rir · H3B57 · 2015-04-29 00:00:00 — av prisbasbeloppet.337 Vid bedömningen kan antingen hjälpbehovet, merkostnaderna eller en sammanvägning av hjälpbehov och merkostnader leda till att handikappersättning beviljas med någon av procentsnivåerna. Det är möjligt att få handikappersättning för enbart merkostnader, men då måste kostnaderna uppgå till av prisbasbeloppet, det vill säga 2013.338 Merkostnadernas belopp som sådana ersätts inte, utan det är en schablonersättning som betalas ut. Totalt av dem med aktivitetsersättning får handikappersättning.339 Personer med funktionsnedsättning kan även ansöka om assistansersättning för att anlita personliga assistenter. Ersättningen är för varje assistanstimme. Det finns möjlighet att ansöka om högre ersättning om man kan visa att man har högre kostnader. Det kallas förhöjt timbelopp och den högsta ersättningen är per timme.340 Totalt av dem med aktivitetsersättning får assistansersättning.341 När en individ deltar i daglig verksamhet beviljar ett stort antal kommuner habiliteringsersättning från sin kommun. Kommunerna är dock inte skyldiga att betala ut ersättningen. I öppna jämförelser av stöd till personer med funktionsnedsättning framgår att av kommunerna betalar habiliteringsersättning till deltagare i daglig verksamhet.342 Ersättningen är ofta per dag om personen deltar i daglig verksamhet på heltid.343 Den högsta ersättningen är . handikappersättning ger (skattefri ersättning), handikappersättning ger och handikappersättning ger Prisbasbeloppet var 2013. 338Socialdepartementet och , Faktagranskning av om aktivitetsersättningen, . uppgifter, se , med aktivitetsersättning, s. 39. 340Försäkringskassans webbplats, Om assistansersättning. uppgifter, se , med aktivitetsersättning, s. 39. 342Socialstyrelsen, Öppna jämförelser av stöd till personer med funktionsnedsättning 2013, s. 25. 343Socialstyrelsen, Daglig verksamhet enligt LSS – en kartläggning, s. 22. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? 5.2Incitamentsstrukturer för unga med aktivitetsersättning har kartlagt incitamentsstrukturerna för en person som får aktivitetsersättning. Kartläggningen visar att det finns positiva ekonomiska incitament för att arbeta med vilande ersättning – däremot finns det svaga ekonomiska incitament för att skriva in sig på Arbetsförmedlingen eller studera med vilande ersättning. Exemplet i kartläggning är beräknat på en person som är , som har garantinivå på aktivitetsersättningen, som inte har någon förmögenhet och som bor ensam med en bostadskostnad på . För varje ersättnings- och inkomstslag inkluderas maximalt bostadstillägg för de ersättningar där personen har rätt till detta, det vill säga aktivitetsersättning och vilande aktivitetsersättning för arbete eller studier.344 För övriga ersättningar och inkomster inkluderas maximalt bostadsbidrag, där personen har rätt till detta. Liksom bostadstillägget beror bostadsbidraget på beskattningsbar inkomst och är därför mellan cirka 120 och i månaden.345 Inkomsterna anges i nettobelopp, det vill säga inkomst efter skatt. beräkningar har kvalitetssäkrats av Försäkringskassan.346 Motivet till att har valt just detta typexempel är framför allt vikten av att det finns goda incitament för yngre personer att lämna ersättningen. Eftersom majoriteten av unga med aktivitetsersättning får bostadstillägg är det vidare väsentligt att studera hur bostadstillägget påverkar den totala inkomsten. Det bör betonas att incitamentsstrukturerna endast gäller för just detta typexempel med givna antaganden om personens ålder samt att personen får garantinivå samt summor för inkomst, hyra och förmögenhet. Resultatet kan se annorlunda ut till exempel om personen har arbetat tidigare och har högre nivå på sin aktivitetsersättning respektive sitt aktivitetsstöd. Inkomsten och incitamenten kan även se annorlunda ut om personen har en habiliteringsersättning från sin kommun vid deltagande i daglig verksamhet. Handikappersättningen har dock ingen större påverkan på incitamentsstrukturerna eftersom denna ges oberoende av vilken övrig inkomst som personen har. Även assistansersättningen ges oberoende av inkomst. 344Det maximala bostadstillägget som en 20-åring med funktionsnedsättning kan få beror på beskattningsbar inkomst och ligger därför . Detta gäller för detta exempel, där personen inte antas ha någon förmögenhet, ha en bostadskostnad på och vid arbete tjäna . 345Bostadsbidrag betalas inte ut vid årsinkomster . 346E-post från , . 5.2.1Bostadstillägg ger svaga incitament för personer med aktivitetsersättning att söka arbete Längst till vänster i diagram 6a nedan finns inkomsten vid hel aktivitetsersättning. Denna uppgår till . I följande stapel återfinns vanligt aktivitetsstöd, det vill säga den ersättning en arbetssökande får om den är inskriven i ett arbetsmarknadspolitiskt program vid Arbetsförmedlingen. Aktivitetsstödet ger en inkomst på . Stapeln Ung med funktionshinder är ett särskilt aktivitetsstöd som ges till personer som är som har en dokumenterad funktionsnedsättning och som har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen . Den totala inkomsten ligger på . Även här är kravet för att få ta del av ersättningen att personen är inskriven i ett arbetsmarknadspolitiskt program vid Arbetsförmedlingen. När personer med aktivitetsersättning tar del av gemensam kartläggning och skrivs in hos Arbetsförmedlingen påbörjas personens kvalificeringstid för att få ta del av detta särskilda aktivitetsstöd. Inkomstskillnader vid aktivitetsersättning och aktivitetsstöd Personen antas bo i ensamhushåll, inte ha någon förmögenhet och ha en bostadskostnad på . Om man exkluderar bostadstillägget från inkomsten med aktivitetsersättningen blir den totala inkomsten högre för en person med det särskilda aktivitetsstödet: jämfört med med aktivitetsersättning. Detta skulle således kunna ses som att intentionen med det särskilda aktivitetsstödet är att ge ekonomiska incitament för att söka AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Men i och med att aktivitetsstöd inte berättigar till bostadstillägg och ersättningen därtill är för hög för att ge rätt till bostadsbidrag ligger inkomstnivån för aktivitetsstödet ung med funktionshinder lägre än inkomsten för aktivitetsersättningen. Incitamenten blir således omvända. En person med bostadstillägg som går från aktivitetsersättning till aktivitetsstödet ung med funktionshinder får av den inkomst som personen hade med aktivitetsersättning. 5.2.2 Vilande ersättning vid arbete används i begränsad omfattning trots positiva incitament Möjligheten till vilande aktivitetsersättning har funnits sedan införandet, vilket innebär att man kan prova på att arbeta eller att studera som ersättningen är vilande och går att få tillbaka. Ersättningen kan vara vilande på heltid eller deltid. som den enskilde prövar att arbeta utbetalas skattefri ersättning på av det vilande ersättningsbeloppet. Endast ett fåtal unga nyttjar dock möjligheten till vilande ersättning.347 I studie med aktivitetsersättning konstateras att ett hinder för återgång i arbete är en uttalad rädsla för att bli av med ersättningen.348 Enligt företrädare för är en annan anledning till att vilande ersättning för arbete används i begränsad utsträckning att få unga med aktivitetsersättning har kommit så långt i sin utveckling att de klarar av att prova att arbeta. Sannolikt är det främst personer som genomgått arbetslivsinriktad rehabilitering hos Arbetsförmedlingen som nyttjar möjligheten till vilande ersättning för arbete.349 föreslog regeringen en regeländring för att öka drivkrafterna att nyttja vilande ersättning. Regeländringen syftade till att öka individernas trygghet vid arbetsförsök.350 Möjligheten till vilande ersättning utvidgades från och med januari 2013.351 beviljades vilande ersättning högst inom beslutsperioden; beviljas vilande ersättning som längst oavsett längden på det ursprungliga beslutet om aktivitetsersättning.352 Antalet personer som har beviljats vilande ersättning för arbete har ökat 347Socialdepartementet, Ökad trygghet och bättre ekonomiska villkor för personer med aktivitetsersättning som vill försöka arbeta eller studera, s. 18. 348Försäkringskassan, med aktivitetsersättning, s. 12. 349Försäkringskassan, Faktagranskning av om aktivitetsersättningen, . 350Socialdepartementet, Ökad trygghet och bättre ekonomiska villkor för personer med aktivitetsersättning som vill försöka arbeta eller studera, s. 23. 2012/13:1 utg.omr. 10, s. 46 ff., 36 kap. 15, 15 a–b, 18, 18 a–d §§ SFB. 2012/13:1 utg.omr. 10, s. 46. Ett beslut om vilandeförklaring ska fattas senast månaden före den sista månad som beslutet om aktivitetsersättning omfattar. När tiden för vilande ersättning löpt ut eller upphävts på den försäkrades begäran ska aktivitetsersättning lämnas ytterligare utan ny prövning. sedan regeländringen men ligger fortfarande på en förhållandevis låg nivå. var det endast 309 personer som hade vilande ersättning för arbete.353 I diagram 6b nedan framgår hur skillnader i inkomstnivåer ser ut för en person som har hel aktivitetsersättning, en person som arbetar och har vilande ersättning på och en person som arbetar och således har aktivitetsersättningens helt vilande. Som framgår av diagrammet är incitamenten att arbeta positiva. Inkomstskillnader vid aktivitetsersättning och vilande ersättning vid arbete Beräknat på en lön motsvarande . Personen antas bo i ensamhushåll, inte ha någon förmögenhet och ha en bostadskostnad på . 5.2.3Svaga incitament för personer med aktivitetsersättning att studera hade endast 233 personer vilande ersättning för studier. Av dessa hade 80 personer ersättningen vilande på deltid.354 Vid vilande ersättning för studier betalas ingen ersättning ut eftersom har gjort bedömningen att det är rimligt att dessa försäkrade har samma studievillkor som övriga studerande.355 Detta innebär att en ung studerande med aktivitetsersättning inte får av det vilande ersättningsbeloppet som vid arbete – den enskilde har heller inte rätt till aktivitetsersättning på deltid vid studier på deltid. 353E-post från , . 354E-post från , . 2012/13:1 utg.omr. 10, s. 49, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37. Se även prop. 2005/06:159, Vissa socialförsäkringsfrågor, s. 22. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Representanter för Handikappförbunden har vid intervju betonat att många i gruppen med aktivitetsersättning har en problematik som hindrar studier på heltid. Om dessa skulle försöka studera på deltid försvinner rätten till ersättningen, vilket skapar en inlåsningseffekt.356 Den enskilde har dock fortfarande rätt till bostadstillägg. Ekonomiskt sett innebär heltidsstudier med vilande aktivitetsersättning för en person som tidigare haft bostadstillägg enligt typexemplet att personen får motsvarande av inkomsten som denne skulle ha haft vid hel aktivitetsersättning (se diagram 6c nedan). Inkomstskillnader vid aktivitetsersättning och vilande ersättning vid studier Inkomsten vid studier gäller endast bidragsdelen. Personen antas bo i ensamhushåll, inte ha någon förmögenhet och ha en bostadskostnad på . har i 2014-års så kallade anti-krångelkatalog357 föreslagit en ändring av reglerna för vilande ersättning. Förslaget innebär att en prövotid införs för den som har aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga och som vill pröva att studera. Förslaget innebär även att aktivitetsersättningen ska betalas ut och att den enskilde kan ansöka om vilande ersättning när prövotiden har löpt ut. Syftet med förslaget är att individerna ska få en chans att testa studier innan de behöver gå vidare och ordna med studiemedel. Detta ger, enligt , en ökad trygghet för unga som vill pröva att studera.358 356Intervju med Handikappförbunden, . 357Försäkringskassan överlämnar till regeringen en så kallad anti-krångelkatalog som innehåller förslag som ska underlätta för medborgarna i kontakter med . 358Försäkringskassan, Fler förslag för minskat krångel, s. 30–31. 5.3Betydelsen av incitament vid permanent nedsatt arbetsförmåga I utredningen på brådska konstaterades att det finns ett behov av en mer generös försörjning för personer med medfödda eller tidigt förvärvade funktionsnedsättningar som är så omfattande att personen aldrig kommer att kunna arbeta. Utredningen betonade att detta främst gäller personer som bor i vissa typer av boenden till exempel enligt LSS.359 Utredaren pekade även på att ekonomiska incitament för gruppen som har så omfattande medfödda eller tidigt förvärvade funktionsnedsättningar att de aldrig någonsin kommer att kunna arbeta är irrelevanta och att låga garantinivåer istället skapar livslång fattigdom för gruppen.360 Till skillnad från i har flera andra länder olika ersättningsnivåer eller tillägg för olika grupper av förtidspensionärer. Förtidspensionärer som har en ersättning tills vidare har i vissa fall en högre ersättning än dem som har en tidsbegränsad ersättning. I en rapport menar för socialförsäkringen att detta skulle kunna vara en modell att överväga för det svenska systemet.361 5.3.1 Livslång fattigdom för dem som aldrig kommer ut på arbetsmarknaden Många personer som har en funktionsnedsättning och som är beroende av ersättning från socialförsäkringssystemet är i många fall också beroende av att anhöriga skjuter till pengar . har studier visat att föräldrarna till den här gruppen unga relativt sett har sämre förutsättningar att bistå sina barn, eftersom de har lägre utbildning och lägre inkomster än genomsnittet.362 påtalade , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB) den ekonomiska situationen för som i sin tur uppmärksammade regeringen i två skrivelser.363 För personer med funktionsnedsättning är ekonomin svår att påverka. En orsak till det är att det inte är möjligt att öka sin inkomst om man inte har någon arbetsförmåga. Anhöriga kan visserligen skjuta till pengar men att bygga 359SOU 2008:102, Brist på brådska, s. 109–110. 360SOU 2008:102, Brist på brådska, s. 12. 361Inspektionen för socialförsäkringen, Unga förtidspensionärer – studie av sju europeiska länder, s. 10–12. 362De bakomliggande orsakerna till föräldrarnas läger inkomstnivåer varierar, men kan bland annat vara ett resultat av anpassning till barnens behov. Se , J. & Östh, J. (2011), Förtidspensionering av unga – en fråga om utsortering efter utbildningsnivå och socioekonomisk bakgrund? 363Riksförbundet , Fångad i fattigdom – inkomster och utgifter för vuxna personer med utvecklingsstörning, s. 6. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? upp en ekonomisk buffert lönar sig inte, bland annat eftersom det statliga bostadstillägget från då riskerar att dras ned. I utredningen att leva som andra lades ett förslag om att höja det statliga bostadstillägget, som har legat på samma nivå , samt att utreda hyressättningen i LSS-bostäder.364 Inga åtgärder vidtogs dock efter utredningen. finns det få ekonomiska incitament för att unga vuxna med funktionsnedsättningar ska lämna aktivitetsersättningen och ta steget mot studier eller arbetslivet. incitament för unga med aktivitetsersättning visar att en person som övergår från att ha aktivitetsersättning (med bostadstillägg) via till aktivitetsstödet ung med funktionshinder hos Arbetsförmedlingen förlorar av sin inkomst. Även incitamenten att studera för en person med aktivitetsersättning är svaga. En person som väljer att ha sin aktivitetsersättning vilande för att prova att studera förlorar av sin inkomst. Det finns en rad olika bidrag som ges till unga med funktionsnedsättning. Storleken på bidragen och övrigt kapital påverkar dock storleken och rätten till övriga bidrag som personer med funktionsnedsättning kan söka. Mängden olika bidrag med tillhörande regler gör att det är svårt att överblicka de olika inkomstnivåerna för olika ersättningar. Det har av tidigare utredningar konstaterats att det knappast finns behov av positiva ekonomiska incitament för dem som har en sådan nedsättning av arbetsförmågan att de aldrig kommer att kunna närma sig arbetsmarknaden. Däremot har det påtalats att det finns behov av en generösare försörjning för unga vuxna med permanent nedsatt arbetsförmåga. 364SOU 2008:77, Möjlighet att leva som andra – ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionshinder, s. 606–607. Oavsett funktionsnedsättning kan en person som längst få beslut om aktivitetsersättning ; därefter behöver personen göra en ny ansökan om rätt till ersättningen. Nedan beskrivs motiven till denna bestämmelse liksom konsekvenserna – dels för personer med permanent nedsatt arbetsförmåga, dels för samordningsuppdrag. Därefter presenteras förslag om att bevilja aktivitetsersättning för längre perioder än för en del av gruppen med aktivitetsersättning. Slutligen analyseras eventuella risker med en sådan regeländring. 6.1Regeringens motiv till nuvarande lagstiftning I det tidigare förtidspensionssystemet utgavs förtidspension tillsvidare till försäkrade i åldern 16–om hans eller hennes arbetsförmåga var nedsatt med minst en fjärdedel och nedsättningen ansågs varaktig.365 I propositionen Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension föreslog regeringen införandet av tidsbegränsad aktivitetsersättning för unga i åldrarna 19–, oavsett om den nedsatta arbetsförmågan bedömdes som mer tillfällig eller permanent. Ett syfte med reformen var att aldrig ge upp hoppet om att en ung individ ska kunna utföra någon form av arbete eller habilitering/rehabilitering.366 För personer föreslog regeringen införandet av sjukersättning för personer med permanent nedsatt arbetsförmåga där besluten, till skillnad från aktivitetsersättningen, ges tills vidare.367 De remissinstanser som yttrade sig i frågan ställde sig bakom tidsbegränsningen till längst . Regeringen betonade i propositionen att det är angeläget att utför sin prövning på ett sätt som inte i onödan stör den enskilde eller skapar oro inför den framtida möjligheten till ersättning.368 Regeringen gjorde bedömningen att en bestämmelse som gjorde det möjligt att i vissa situationer besluta om en ny ersättningsperiod utan någon ny prövning 2000/01:96, s. 63. 2000/01:96, s. 80–81. 367Tidigare fanns möjlighet till tidsbegränsad ersättning. Denna ersättningsform avskaffades av regeringen , se prop. 2007/08:136, En reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete, s. 82, bet. 2007/08:SfU12, rskr. 2007/08:225. 368Proposition 2000/01:96, s. 82 AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? av ersättningsrätten kunde leda till svårigheter i tillämpningen. Regeringen framhöll dock att det förutsätts att vid prövning av fortsatt rätt till aktivitetsersättning utifrån varje enskilt fall gör en bedömning av hur omfattande den förnyade prövningen behöver bli. Eftersom avsikten är att ska följa den unge personens utveckling med aktivitetsersättning bör , enligt regeringen, ha hunnit bilda sig en uppfattning om huruvida det krävs kompletterande uppgifter inför ett nytt beslut om aktivitetsersättning när en period löper ut.369 6.2Ansökan om ny ersättningsperiod skapar oro och tar resurser från samordningsuppdraget 6.2.1Personer med permanent nedsatt arbetsförmåga i målgruppen Det saknas uppgift om hur många i gruppen med aktivitetsersättning som har en så grav och långvarig funktionsnedsättning att en arbetsförmåga av någon betydelse inte kan antas komma att utvecklas trots habilitering eller rehabilitering. Ett sätt att uppskatta hur många i gruppen som har grav, permanent nedsatt arbetsförmåga är att undersöka hur många av dem med aktivitetsersättning som beviljas full sjukersättning vid ålder. har uppskattat denna andel på följande vis: Enligt uppgift från går av personer med aktivitetsersättning över till sjukersättning vid ålder.370 Av gruppen 30–34 åringar med sjukersättning är det vidare som får full ersättning.371 Andelen personer som har haft aktivitetsersättning som går vidare till full sjukersättning kan då uppskattas till ungefär 50 procent.372 Det bör dock betonas att beräkning uppskattar hur stor andel av 29-åringarna med aktivitetsersättning som har permanent nedsatt arbetsförmåga. Sammansättningen av gruppen i stort beror på hur flödet in och ut ur ersättningen ser ut för olika åldersgrupper och kan därför avvika från denna uppskattning. Det är sannolikt att den korrekta uppgiften om hur stor andel av den totala gruppen unga med aktivitetsersättning som har en permanent nedsättning av arbetsförmågan ligger något lägre än uppskattningen på . 369Proposition 2000/01:96, s. 81. 3702013-års uppgift, se e-post från , . 371Försäkringskassans webbplats, Sjuk- och aktivitetsersättning – antal mottagare efter åldersgrupp (sjukersättning ). 3720,62 x 0,83=0,51 det vill säga . 6.2.2Oro och ekonomiska bekymmer för personer med grav funktionsnedsättning En person som får aktivitetsersättning under hela den maximala tiden, alltså det år individen fyller till och med månaden innan individen fyller , måste med dagens regler ansöka om aktivitetsersättning fyra gånger. framhåller att individer med stadigvarande eller mycket långvarig funktionsnedsättning upplever det som en onödig och frustrerande procedur att behöva ansöka om aktivitetsersättning och gå igenom en utredning av arbetsförmågan på nytt. Det händer även att det blir avbrott i utbetalningarna när ansökan handläggs, vilket innebär oro och ekonomiska bekymmer för dessa personer.373 6.2.3Administrativa kostnader för och för hälso- och sjukvården Ansökningarna om aktivitetsersättning för gruppen med permanent nedsättning av arbetsförmågan innebär också en administrativ kostnad för och tar tid från samordningsuppdraget. Det saknas närmare uppgift om hur mycket resurser som går till nyansökningar374 för personer med permanenta funktionsnedsättningar. Däremot går det att uppskatta kostnaden för nyansökningar för personer med mer varaktiga funktionsnedsättningar. Som nämndes i kapitel 4 har klassificerat samtliga individer med aktivitetsersättning utefter behov av samordning som individerna har under den gällande beslutsperioden, det vill säga 1–framåt.De som har en så grav nedsättning av arbetsförmågan att det inte är aktuellt med vare sig arbetslivsinriktad rehabilitering vid Arbetsförmedlingen eller aktiviteter med stöd från utgör av gruppen med aktivitetsersättning.375 Kostnaden för att hantera den här gruppens nyansökningar beräknas till cirka 20 av totalt 290 årsarbetskrafter per år.376 Vid ansökan om ny period av aktivitetsersättning ska ett nytt läkarutlåtande bifogas, om det inte finns särskilda skäl som ger anledning till annat.377 Den tidsbegränsade aktivitetsersättningen påverkar således även användningen av hälso- och sjukvårdens resurser. framfört att en stor del av de unga med permanent nedsatt arbetsförmåga inte 373Försäkringskassan, Fler förslag för minskat krångel, s. 25. 374Men nyansökning avses ansökan om ny period av aktivitetsersättning. 375Denna grupp benämns vara utan samordningsbehov enligt klassificeringssystem, se e-post från , . 376Med årsarbetskrafter menas handläggare som arbetar med handläggning av aktivitetsersättning. Beräkningen är baserad på underlag som tagit del av från , se e-post från och . 3773 § förordningen (2002:986) om sjukersättning och aktivitetsersättning. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? har behov av kontinuerlig vård eftersom funktionsnedsättningen i sig inte kräver löpande behandling. Inför varje ny ansökan måste individen därför ta nya kontakter för att hitta en läkare som kan ge ett läkarutlåtande. Eftersom den nya läkaren ofta saknar kunskap om patientens tillstånd innebär detta resurskrävande utredningar och därmed även en belastning på hälso- och sjukvårdens resurser. 6.3Rutiner för handläggning av nyansökningar varierar över landet Gällande lagstiftning ger utrymme för bedömningar från fall till fall i vilken omfattning som nya underlag ska tas fram.