rfr · H30WRFR4 · 2015-12-17 00:00:00 — har i en kommentar framfört att inga kommunägda institutioner i har fått sänkta bidrag. Regionen me- nar att relaterat övriga institutioner i har kommunägda verksamheter i fått särskilda förstärkningar , senast Unga Tea- ter/, Drömmarnas Hus m.fl. Ett exempel på bidragsomfördelning som har redovisat är att en av hemslöjdskonsulenterna i har tagits bort. Modellen öppnar för möjligheter Modellen innebär att pengar har flyttats från staten till regionen och därmed gett regionens politiker mycket större makt och inflytande. arna kommer in i en pott som regionens politiker kan omfördela. har tagit upp att regionerna faktiskt har en möjlighet att ändra på inriktningen i sin bidragsfördelning. RAÄ menar att regionerna inte har uppmärksammat att det inte finns så stark statlig styrning längre. Modellen har inte gett något nytt eller uppmärksammat nya aktörer. Det är regionerna som bestämmer hur de vill fördela statsbidragen – om de vill sänka ambitionerna inom kulturmiljöområdet så är det enligt mo- anser att frågan om hur fördelningen av de stat- liga resurserna har förändrats är av stor vikt. Nämnden menar att vissa regioner har gjort stora satsningar och drivit aktivt förnyelsearbete utan att ha fått någon större ekonomisk respons ifrån staten. har andra förhållit sig relativt passiva eller till och med skrivit planer med en lägre ambitionsnivå än tidigare men ändå kunnat bibehålla nivån på den statliga ersättningen. som något av en ödesfråga för modellen tillsammans med frågan om resurser till utveckling och nyskapande. Nämnden menar att i ett trängt budgetläge hamnar resurserna lätt på institutionerna. Modellen har inte ändrat fördelningen mellan länen Fördelningen mellan länen har inte förändrats i och med modellen. aktörer har konstaterat att den statliga fördelningen mellan länen har historiska Exempelvis Region menar att modellen snarare konser- verar befintliga strukturer och att det kan vara svårt för nya verksamheter att ta sig in. Bland annat har konstaterat att inte har gjort nå- gon förändring i fördelningen mellan länen sedan modellen infördes. har framfört att modellen borde utvecklas genom att staten och region- erna samverkar på lika villkor. Staten borde kunna tänka mer decentralt. regioner har olika styrkor, och det bör staten utnyttja. flera institutioner och många kommuner som betalar mycket till kulturen. Detta gör att de statliga bidragen är förhållandevis små i jämförelse. menar att per capita lämnar staten lite pengar till . Musik i Syd uppger att när det gäller fördelningen mellan länen har inte sagt något. Det upplevs som att det vore svårt för att ta strid för en omfördel- ning mellan länen. 230 RAÄ, intervju . En av de besökta institutionerna, , konstaterar att den gamla grundfördelningen ligger kvar och frågar sig varför olika län får så olika bidrag och om bidragsfördelningen kommer att förändras vid nästa fördel- ningstillfälle när alla har varit med i modellen ett tag. En annan institution, , menar också att det finns historiska förklaringar till varför bidragsfördelningen ser ut som den gör. anser att man har en relativt låg finansiering från kultursamverkansmodellen jämfört med lan- dets övriga stadsteatrar, vilket införandet av samverkansmodellen inte har kun- nat ändra på. konstaterar att det är politiskt känsligt att minska bidrag till någon specifik verksamhet inom samverkansmodellen, varför de re- lativa finansieringsstorlekarna har behållits även om kakan att dela av har krympt. menar att om bidragsomfördelningar ska göras är det viktigt att ha visat vad man kan åstadkomma. En tredje in- stitution, Musik i , konstaterar att modellen inte har lett till några pri- oriteringsdiskussioner. Musik i har fått mindre sänkningar och tror att det finns risk för att det kommer att bli ökad konkurrens mellan institutionerna om den minskande kulturkakan. I lyftes ett förslag fram om att regionerna skulle ange vilka insatser som planerades vid en oförändrad nivå, en ökning samt en minskning . Regeringen valde dock att inte gå vidare med det förslaget. Oro bland kulturinstitutionerna för bidragsomfördelningar I uppföljningen har framkommit att det har funnits – och fortfarande delvis finns – en oro för att kulturinstitutioner ska få sänkta bidrag. Bland annat Upp- sala stadsteater bekräftar att det finns en farhåga för att man som kulturinstitu- tion ska hamna i ett sårbart regionalt sammanhang vid de ekonomiska priori- teringarna. I län tar flera institutioner upp konkurrensen med sjuk- vårdsområdet som exempel på en sådan oro. konstaterar att kulturområdet inte blivit beskuret i interna förhand- lingar i län. Ett annat exempel är som känner ett reellt hot att museet kan få mindre pengar . Processen leder till ökade förväntningar på bidrag Ett antal aktörer har tagit upp att det är ett problem att själva processen kring modellen skruvar upp förväntningarna – och att det sedan finns en stor risk för att det ändå inte blir några nya pengar.231 Fördelningen mellan konst- och kulturområden En del aktörer har tagit upp frågan om hur bidrag fördelas mellan olika konst- och kulturområden. I konstaterar t.ex. Konstitutet att det mesta av peng- 231 Bland annat , intervju . arna för bild- och formområdet går till institutionerna, medan utövande konst- närer inte får så mycket pengar, vilket leder till en stark frustration bland konst- Konstitutet menar att bild- och formområdet får mycket mindre bi- drag än t.ex. scenkonstområdet. Detta gäller både institutioner och fria grup- Enligt Konstitutet kan en orsak till detta vara att scenkonstområdet är bättre organiserat än bild och form, där det t.ex. inte finns någon fackförening. Konstitutet vill att pengar ska fördelas i en bättre balans mellan konstarterna med ökad andel till bild och form. Begränsat samarbete över länsgränserna När modellen infördes fanns enligt en förväntan om samverkan har konstaterat att det inte har blivit så mycket av sådan samverkan, med visst undantag för de fyra nordligaste länen. har framförts att det dock skulle kunna bli så att flera län samar- betar om t.ex. en gemensam länsmusik. Mellanregionalt samarbete förekommer främst inom teater-, dans- och mu- Av uppföljningar framgår att samproduktioner med institutioner i andra län finns, men över länsgränserna är samarbeten oftare kopplade till annat än direkt till produktionen. pel är nätverk för musikteater och dans (NMD) där de fyra nordlig- aste länen samarbetar för att öka tillgängligheten till musikteater och dans. I denna uppföljning har i län pekat på olika exempel på samverkan över länsgränserna och framfört att sådant samarbete ofta sker. betonar att man samarbetar över länsgränserna. nämns är Kulturtinget där det ingår flera konstsatsningar tillsammans med Da- Länsbiblioteket i samarbetar med andra län i projektet , och på chefsnivå sker utbyten. genomförs med och . större s.k. växthusprojekt (Ung Film Framåt) med bl.a. , och Konsten har samverkan kring årliga utbildningar för utställ- ningsarrangörer med , och . Antalet ansökningar om utvecklingsbidrag har ökat, och pekar på att det ökade söktrycket kan ha ett samband med införandet av kultursamver- kansmodellen. Oavsett om det ökade antalet ansökningar hänger ihop med den nya modellen menar att kultursamverkansmodellen på flera håll i landet har lett till intressanta utvecklingsarbeten, som i många fall är förank- rade i de regionala kulturplanerna. Oförändrad balans mellan verksamhets- och utvecklingsbidrag Uppföljningen har visat att införandet av kultursamverkansmodellen inte har påverkat balansen mellan stöd till långsiktig verksamhet och tidsbegränsade utvecklingsprojekt. Flera av de intervjuade uppger att de får utvecklingsbidrag från för olika utvecklingsprojekt, och det stora flertalet har framfört att detta är bra. Bland annat har dock betonat att behovet av ett ökat verksamhetsstöd är ännu viktigare för den långsiktiga verksamheten. Bland annat i län konstaterar att utvecklingsbidrag ”projektifierar” verksamheten, men menar att det är bra att de finns. Projektifieringen fanns redan tidigare. Då utvecklingsbidragen är de enda friska medel som tillförts modellen är det dessa som har utgjort modellens bränsle.232 Viktigt med både långsiktighet och stöd till förnyelse Flertalet intervjuade aktörer betonar att det är positivt att det finns både verk- samhets- och utvecklingsbidrag. Många menar att modellen möjliggör lång- siktighet, och att genom modellen fördelas både stöd till långsiktig verksamhet och tidsbegränsade projekt. SKL har betonat att kultursamverkansmodellen bör ge utrymme för både långsiktighet och kontinuitet men också för möjlig- heten att pröva nya saker genom t.ex. fleråriga utvecklingsprojekt. Utvecklingsbidraget kan ge förändringar Flertalet aktörer konstaterar att det enda inslaget i kultursamverkansmodellen som kan ge förändring är utvecklingsbidrag. Regionernas kultur- chefer menar att medel för utveckling är mycket viktiga för att målen med kulturpolitiken ska kunna uppfyllas. Man menar att står regionerna och kommunerna för både kostnadsökningar och mycket av utvecklingsmedlen. Statliga anslag som möjliggör utveckling inom ramen för modellen är mycket viktiga. Bland de centrala myndigheterna menar t.ex. att utvecklingsbidragen är avgörande för möjligheten att stödja nya initiativ och nya konstellationer. Bland annat i län för fram att det är utvecklingsbidragen som gör att kulturplanerna går att förverkliga. Dessa medel upplevs som fria – alla som är med i modellen kan söka. De län som kom in sent i modellen har dock fått mindre utvecklingsbidrag än län som varit med längre.233 Ett exempel från lokal nivå kan hämtas från som med hjälp av utvecklingsmedel har anställt en person till ett barn- och ungdomsprojekt. uppger att det hade man inte kunnat göra om man inte – som en följd av modellen – hade haft en ny och tätare relation till . 232Uppsala läns landsting, intervju . 233Uppsala läns landsting, intervju . konstaterar att man har premierats genom att man har fått många utvecklingsbidrag. Regionen konstaterar dock att det även finns lands- ting med lägre ambitioner som har fått utvecklingsbidrag. ut- vecklingsbidrag ses som en regulator, men regionen betonar att bra saker borde ligga i systemet. Region betonar att utvecklingsbidrag är viktiga, även symboliskt eftersom de ofta leder till uppmärksamhet och medialt in- tresse. Tjänstemän vid regionen menar att bidragen också ger en möjlighet att lyfta fram prioriterade områden. Ett exempel är att man har valt att prioritera ungdomsstrategiskt arbete i , ett annat att tidigare fick utvecklingsbidrag till ett projekt om berättande som så små- ningom ledde till en permanent verksamhet och en inrättad tjänst som berät- tarantikvarie. Verksamheter som påbörjats med utvecklingsbidrag kan därmed enligt regionen leda till permanenta verksamheter. Viss kritik finns mot utvecklingsbidragets utformning I uppföljningen har det även framkommit viss kritik mot utvecklingsbidraget och dess utformning. Trots utvecklingsbidragen är det enligt fort- farande svårt för nya verksamheter. menar att utvecklingsbidra- get inte är anpassat till filmområdet. anser att det är bra med utvecklingsbidrag men konstaterar att filmen får en mycket liten andel av dessa och att de inte räcker till. menar att utvecklingsmedlen kan leda till nyskap- ande verksamheter men att utformningen av dem hindrar verklig utveckling. För det första tar det mycket tid att skriva bidragsansökningar för olika projekt. Ett annat problem är att man måste börja använda beviljade medel med kort varsel medan man i verkligheten behöver en ganska lång startsträcka när man arbetar med frilansande kulturskapare. Institutet menar att med en liten stab tar den inledande fasen också tid och resurser från den ordinarie verksamheten, och man mäktar därför inte med att ingå i projekt så ofta. När verksamheten väl är uppbyggd och fungerar är det så dags att avsluta projektet, eftersom medel lämnas för maximalt . Institutet medverkade tidigare i projektet . Bristen på tid för planering och framförhållning ledde till att man inte hann sälja föreställningen till skolorna i länet. Det innebar att en spetsproduktion med stor utvecklingseffekt togs fram, som en mycket liten publik fick möjlighet att faktiskt se före- ställningen.234 Den ekonomiska insatsen från institutet och övriga samarbetspartner blev dessutom avsevärt större än planerat. Institutet menar att bidragsmodellen i detta avseende är ett stort misslyckande. menar att effekten blir att det bara är de stora institutionerna som har tid och kraft att ägna sig åt ansökningar och att det är de aktörer som redan har råd som ansöker 234 , intervju . om t.ex. utvecklingsbidrag. I stället borde man sänka trösklarna så att det fria kulturlivet kan vara med och söka bidrag. Olika syn på hur utvecklingsinsatser ska finansieras Många menar att långsiktighet är viktigt för kontinuiteten, men det finns olika syn på hur utvecklingsinsatser ska finansieras. Exempelvis menar att det är bra om det är tydligt att ett verksamhetsbidrag är avsett att finansiera kärnverksamheten och inte utvecklingsinsatser. Om institutionerna tvingas att nedprioritera basverksamheten kommer det att undergräva kvaliteten i verksamheten som helhet, trots utvecklingsprojekt i form av punktinsatser. önskar sig en konstruktion där man får en summa att disponera för utvecklings- och projektinsatser i stället för att söka projekt- pengar och lägga tid på att verifiera sin kompetens. Det skulle också kunna möjliggöra deltagande i internationella arrangemang som kräver snabba be- sked. Dansteatern menar att det inte finns någon risk för att projektmedel skulle användas till ordinarie verksamhet med det föreslagna upplägget. Som det är , när verksamhetsbidragen inte skrivs upp i takt med pris- och löneökningarna, skulle man däremot kunna tolka det som om projekt- bidragen ska gå till ordinarie verksamhet.235 pekar på att kommunala konsthallar i den regionala samver- kansmodellen i inte ses som aktörer, vilket innebär att de ute- stängs från att söka nationella bidrag som har gått att söka. menar att utvecklingsbidragen håller på att krympa. Mu- seet konstaterar att totalsumman minskar och att det är fler som ska dela på samma pott. Det skulle vara beklagligt om de försvann, menar . Erfarenheter från projekt kan föras in i ordinarie verksamhet En fråga som har tagits upp av flera aktörer är hur erfarenheter från utveck- lingsprojekt kan föras in i den ordinarie verksamheten utan att man får något tillskott av bidrag. Bland annat konstaterar att det är möjligt att erfarenheter från projekt kan föras in i den ordinarie verksamheten. Från t.ex. projektet har man fångat upp kompetens, kunskap, attity- der och processer. Utställningen har också varit på turné i landet. En annan av institutionerna i län, , har pekat på att det i praktiken inte alltid är så lätt. Som exempel nämner teatern att man har fått projektmedel tillsammans med för internationellt samar- bete. menar att det naturligtvis är positivt att få projektmedel, men halvvägs in i projekten uppstår alltid frågan om hur man ska fortsätta efter projektperiodens slut eftersom konsekvensen av att ta medel från den befint- liga verksamheten blir att något annat behöver plockas bort. Ett exempel är som genomfördes men som 235 , intervju . teatern inte kunde hitta fortsatt finansiering till. Däremot ledde festivalen till nya kontakter och en exponering på en internationell marknad, vilket ledde till att teatern fick en inbjudan att vara med i det största EU-finansierade scenkonstprojektet, Theatron. På så sätt kan projektmedel leda till mer bestå- ende förändringar. En av de intervjuade i , kulturscenen Inkonst i , menar att pro- jektmedel inte upplevs som problematiska, men i samband med anordnandet av en återkommande festival upplever man att det är säkrare med verksam- hetsbidrag. Man konstaterar dessutom att det inte lönar sig att söka pengar till mindre projekt eftersom bidraget inte motsvarar den administrativa arbetsin- satsen. Det finns faror med att ha alltför många projekt Flertalet intervjuade aktörer menar att projektstöd ger kortsiktiga förutsätt- ningar, vilket inte är bra för att driva en verksamhet. SKL menar att det krävs kontinuitet för att få till hållbar kulturverksamhet i hela landet. kon- staterar att det är en balansgång mellan att bevara det som har varit och att komma igång med nytt genom utvecklingsbidrag. har i upp- följningen framfört följande: Projekt kan vara vanskliga. Från statens sida finns ett starkt fokus på pro- jekt men museiverksamhet handlar per definition om långsiktighet. Det osynliga arbetet med samlingarna och vården av samlingarna utgör basen för verksamheten.236 Länsmuseernas Samarbetsråd anser att de strategiska regionala dokumenten i hög grad fokuserar på specifika tidsbegränsade insatser i form av olika aktivi- teter och projekt. Basanslagen för de regionala museerna har däremot inte räk- nats upp i samma utsträckning som kostnadsutvecklingen, vilket enligt samar- betsrådet har inneburit en försvagning av ekonomin för de flesta länsmuseer. uppger att personalstyrkan vid landets länsmuseer minskade med 80–100 personer –2013. menar att det är viktigt att se de regionala kulturarvsinstitutionerna som en långsiktig regional infrastruktur. Andra bidrag för förnyelse och utveckling Det finns även andra statliga insatser för förnyelse och utveckling inom kul- turområdet. Som exempel kan nämnas Kulturbryggan och att även lämnar bidrag till det fria kulturlivet.237 236Upplandsmuseet, intervju . 237Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som ska lägga fram förslag på en ny form för stöd till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Kulturbryggan har ett årligt anslag på för ändamålet. Kulturbryggans huvudsakliga uppdrag är att un- der perioden –2015 pröva nya och alternativa finansieringsmöjligheter för kulturprojekt som är nyskapande, innovativa och experimentella i sin natur. 8.4 Kulturens roll i det regionala utvecklingsarbetet m.m. Modellen har aktualiserat frågan om kulturen som utvecklingsfaktor I den proposition som föregick beslut om kultursamverkansmo- dellen betonades att grunden för kulturpolitiken är kulturens egenvärde, sam- tidigt som insikten om kulturens och kreativitetens betydelse för andra sam- hällsområden ökar på flera håll.238 Genom kultursamverkansmodellen har frå- gan om kulturens roll som utvecklingsfaktor aktualiserats. Modellen skapar nya möjligheter för kulturen som utvecklingsfaktor Flertalet aktörer har i denna uppföljning framhållit att modellen öppnar stora möjligheter för kulturområdet att samverka med andra politikområden som tillväxt, näringsliv, turism, hälsa, social hållbarhet och skola. Bland annat SKL har konstaterat att regionernas och kommunernas kultur- politiker ser stora möjligheter att få in kulturen i fler sammanhang och att det finns ett stort intresse för dessa frågor. En samverkan med fler politikområden kan bidra till en stärkt finansiering av kulturområdet. Region konstaterar att det finns en positiv retorik kring kultur för att skapa regional attraktivitet, och i den regionala utvecklingsstrategin anges möjligheten att uppleva och skapa kultur som en viktig grundförutsätt- ning för samhällsutveckling: Kommunerna är medvetna om att kulturen är viktig för att åstadkomma en attraktiv livsmiljö och för att behålla invånare. Politikerna är medvetna om och värnar kulturens egenvärde och den konstnärliga fri- heten.239 Ett exempel på en institution som vill arbeta med dessa frågor är Västerbot- tensteatern. Man menar att kulturen kan bidra till att hjälpa kommuner som vill öka sin befolkning och locka till sig nya besökare. Kultur är ett fokusom- råde i den regionala utvecklingsplanen, men teatern menar att skrivningarna där inte är så bra. pekar man på att det är viktigt att hålla på arm- längds-avstånds-principen. Även flera av aktörerna i har fört fram kulturens möjligheter. Exem- pelvis Musik i Syd konstaterar att det finns stor optimism och framtidstro i och att de ledande politikerna har förstått kulturens roll i den regionala utvecklingen. Kan finnas en motsättning mellan nationellt och regionalt perspektiv En del regionala kulturchefer har i uppföljningen framfört att kultursamver- kansmodellen har en konstpolitisk inriktning, medan regionerna ofta kanske arbetar utifrån en mer aspektpolitisk inriktning, dvs. att kulturen är viktig för 2009/10:3. 239Region , intervju . utvecklingen inom flera samhällsområden. Några kulturchefer lyfte vid ett möte fram att det därmed kan finnas en motsättning mellan hur staten ser på kulturområdet utifrån de nationella målen och hur regionerna ser på kulturom- rådet utifrån det regionala perspektivet. Vissa kulturchefer framförde att det är viktigt att staten förstår att det finns fler dimensioner än t.ex. konstnärlig kva- litet. Regionerna lägger ofta t.ex. in uppdrag till kulturinstitutionerna om olika tvärpolitiska frågor. Kulturområdet tjänar på aspektpolitiken Flera aktörer har framfört att man inte ser det som något problem att betrakta kulturen som instrument för att uppnå andra mål. Exempelvis tjänstemän i betonar att man har tagit till sig aspektpolitiken och inte ser instrumentalism som något problem. Man menar att detta är något som kultur- skaparna tjänar på, och det är viktigt att öppna kulturområdet. Regionen samverkar med bl.a. turismnäringen. Regionen har också länge arbetat med kultur i vården. Det kan också finnas en fara i att man från politiskt håll vill så väl att kulturen kan kramas ihjäl. Kunskapen om t.ex. effekterna av kultur i vården är liten. Detta är ett område som det borde forskas mer om.240 Presidiet vid kulturnämnd menar att det är viktigt att få kul- turen att växa in i andra områden. Regionen har arbetat med kulturellt kreativa näringar samt kultur och hälsa, och kulturen är en viktig del i den regionala utvecklingen. Presidiet menar att sjukvården t.ex. bör använda kultur och att det här behövs samordning på central nivå för att genom ett tryck uppifrån utveckla modellen. Regionala utvecklingsfrågor har fått ett tydligare fokus på kultur I uppföljningen har flera framfört att de regionala utvecklingsfrågorna har fått ett tydligare fokus på kultur i många regioner. Länsmuseernas Samarbetsråd menar att kulturens roll inom dessa har lyfts fram på ett bra sätt. Samarbetsrå- det menar dock att det finns en risk för att långsiktiga kultur- eller kulturarvs- strategier får stå tillbaka för mer aktuella och kortsiktiga insatser. Här är det viktigt att kulturplaner och regionala utvecklingsplaner har lång- siktigt strategiska mål och att redan genomförda insatser ges en finansie- ring så att dessa kan förvaltas på ett hållbart sätt. Det finns även en övertro på att kulturarvsinstitutionerna kan ta på sig nya uppgifter utan att resurser tillförs.241 Kulturen har en roll i regionalt utvecklingsarbete konstaterar att kulturen har fått en tydligare roll i det regionala utvecklingsarbetet. Detta är något nytt som delvis beror på mo- dellen men också på den rådande tidsandan. 240Region , intervju med tjänstemän . 241Länsmuseernas Samarbetsråd, skriftligt svar . kultursamverkansmodellen har lett till att kulturfrågorna har blivit mer tydligt formulerade i relation till det regionala utvecklingsarbetet. Det är dock svårt att göra någon direkt koppling till modellen eller se några effekter. Museet ser i vilket fall inte några negativa konsekvenser. Kultur används för att stödja besöksnäringen. Till exempel finns ett gemensamt intresse för bruksmiljöerna hos både kommunen och museet. Även en del kommuner har framfört att kulturens koppling till utveckling är viktig och att kultursamverkansmodellen ger struktur till detta arbete i och med att dialoger genomförs, planer skrivs och arbete utvärderas. Ett exempel på kulturens roll i det regionala utvecklingsarbetet kan hämtas från och kulturveckan i . Ett annat är ett sydsamiskt kulture- venemang i en av dalgångarna i .