtyckt eller inte. Många lärosäten hade visserligen ett kvalitetssäkringsarbete redan före kvalitetsreformen, men för många har det nu blivit mer systematiskt och omfångsrikt. Det faktum att av utbildningarna angav att de nu i ”hög” eller ”mycket hög” grad hade lyckats etablera en strategi för hur de ska agera vid framtida kvalitetsreformer säger visserligen inte något om huruvida (några av) de övriga redan hade en sådan strategi före kvalitetsreformen, men 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN det visar ändå att kvalitetsreformen har ökat graden av systematisering och professionalisering av utbildningarnas kvalitetssäkringsarbete. Tabell 21 Andelen som har haft utbyte av arbetet med utbildningskvalitet. Andelen som instämmer i ”hög” grad eller ”mycket hög” grad, i procent Har fått ny kunskap av för- Har fått ökad kvalitet i ut- Har etablerat en strategi för 3.7 Effekter för de akademiska miljöernas prioritering i kvalitetssäkringsarbetet De utvärderade utbildningar som fått omdömet ”hög” eller ”mycket hög” kvalitet har, trots sina goda omdömen, typiskt behövt ta ställning till om deras utbildning hade kunnat planeras eller organiseras bättre och om de olika insatserna i utbildningen hade prioriterats på bästa möjliga sätt. Detta avsnitt tar upp effekterna av utbildningsutvärderingen för dessa utbildningars prioriteringar av resurser och insatser i kvalitetssäkringsarbetet och bygger på det datamaterial som inhämtades under enkätundersökningens tema G (se appendix 6.2). Listan över de potentiella åtgärder som utbildningarna hade kunnat tänka sig att vidta är i stort sett densamma som listan över åtgärder för de omvärderade utbildningarna (se tabell 19).9 Generellt är den enda systematiska skillnaden mellan de omvärderade utbildningarna med omdömet ”bristfällig” kvalitet (se tabell 19) och utbildningarna med omdömet ”hög” och ”mycket hög” kvalitet (se tabell 22) att de omvärderade utbildningarna har vidtagit åtgärder i mycket högre utsträckning. Även om andelen utbildningar som vidtagit åtgärder bland utbildningar med omdömet ”hög” och ”mycket hög” kvalitet är mindre än en tredjedel av andelen bland de omvärderade utbildningarna, är det samma typer av åtgärder som är mest använda. En tendens är att de utbildningar som i den första utvärderingen uppnådde omdömet ”hög” eller ”mycket hög” kvalitet, liksom de omvärderade utbildningarna, oftast har haft ett behov av att införa åtstramningar i form av en ny kvalitetssäkringsprocess för det avslutande skriftliga arbetet, mer metodunder- 9 Listan över åtgärder är inspirerad av UKÄ:s rapport ”Reflektioner kring det nuvarande utvärderingssystemet. Erfarenheter 2011–”, 2013. 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN visning och tydligare information till de studerande om krav och villkor. tan av utbildningarna har vidtagit dessa åtgärder. och undervisningsdidaktisk insats, ökad forskningsanknytning och mer resur- ser till det avslutande skriftliga arbetet har också använts av av av de utbildningar som uppnådde omdömet ”hög” eller ”mycket hög” kvalitet hade i ”hög” eller ”mycket hög” grad rustat upp och tillfört mer resurser till kvalitetssäkringsarbetet (se tabell 22). cent hade inrättat en kvalitetssäkringsnämnd eller ett kvalitetssäkringsråd eller gjort systematiska kvalitetsanalyser. Bland de mest använda åtgärderna efter utbildningsutvärderingarna var re- videring av kursplaner, precisering av krav och villkor för de studerande, en ny kvalitetssäkringsprocess för det avslutande skriftliga arbetet samt mer me- Dessa åtgärder ligger också inom ramen för kravspecifika- tionen för genomförandet av kvalitetsreformen, där fokus i hög grad har varit inriktat på metodtyngden i de studerandes skriftliga arbeten. ningarna uppenbarligen rättat sig efter, och en relativt stor andel av dem hade efter utbildningsutvärderingen helt eller delvis anpassat sina utbildningar efter kvalitetsreformens nya krav. På den direkta frågan om man hade ”förändrat utbildningens sammansättning, så att fokus och innehåll bättre passade till det nya kvalitetssäkringssystemets krav” var det dock som i ”hög” eller ”mycket hög” grad instämde i detta (se tabell 23, där dock också omvär- derade utbildningar ingår). 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN Tabell 22 Andelen utbildningar som har vidtagit någon av de angivna åtgärderna efter utvärderingen, i procent. Endast utbildningar med bedömningsresultatet ”hög” eller ”mycket hög” kvalitet i sin första utvärdering. Tilldelat mer resurser till Inrättat en nämnd eller ett råd för kvalitetssäkring*) Fler obligatoriska delar i Färre vägar till examen Precisering av ansvar för process för det avslutande petens och -kapacitet Mer resurser till det avslu- interna och externa intres- de studerande om krav och Anm.: *) Andelen i ”hög” eller ”mycket hög” grad. För övriga åtgärder anges andelen ja-svar. I den återstående delen av detta avsnitt ingår även de omvärderade utbildningar som fick omdömet ”hög” kvalitet i omvärderingen. Av de utbildningar med omdömet ”bristfällig” kvalitet i den första utvärderingen där resultatet av omvärderingen är känt har samtliga uppnått omdömet ”hög” kvalitet i omvärderingen. 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN På frågan om i vilken omfattning utbildningarna hade ändrats sedan utvärderingsresultatet blev känt angav av de utbildningsansvariga att utbildningens sammansättning i ”hög” eller ”mycket hög” grad hade ändrats så att den bättre uppfyllde kraven i det nya kvalitetssäkringssystemet. Denna andel kan tyckas låg, men det är ändå en påfallande hög andel som har ändrats väsentligt i fråga om utbildningens sammansättning eller innehåll. Det nya kvalitetssäkringssystemet kan därför också sägas ha haft en markant beteende- och innehållspåverkan på alla utbildningar. Som också framgår av tabell 19 och 22 är det återigen kursplaner, utbildningstyngd och utbildningsprogression samt utbildningsfokus som i ”hög” eller ”mycket hög” grad har ändrats hos utbildningarna (se tabell 23). Tabell 23 Andelen med ändringar i utbildningen efter det att bedömningsresultatet blivit känt. Alla utbildningar medtagna*). Andelen som instämmer i ”hög” grad eller ”mycket hög” grad, i procent fokus och innehåll bättre passar till det nya Anm.: I denna tabell och den återstående delen av detta avsnitt har man också tagit med de omvärderade utbildningarna som fått omdömet ”hög” kvalitet i omvärderingen. Ett sätt att fokusera utbildningen, dess resultat och dess innehåll är att strama upp programorienteringen i utbildningen så att det blir fler obligatoriska och förutbestämda kurser, där innehållet kan styras och viktas bättre. Programorienteringen är redan utbredd bland utbildningarna, där särskilt yrkesutbildningarna betraktar sig som programorienterade (se tabell 24). som av dessa i ”hög” eller ”mycket hög” grad betraktar sig som programorienterade ansåg av dem att de framöver i ”hög” eller ”mycket 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN hög” grad kommer att bli mer programorienterade, och ansåg att de framöver i ”hög” eller ”mycket hög” grad kommer att ställa fler krav avseende val av ämne för examensarbetet. Övriga utbildningstyper – kandidat, magister och – hade en lägre andel av utbildningarna som redan i ”hög” eller ”mycket hög” grad var programorienterade, men ungefär samma andel som ansåg att utbildningarna framöver skulle bli mer programorienterade och att de framöver skulle ställa fler krav avseende val av ämne för examensarbetet. Tabell 24 Programorientering i utbildningen. Andelen som instämmer i ”hög” grad eller ”mycket hög” grad, i procent Utbildningen blir mer pro- Det kommer fler krav avse- ende val av ämne för Det omfattande arbetet före och efter utvärderingen av de enskilda utbildningarna gav en del utbildningsansvariga ny kunskap om möjligheter och behov av nya utbildningar. Detta visade sig särskilt inom magister- och masterutbildningarna där av de utbildningsansvariga under den pågående utvärderingen identifierade ett behov av nya utbildningar (se tabell 25). Bara en ganska liten andel av yrkesutbildningarna fann ett motsvarande behov inom sitt fält. Oavsett om det fanns ett identifierat behov av nya utbildningar eller inte så angav var fjärde respondent att eventuella nya utbildningar i ”hög” eller ”mycket hög” grad skulle anpassas och rätta sig efter det nya kvalitetssäkringssystemets krav. Andelen var någorlunda densamma oavsett utbildningstyp. Således märks en klar anpassning och benägenhet att rätta sig efter det nya systemets fokus och prioriteringar oavsett utbildningstyp och oavsett aktuellt behov av nya utbildningar. Detta innebär att kvalitetsreformens latenta påverkan på utbildningarnas innehåll, fokus och prioriteringar kan sägas vara ganska markant. 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN Tabell 25 Behov av framtida utbildningar, i procent sade ett behov av att etablera nya utbildningar*) Nya utbildningar anpassas i ringssystemets krav**) Anm.: *) Andelen ja-svar. **) Andelen i ”hög” eller ”mycket hög” grad. 3.8 Effekter för utbildningarnas lärandemål Lärandet har alltid tagit stor plats i högskoleutbildningar. I detta avsnitt redogörs för resultaten av hur de utbildningsansvariga upplever att kvalitetsreformen har påverkat de studerandes lärande i utbildningarna. För att belysa detta används enkätmaterial från tema H i enkätundersökningen (se appendix 6.2). Kvalitetssäkringssystemet har innehållit några överordnade målsättningar som utvärderingarna av de enskilda huvudområdena skulle översätta i konkreta utvärderingsindikatorer. Ett av målen har varit ett fokus på om de studerande uppnådde tillräcklig kunskap i motsats till om de fick den bästa undervisningsformen eller undervisningsmängden, det vill säga lärandet kontra processen. Som framgår av tabell 26 hade nästan var femte utbildning i ”hög” eller ”mycket hög” grad skiftat fokus från undervisning till lärande i utbildningen. Detta svarar ganska väl mot andelen utbildningar som hade infört förändringar och vidtagit åtgärder i form av ökade resurser till de avslutande skriftliga arbetena, tydligare krav på de studerande, ökade undervisningskompetenser och mer metodundervisning (se tabell 19 och 22). Tabell 26 Fokus på lärandemål. Andelen som instämmer i ”hög” grad eller ”mycket hög” grad, i procent ett fokusskifte från under- visningsfokus (process) till lärandefokus (resultat) De tre lärandemålen i examensbeskrivningen – 1) kunskap och förståelse, 2) färdighet och förmåga och 3) värderingsförmåga och förhållningssätt – utgör underlaget för kvalitetsreformens utbildningsutvärderingar (se avsnitt 3.4 och , 2012). Dessa tre lärandemål operationaliseras i en rad under- och delmål utifrån vilka utbildningarna bedöms. 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN har de studieansvariga tillfrågats om huruvida de upplever att kvalitetsreformen har förändrat de studerandes lärande i fråga om de tre lärandemålen (se tabell 27). I en undersökning av akademiska ideal bland studerande (, 2005) identifierades två andra motsvarande lärandemål som, utöver kvalitetsreformens tre lärandedimensioner, används nedan för att beskriva de kompetenser som de studerande uppnått efter avslutad utbildning. identifierade intellektuell utveckling (kunskap) och social och personlig utveckling (fackkunskaper såväl som allmänbildning). De studieansvariga har tillfrågats om huruvida de upplever att kvalitetsreformen har förändrat de studerandes lärande i fråga om dessa båda lärandemål (se tabell 27). Tabell 27 visar andelen studieansvariga som ansåg att kvalitetsreformen hade ökat eller minskat de studerandes lärandeutbyte i fråga om de fem lärandemålen. Den allra största andelen ansåg att de studerandes lärandeutbyte var oförändrat efter reformen, men bland dem som uppgav att lärandeutbytet hade förändrats var klart fler positiva än negativa. Var femte studieansvarig svarade dock ”vet inte” på frågorna, vilket är en relativt stor andel med tanke på lärandemålens centrala roll för kvalitetsreformen. Bland de studieansvariga angav ”mer” eller ”mycket mer” lärandeutbyte i form av ökade ”färdigheter och förmågor” eller ökad ”värderingsförmåga och förhållningssätt”. angav ökad ”intellektuell utveckling” medan angav ökad ”kunskap och förståelse”. Däremot angav bara en mindre andel ett ökat lärandeutbyte i form av ”social och personlig utveckling” bland de studerande. Oavsett inställningen till kvalitetsreformen och genomförandet av den visar resultaten att de studieansvariga angav ett ganska markant erfaret eller förväntat ökat lärandeutbyte för sina utbildningar. Huruvida det beror på kvalitetsreformen, utvärderingarna eller den omfattande diskussionen om kvalitetsreformen kan diskuteras, men det har tydligen varit en övervägande positiv effekt för de studerandes akademiska och kunskapsbaserade lärandeutbyte. Kvalitetsreformens fokusering på ökad kvalitet i utbildningarna, exempelvis mätt som ökade kunskaper i de studerandes skriftliga arbeten, ser därmed ut att ha lett till en upplevelse av en ökad kvalitet i utbildningarna, såtillvida att de studerande förväntades öka sitt lärandeutbyte (se tabell 27). 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN Tabell 27 Utvärderingen av utbildningen har förändrat de studerandes lärandeutbyte, i procent Anm.: Taxonomin stammar från examensbeskrivningen (de tre första målen, se avsnitt 3.4) och från (2005 s. 85, de två sista målen). 3.9 Effekter på utbildningarnas bildningsinnehåll och bildningsprioritering Det har alltid varit fokus på hur lärosäten, utöver ämneskunskaper, ger studenterna förståelse för sammanhangen och samhället.