rfr · H20WRFR15 · 2015-06-17 00:00:00 — Vi fick ett internationellt pris av Responsible Investor, som hade granskat över 1 000 fonder och kommit fram till att var den som rapporterade bäst, inte bara på finansiella kriterier utan också på hållbarhet och samhällsutveckling. och sättet på vilket vi rapporterar arbetstillfällen och sjysta arbetsvillkor var grunden för detta pris. Men varför är då jobb och tillväxt så viktigt när man har ett uppdrag att Har den privata sektorn en roll här? Har ett bolag som SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT en roll att spela? Vi menar att det finns väldigt mycket data som visar på just detta. När man tittar på millenniemålen, och framför allt det första, som handlar om att utrota eller halvera extrem fattigdom, kan man se att det uppfylls till två tredjedelar på grund av tillväxt. Nio av tio jobb har skapats i den privata sektorn. Man vet också att ett jobb bidrar till mellan sju och tjugofem ytterligare jobb, och varje människa som får ett jobb kan försörja upp till fem ytterligare personer. För oss som bolag och svenska statens utvecklingsfinansiär innebär detta att vi har närmare 110 000 anställda i våra portföljbolag. Det leder därmed till mellan 700 000 och 2,5 miljoner ytterligare jobb. I det här sammanhanget vill jag också nämna att gjorde en unik studie där man intervjuade 60 000 människor som lever i extrem fattigdom. Man frågade dem vad som var det viktigaste för att komma ur fattigdom. Svaret var ett jobb. Det är mot bakgrund av detta som roll som utvecklingsfinansiär och frågan om ett lands skatteintäkter är helt central. Vi menar att skatteintäkter är en viktig faktor för att åstadkomma en hållbar utveckling. Att betala skatt i de länder där vi investerar är också en fråga om rättvisa. Det är därför som en av våra centrala utvecklingsindikatorer är just hur mycket skatt vår investering genererar i det land där vi investerar. Detta påvisar vi genom att redogöra för de skatteintäkter som våra portföljbolag rapporterar med så kallad land-för-landrapportering. För oss är det viktigt att de utvecklingsländer vi investerar i får stöd att bygga upp starka institutioner och fungerande strukturer för att på ett bra sätt omhänderta den skatt som kommer in i landet. Därför är det också viktigt att dessa länder engageras och får en aktiv roll i den debatt som förs. Det är också därför vi tycker att BEPS är så viktigt. Vidare är det trots allt så att alla aktörer inte har samma uppfattning i frågan om vad som utgör otillåten skatteplanering. Det är också i det perspektivet man ska se att BEPS har en så central roll att spela. Det är ett stöd för att koordinera länders uppfattning i frågan och kommer att bidra till att investerande bolag har samma förutsättningar och att skatteplanering inte används som ett konkurrensverktyg, så att våra investeringar kan bidra till ytterligare ökat välstånd och att människor får det bättre. uppskattades utvecklingsländerna exempelvis ha gått miste om till följd av skatteflykt. Denna typ av skatteflykt kan i strikt mening vara laglig men bryta mot internationella principer. Det bredare begreppet olovlig kapitalflykt, där illegala flöden ingår, uppskattas omfatta ytterligare . Det är mot denna bakgrund som vi menar att skatteplanering inte kan motiveras eller accepteras enbart med hänvisning till att den är laglig. Mbekipanelen som behandlade illegala finansiella flöden, vilket också inkluderar skatteflykt, korruption och penningtvätt med fokus på just , estimerar att har förlorat i illegala flöden. förlorar man , och det är en kraftig underestimering, för många flöden kan man helt enkelt inte estimera. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT Detta är enorma summor, och bara tanken på att förlorar 1 biljon US- dollar är svindlande. Den summan motsvarar dessutom enligt Mbekipanelen det samlade bistånd som har gått till regionen under dessa år. Då blir det oerhört tydligt att det krävs en förändring. statligt bolag beslutat att ligga i framkant eftersom det handlar om just rättvisa Vårt arbete tar sin utgångspunkt i våra ägarriktlinjer, och de har en mycket tydlig koppling till skattefrågan. De föreskriver bland annat att inte ska medverka i investeringar via intermediära jurisdiktioner som har prövats inom ramen för och som därvid inte har godkänts i fas 1 eller som har bedömts som partly compliant eller non-compliant i fas 2. Och ska endast investera i sunda och tydliga bolag med strukturer som inte bidrar till skatteundandragande, penningtvätt eller finansiering av terrorism. Vad gäller frågan om skatteflykt — som inte är en legal term, vilket också bidrar till att den tolkas olika beroende på vem man frågar — har uppfattningen att det inte är tillräckligt för oss att ett förfarande är lagligt för att upplägget ska vara godtagbart. Vi måste även titta på om strukturen för den investering som vi planerat göra är sund och att den inte leder till Om den struktur som skapas ger upphov till förmånliga skattekonsekvenser för skatteobjektet måste strukturen kunna motiveras av andra starka skäl för att vi ska kunna godkänna den. Det vill säga att den inte endast får vara skattedriven. Baserat på den verksamhet som vi bedriver som utvecklingsfinansiär och de mål som har att utrota fattigdom genom hållbart företagande måste vi ta ett större ansvar. Vi förhåller oss självklart till de lagar och regler som finns men gör igen bedömningen huruvida strukturer som skapats har uppkommit med det huvudsakliga syftet att undkomma skatt. Utöver det som är våra ägarriktlinjer och vårt arbete med att gå längre har vi också valt att vara så transparenta som möjligt, och det gör vi bland annat genom vår land-för-landapportering. Vi tror att spårbarhet, öppenhet och transparens är oerhört viktigt för att åstadkomma en förändring, en förändring som leder till hållbar utveckling och rättvisa. Självklart finns det dock begränsningar. Jag skulle vilja problematisera något kring frågan. Ett exempel är vår möjlighet att göra våra ägarregister öppna för allmänheten utan att detta krav ställs på samtliga aktörer. ska investera endast i sunda och tydliga bolagsstrukturer, och i hela vår due diligence ska vi säkerställa att vi har erforderlig information om vem som är ägare och om vem som är slutlig förmånstagare i de bolag som vi investerar i. Om vi skulle offentliggöra våra ägarregister skulle det bli svårt för oss att saminvestera med andra som inte har samma krav. Vi bedömer till exempel att , när detta inte utgör ett allmänt krav, skulle det vara svårt att investera tillsammans med andra privata investerare. Det skulle kunna leda till att de drar sig ur investeringen. Då når vi inte vårt mål att vara katalytiskt, det vill säga att säkerställa ökade finansiella flöden och ökade investeringar till de SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT länder i som behöver just det för att öka sitt välstånd och få fler arbetstillfällen. En svårighet som vi också möter när vi investerar på de svåraste marknaderna är att det inte finns tillräckligt robusta finansiella och legala system. Vi har investeringar där vi har valt att skapa holdingbolag i en domicil utanför verksamhetslandet. Skälet kan vara just att det finns brister i den legala strukturen i verksamhetslandet, att flera ägare har en anknytning till en annan jurisdiktion eller helt enkelt att verksamhetslandet inte tillåter vissa typer av regleringar i aktieägaravtal. Frågan om skatt är komplicerad och måste ses i en större helhet. En bra lösning kan vi bara hitta tillsammans. Vid bordet måste alla länder finnas representerade, liksom företag, intresseorganisationer, forskare och beslutsfattare. har, som jag tidigare beskrivit, i egenskap av utvecklingsfinansiär beslutat att det inte alltid är tillräckligt att skattesituationen och de investeringar som vi gör uppfyller de i lagen ställda kraven. I relation till våra portföljbolag ställer vi kravet att de ska betala erforderlig skatt. I relation till våra partner, som vi investerar i, väljer vi att inte gå in i strukturer som enbart är motiverade av skatteskäl. En eller flera av de actions som BEPS-initiativet presenterar ligger mycket i linje med de frågor som driver avseende skatt. Det är också därför vi välkomnar detta initiativ. För oss är det oacceptabelt att det som gäller i inte ska gälla för oss när vi investerar i ett land i . Vi måste agera på samma sätt i de utvecklingsländer som vi investerar i som vi förväntas agera här hemma. Det handlar om solidaritet, utveckling och om att ekonomiska vinster måste komma alla till del. Vi vill genom vårt arbete med skattefrågan utgöra ett gott exempel för andra bolag. Utöver det arbete och de länder som vi investerar i, driver vi även frågan i relation till andra utvecklingsfinansiärer. Jag vill nämna att tillsammans har de europeiska utvecklingsfinansiärerna en investerad portfölj på 33 miljarder, så vår påverkan på den plattformen är betydande. Genom att påverka andra i skattefrågan och andra frågor som är prioriterade för , till exempel klimatfrågan och frågan om kvinnors villkor, tror vi att vi kan åstadkomma stora förändringar. Jag är övertygad om att det arbete vi gör genom att gå långt fram och utmana andra bolag i skattefrågan, det gör genom och genom BEPS-initiativet, liksom de överläggningar som kommer att ske i samband med mötet i , Finance for Development, kommer att hjälpa oss att ta skattefrågan framåt. 2015 är året som FN:s generalsekreterare beskrivit som ”the year must be one of global action, one that will be remembered as the dawn of a new era of sustainable development”. Jag hoppas och tror att han har rätt. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT Ordföranden: för det! Nästa talare är , som är Hon kommer att belysa skatteflyktens konsekvenser för tredje världen. , : Tack! Det är jätteroligt att vara här. alltså från , som är en biståndsorganisation. Vi har arbetat med skattefrågor ur ett utvecklingsperspektiv . Vi gör det tillsammans med ett nätverk i och inte minst med våra partner i utvecklingsländer, Jag tänkte prata lite kort om utflöden och inflöden av finansiella resurser från utvecklingsländer och sätta in skattefrågan i det perspektivet, hur den utgör ett hot mot utveckling. Sedan tänkte jag presentera fyra ganska konkreta förslag som kommer från oss och våra partner runt om i världen när det gäller vad som behövs för att bekämpa skatteflykt ur ett utvecklingsperspektiv som ser lite bortanför BEPS. Den här bilden visar att för varje dollar som utvecklingsländer får Det här är siffror . att dubbelt så mycket flödar ut ur utvecklingsländer som det kombinerade inflödet av bistånd, investeringar, donationer och migrantarbetares Den absolut största källan till utflöde är det som på engelska kallas för illicit financial flows. Bilden visar hur dessa flöden dränerar utvecklingsländer på enorma resurser . Här kan vi se några siffror som kommer från en think tank som heter Global Financial Integrity och som ofta citeras i de här sammanhangen. Utvecklingsländer och så kallade emerging economies förlorar ungefär 990 miljarder dollar i olovlig kapitalflykt . För de fattiga länderna är siffran något mindre, 600 miljarder. Då tar man bort de så kallade växande I relativa termer är söder om hårdast drabbat. Vi vet alla att där finns många fattiga länder. Om vi tittar på utflödet i förhållande till bnp är Detta är naturligtvis pengar som kan användas för fattigdomsbekämpning, att minska biståndsberoendet för dessa länder och att göra dem mindre sårbara för olika typer av externa chocker. Att kunna mobilisera inhemska resurser i form av skatt är centralt för att uppnå nationella och globala utvecklingsmål. Jag ska säga att dessa siffror avser den olovliga kapitalflykten. kommer det som på engelska kallas för tax avoidance, som inte är olagligt men som vi tycker är moraliskt tveksamt. Det handlar om att utnyttja kryphål i icke existerande skattesystem och så vidare. Om vi skulle ta med detta är flödet ut förmodligen ännu större. Det är väldigt roligt att jobba med skatteflyktsfrågan , för det händer väldigt mycket, och finns det momentum att agera. Jag tror att de skandaler som fyllde förstasidorna i många tidningar runt om i var något av ett uppvaknande för många. Det finns undersökningar som visar att det finns ett SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT stort stöd bland människor i för ökad transparens för att få bukt med detta med skatteflykt. Det är ju inte bara utvecklingsländer som drabbas av skatteflykt, utan det drabbar även EU. Jag såg en siffra om att flödar ut ur EU-länderna, och det har vi inte råd med, helt enkelt. Jag tänkte ta upp fyra saker som vi tycker att det internationella samfundet och bör arbeta för när det gäller skatt ur ett utvecklingsperspektiv. Självklart är det mycket som måste ske i utvecklingsländerna själva när det handlar om att stärka kapacitet, bygga upp fungerande skattesystem etcetera. Men jag vill ta upp fyra aspekter som bör ske i det internationella samfundet. Den första är att etablera ett mellanstatligt organ för att diskutera skattefrågor inom ramen för FN. Utvecklingsländer måste få delta i de här diskussionerna på lika villkor. Så är inte fallet . Vi har ett fragmenterat system för att hantera skattefrågor. Det pågår mycket inom IMF, , , och så vidare, men vi behöver ett organ där vi kan ta ett samlat grepp och där också utvecklingsländerna kan delta på lika villkor. Detta är ett förslag som har lagts fram av utvecklingsländer gång på gång. Det finns nu på bordet inom ramen för det som kallas Financing for Development vid i . Detta är viktigt, och vi hoppas att det kommer att pushas igenom och att kommer att stödja det. BEPS-initiativet inkluderar en handfull utvecklingsländer och konsulterar andra, men det inkluderar inte alla utvecklingsländer, och det adresserar heller inte alla frågor som är centrala för utvecklingsländerna när det gäller skatt och skattesamarbete. röstade även för det här förslaget. Det andra handlar om att öka transparensen i företags rapportering. Det handlar å ena sidan om att få offentlig land-för-landrapportering för alla företag i alla sektorer. kan företag göra en aggregerad koncernredovisning. Det gör det väldigt svårt att se om ett multinationellt företag betalar den skatt som sig bör i ett land som . För detta behöver vi få en land-för-landrapportering om vilka vinster, skatter och kostnader man har i de olika länder där man bedriver sin verksamhet. Vi ser också att det är en transparens som gynnar konkurrensen och skapar en jämn spelplan mellan stora multinationella företag och små och medelstora företag. Vi ser det alltså som positivt inte bara ur ett utvecklingsperspektiv. Den land-för-landrapportering vi har är EU:s Capital Requirements Directive, som säger att banker ska göra en sådan rapportering. Det pågår och en diskussion i EU, där två av kommittéer har röstat för offentlig land-för-landrapportering för alla sektorer. Hela parlamentet kommer att rösta senare . Detta finns som en del av BEPS, men BEPS har inte offentlig land-för- landrapportering och bara för väldigt stora företag. Jag tror att gränsen är satt vid , vilket utesluter många multinationella företag. Just offentligheten är viktig, inte minst för många av våra partnerorganisationer, som arbetar i länder där det inte finns system som fungerar. Offentlighet och insyn är helt central för att kunna ställa beslutsfattare till svars. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT Å andra sidan handlar transparens i företagsrapporteringen om offentliga register över företagens verkliga förmånstagare. Detta är en fråga som diskuteras väldigt mycket just , och det ingår redan som en del i EU:s penningtvättsdirektiv, som togs fram och som ställer krav på att medlemsländerna ska upprätta sådana här register. Det är dock upp till medlemsstaten att avgöra om registren ska vara offentliga eller inte. att kommer att upprätta offentliga register, precis om har sagt att man ska göra. Varför är detta då viktigt? Det handlar helt enkelt om att öka transparensen för att råda bot på problemet med anonyma skalbolag som faciliterar skatteflykt och skatteundandragande. Detta finns på dagordningen inför FN:s högnivåmöte om Financing for Development . Det tredje är informationsutbyte. Det är viktigt att utvecklingsländer inkluderas i informationsutbyte när det gäller skattefrågor. Detta är till viss del informationssystem kräver att man ska ge information för att få information. Det kan tyckas rimligt, men är det ett problem, för många utvecklingsländer saknar de resurser som krävs för att samla in ganska komplicerade data. Vi tycker att utvecklingsländer ska kunna få information utan att behöva delge den. Det behövs kapacitetsutbyggnad för att utvecklingsländernas regeringar ska kunna utbyta information, men man behöver också ha kapaciteten att förhandla skatteavtal som inte leder till något race to the Man behöver få inte minst utvinningsindustrin att betala skatt. det behövs också kapacitet till det civila samhället i utvecklingsländer och de watchdog-organisationer som ofta spelat en central roll när det gäller att avslöja de fall av skatteflykt som har diskuterats internationellt. Sist men inte minst vill vi se att tar fram en strategi om skatt och utveckling som en del av vår politik för global utveckling. Vi vet att regeringen har sagt att detta med skatteflykt är en prioriterad fråga ur ett Vi väntar på en handlingsplan. på kort sikt inom de förhandlingar som pågår inför toppmötet i Abeba ska stöda det förslag som jag nämnde tidigare om att upprätta ett mellanstatligt organ för skattefrågor inom ramen för FN. Inom EU hoppas vi att ska stödja förslaget om offentlig land-för- landrapportering för multinationella företag i alla sektorer. vi att vi inom ramen för strategin får något slags aktionsplan om skatt och Det kan handla om allt från vilket stöd kan ge via bistånd till utvecklingsländer till att göra konsekvensanalyser av de skatteavtal har med utvecklingsländer och se vad de får för effekter ur ett Detta är några förslag från vår sida som tangerar BEPS men också går lite Jag avslutar i och med detta. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT Ordföranden: så mycket. Då går ordet till , chef för . kommer att kommentera och framtiden, varsågod. , : Jag tackar för inbjudan att komma till skatteutskottets utfrågning och denna intressanta diskussion om internationellt samarbete mot skatteflykt. Jag tänkte rapportera om hur jag ser på , kanske i huvudsak med svenska ögon, men också om vad det kan betyda för utvecklingsekonomierna. Man kan konstatera att det inte har varit en sådan diskussion om principerna för hur man ska beskatta vinster internationellt. Efter – man sa naturligtvis världskriget – ville man återupprätta ordning och reda och återgå till den frihandel som ändå hade varit före världskriget. Då kom skatterna i fokus. pågår också en stor internationell utveckling som har föranlett denna diskussion om principerna för beskattning. Det är ändrade maktförhållanden i världen. Vi har en helt annan situation där BRIC-länderna har blivit mycket stora och betydelsefulla. Det har tillkommit 2 miljarder arbetare i världsekonomin, och det har skett en betydande uppgång av levnadsstandarden i stora delar av världen. Men maktförhållandena har också ändrats. Jag tror att det är en viktig faktor bakom BEPS. Det har i medierna framkommit att ett antal högprofilföretag, vilket tidigare talare har nämnt, har betalat väldigt lite skatt. Det handlade ofta om amerikanska bolag verksamma i europeiska länder. Och det blev en intensiv diskussion om de internationella skattereglernas ändamålsenlighet. Sedan hade vi finanskrisen. Vi fick då mycket stora budgethål i ett antal länders statsfinanser, och det behövdes mer skatteintäkter. måste man konstatera att bolagsskatterna som andel av BNP inte på något sätt är på väg att försvinna eller urholkas. Det finns naturligtvis en konjunkturell effekt när det blir lågkonjunktur, alltså att man får mindre i vinstskatt när vinsterna går ned. Men det är inte så att världen håller på att se bolagsskatteintäkterna försvinna. Om något är det faktiskt tvärtom, nämligen en trendmässig ökning. Diskussionen gällde naturligtvis hur vinsten har uppstått och var värdet har skapats. Jag tror att alla är överens om att vinst och värde ska beskattas där de uppstår. Det finns ingen oenighet på den punkten. Men det finns ingen större enighet om hur vinsten har uppstått och var vinsten har uppstått. Där finns det allt annat än en samsyn. Väldigt mycket av handlar om att definiera: Var har värdet uppstått, var har vinsten uppstått och hur ska man fördela detta mellan länderna? En aspekt som har lyfts fram väldigt mycket är storleken på ekonomin och marknaden. Det är helt uppenbart att försäljning tillmäts en mycket större SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT betydelse än tidigare för var vinsten ska ha ansetts uppstå och var värdet har De principer som vi utarbetade efter och på 1950- och 1960-talen inom gedigna ramverk för internationell beskattning var väldigt mycket baserade på att det betydde mycket var huvudkontoret låg, var projekt finansierades, vem som ägde kapitalet och var de immateriella rättigheterna fanns, mer än var man faktiskt sålde sina produkter. Här är det en uppenbar kantring i synsättet, och källstatsländer där man säljer tillmäts en mycket större betydelse för var vinsten ska ha ansetts uppstå. En effekt av detta är att det uppstår skillnad mellan stora och små länder. är ett G20-projekt. G20 är de 19 största länderna plus EU. Det är de stora länderna som har bestämt sig för att se över de internationella Det är inte alldeles enkelt för mindre länder, och är ett av dessa små länder i detta sammanhang. utvecklingsekonomier ofta ännu mindre och har ännu svårare att hävda sig i den reformering som sker av skattesystemen. Om man går i den riktningen att försäljning och källstater tillmäts ökad betydelse innebär det för ett litet land med en liten marknad att en mindre andel av vinsten anses ha uppstått i det lilla landet och att en större del anses ha uppstått i det stora landet. Det är så som många av actionpunkterna de facto har kommit att utvecklas och diskussionerna har lett fram till mellan de 19 stora länderna plus EU. Sedan finns det många inslag som kommer att leda till en ökad Man ska vara tydlig med att redovisa hur vinsten har uppstått, på vilket sätt man har tagit risker och på vilket sätt man har allokerat Dokumentationskraven är alltså mycket mer omfattande. gäller internprissättningsområdet, men det gäller också i allmänhet för hur skatten ska räknas fram. Jag tror att det finns en uppenbar risk att många svenska multinationella bolag kommer att få betala mer i skatt, eftersom en större del av deras vinst kommer att tillskrivas stora länder. I stora länder är ofta bolagsskatten högre än den är i små länder. Och många har en högre bolagsskattesats än vad vi har, Blir då vinsten tillskriven , eller blir skattebelastningen för bolaget högre. Men det är inte den enda effekten. kommer också att få minskade bolagsskatteinkomster, eftersom en mindre del av vinsten kommer att tillskrivas svensk aktivitet och För många utvecklingsländer är detta säkert också ett mycket stort De är små ekonomier, och det kan vara svårt för dem att klara att hantera de administrativa rutiner som utvecklas inom . Man kan också säga att länder som har ett bytesbalansöverskott och en stor exportsektor riskerar, om de har försäljning som ett viktigt kriterium, att förlora skatteintäkter jämfört med länder som har en stor ekonomi och enligt källstatsprincipen har en ökad andel av vinstgenereringen. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT En positiv effekt av BEPS är ändå att det blir en ökad transparens mellan ländernas skattekonkurrens. Vilka inslag använder regeringar för att attrahera investeringar?