rfr · H20WRFR15 · 2015-06-17 00:00:00 — Det blir mer transparent än tidigare, och det tror jag är en positiv effekt av BEPS. När det gäller förändringarna för har jag inte möjlighet att gå igenom alla 15 actionpunkter här. Men låt mig nämna några som jag tror är viktiga för hur svenskt skatteutfall kommer att påverkas och hur bolagens verksamhet också kommer att påverkas. Actionpunkt 7 handlar om fasta driftsställen. Här kommer många svenska företag att bli skattskyldiga i utlandet för verksamheter som har undantagits. Här finns naturligtvis också en risk för tvister. Länderna kommer att strida om huruvida det verkligen finns ett fast driftsställe eller inte och var vinsten ska ha ansetts uppstå. En annan actionpunkt är immateriella rättigheter. Här är det en ökad kamp om beskattning av intäkter från immateriella rättigheter. Immateriella rättigheter tillmäts allt större betydelse i den globala ekonomin. Avdrag för forskning och utveckling kanske sker i , men det är en uppenbar risk att avkastningen kommer att beskattas i ett annat land. Actionpunkt 9 handlar väldigt mycket om vinstgenerering och betydelsen av finansiering och risk. Vilken risk tar man i verksamheten? Här kommer multinationella bolag att avkrävas en mycket mer extensiv redovisning och intensiva beräkningar för att man ska se hur riskfördelningen är inom en koncern, kanske ända ned på transaktionsnivå. Då handlar det inte om den generella finansieringen, utan här kommer valutakurseffekter och lokal verksamhet också anses ha en betydande risk och därmed vara betydelsefulla för var vinsten ska ha ansetts uppstå. Det är några områden. Det behövs egentligen bara en mycket liten förskjutning mot att försäljning och storleken på marknaden får ökad betydelse för att det ska få stor effekt för ett land som . Men även ett land som , med bytesbalansöverskott och med en stor exportsektor, kommer förmodligen att se ökad press på sina bolagsskatteintäkter, även om de har en mycket större inhemsk marknad än vad vi har i . Låt mig säga någonting om utvecklingsekonomierna. Det finns en mycket intressant rapport som har tagit fram om utländska direktinvesteringars skatter och utveckling. Den presenterades i ett första utkast . Det är en rapport som jag varmt rekommenderar för läsning. Den går igenom vad skatter och investeringar betyder för olika utvecklingsländer. Rapporten är mycket tydlig med att varna för risken att man kastar ut barnet med badvattnet och att länder och regeringar i utvecklingsländer borde vara försiktiga när de funderar på BEPS-åtgärder och hur de ska agera. Vi har hört lite olika siffror här i fråga om storleken på skatteundandragande. Men vi har också hört om korruption och allehanda illegal verksamhet. Unctadrapporten anger ett årligt skattebortfall för utvecklingsländerna från multinationella bolags skatteundandragande genom SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT internationella skattekanaler, så kallad offshoreverksamhet, på 100 miljarder I rapporten konstateras att utvecklingsländerna ger skatteincitament på nästan tio gånger så mycket för att attrahera investeringar till sina länder. Det säger någonting om proportionerna och om skatternas Utvecklingsländerna får ändå in över 700 miljarder i skatteintäkter från de multinationella bolag som är verksamma i dessa länder. står bolagsskatteintäkter och skatter från multinationella bolag för en stor andel av skatteintäkterna i utvecklingsländerna. De står för av offentliga intäkter, och det är dubbelt så mycket som i utvecklade länder. Siffran för är ännu mer slående. Bolagsskatten som andel av bnp uppgår till i utvecklingsländer, jämfört med hälften i utvecklade länder. Den stora skillnaden är annars egentligen hur mycket länderna tar in i skatter på individer. Här finns det ett mycket stort bekymmer med att utvecklingsländer har svårt att beskatta sina individer och medborgare. Detta är, som det beskrivs i rapporten, något av en kollaps i ländernas intäkter från inkomstskatt på individer. har utarbetat principer för Tax and Investment och tycker att länderna ska beakta inte bara det skatteundandragande som sker utan också den aktivitet och det värdeskapande som sker i ekonomierna och de skatteintäkter som genereras i länderna. tycker att man ska vara försiktig när man utvärderar BEPS och implementering av BEPS. Någonting som är slående, får man ändå säga, är att mycket av arbetet inom G20 och sker helt utan att man har en konsekvensanalys. Unctadrapporten är faktiskt den första och enda som utvärderar vad skatteundandragande och skattebetalningar betyder för multinationella bolag i Någon motsvarande konsekvensanalys finns inte inom BEPS- projektet, och det är naturligtvis en mycket stor brist. Jag tror att det är viktigt att försöka se till att det nu sker en koordinering av regler, införande och tillämpning av internationella skatteregler. också viktigt att politiker gör sig hörda. har det varit många personer med en skatteteknisk bakgrund som har diskuterat utformningen av det nya Men detta handlar naturligtvis om handel, investeringar och utveckling. Det är ett område för i huvudsak finansministrar och premiärministrar och inte för skattetekniker. Men har det varit mycket fokuserat på teknikaliteter. Det är viktigt med detaljer och teknik, men det är också viktigt att finansministrarna känner sig komfortabla med det utfall och den ekonomiska utveckling som följer. Det kommer att påverka investeringar, jobb och handel. Skatt handlar om handel, utveckling och Det har vi diskuterat för lite inom . Ordföranden: är den första delen klar, och vi bryter för en kaffepaus. inleder den andra delen . SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT Ordföranden: Jag hälsar välkommen till sista sessionen i den här hearingen. Jag hälsar er som är här i Förstakammarsalen välkomna igen, liksom dem som följer oss utifrån – det har kommit till min kännedom att sänder, och ni som följer oss där ska vara hjärtligt välkomna. Det gäller även alla som följer oss via webben. Först på talarlistan står , som är CFO och skattechef inom . , : Jag vill börja med att tacka för att jag blev inbjuden att tala och representera ett stort, multinationellt bolag som samt reflektera över vad vi tycker om BEPS. Som vi har sett i redogörelser från de andra talarna genomgår skattevärlden väldigt stora förändringar just . Jag har jobbat med skatt ganska länge, och jag har inte sett att det springer i väg så snabbt som det gör . När det gäller att kommentera BEPS ska jag säga att vi på är övergripande positiva till projektet men att vi också ser risker med det hela. Jag kommer att belysa både för- och nackdelar. Om vi börjar med de fördelar vi ser med BEPS gäller de det övergripande projektet att hindra artificiell skatteplanering via skatteparadis och brevlådebolag, det vill säga de så kallade juridiska konstruktioner som har satts ihop enbart av skatteskäl. Jag tycker också att det är helt i linje med ökat fokus på CSR och företags anseende, vilket är en annan rörelse – om man får kalla det så – som har kommit starkt . Vi ser också att det till följd av BEPS förhoppningsvis blir ett bättre samordnat regelverk för de stora, multinationella bolagen. Vi ser även positivt på att det finns en ambition att vinster ska beskattas där det ekonomiska värdet skapas och aktiviteten utförs. Det finns dock risk för att det inte är lika tydligt när det kommer till att värdera risktagande. Jag tror att alla är överens om att man ska få skatteintäkten där aktiviteten utförs, men hur mäter du risk? Det kommer att bli förbättrade tvistlösningsmekanismer, vilket kommer att behövas efter BEPS. Det är alltid bra om dessa byggs ut för att undvika dubbelbeskattning för bolagen. Vi ser också att det blir en förbättrad konkurrenssituation med konkurrens på lika villkor mellan stora, multinationella bolag och mindre, ofta inhemska, bolag – eller kanske mellan dem som vill göra rätt för sig och betala skatt och dem som har planerat bort hela sin skatt. Om vi övergår till de potentiella risker och negativa effekter vi ser vill vi lyfta fram egentligen samma sak som talade om, nämligen risken att mindre länder förlorar på BEPS. Det gäller , och det gäller nog många utvecklingsländer. är ju en liten, exportberoende ekonomi med stor FoU-verksamhet. Tittar vi på är vår försäljning i 40 miljarder – 39 av dessa exporteras, medan 1 miljard säljs på den inhemska svenska marknaden. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT Ungefär två tredjedelar av vår försäljning kan hänföras till forskningen – vi kan alltså ta ut högre priser på grund av att vi har forskat fram dessa läkemedel. Då kan man själv tänka följande tanke: Om två tredjedelar av vinsten på dessa 40 miljarder hamnar i något annat land och inte beskattas i , det vill säga hamnar i ett land med större population eller större marknad – vi kan se sådana strömningar inom BEPS – är det katastrofalt för den svenska kommer då att betala mindre skatt i men mer Vi ser också att det blir en ökad administrativ börda för företagen liksom Det införs omfattande dokumentationskrav, country-by- Inom tycker vi att det är ganska okej – vi har ganska omfattande transferprisdokumentation – men det tillkommer många komplikationer, till exempel värdering av immateriella rättigheter som ska vridas och vändas på härsen och tvärsen. Här kan jag se framför mig att det kan bli mycket tvister. Också allokering av räntor inom ett globalt företag verkar mycket komplext enligt de modeller har presenterat. Om man ska allokera utifrån de vinster som finns globalt oavsett om det finns behov av lån eller inte – det var en modell, och vi vet inte var det landar – skulle det bli en enorm administrativ börda och kanske även dubbelbeskattning. Vi ser även ett ökat antal skatterevisioner och tvister, vilket kanske leder Även om vi har BEPS och det utarbetas ett regelverk vet vi att länderna kanske inte kommer att vara överens om vad som är en värdeskapande funktion, hur man mäter risk och vad som är ett fast driftsställe. När är det ett fast driftsställe, och när är det inte det? Vi vet också att det kan ta innan länderna blir överens – fem till i komplexa fall. Här kan jag bara nämna ett konkret exempel: Vi har ingått en APA med Det är alltså en prisöverenskommelse, en advance pricing agreement, Samma sak gäller . Vi har gjort det mellan , , och . Totalt har vi väl hållit på ; Vi har fått mycket bra hjälp från svenska och svenska , och vi är glada för den hjälpen. Vi kan dock se att transferprisarbetet kommer att öka framöver och att det behövs effektiva bemanningar på de behöriga myndigheterna. politikerna är därför egentligen att satsa pengar på behörig myndighet, så att företagen får hjälp att undvika dubbelbeskattning. Eftersom den här konferensen skulle handla om utvecklingsländer ska jag beröra det också. Som klart har framgått från andra talare behöver skatteadministration för att få in dessa pengar, och som alla vet finns inte alltid När det gäller bistånd tror jag nog att det kan vara bra att ge bistånd i form av hjälp till de här länderna att bygga upp sin lagstiftning och administration. Jag vet att professor hjälpte till att bygga upp lagstiftningen i , vilket jag tycker är ett mycket bra exempel på hur bistånd kan ges. Det hjälper nämligen inte om de inte kan bevaka sina intressen. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT För de stora, multinationella bolagen handlar det främst om att undvika dubbelbeskattning; vi vill inte bli påhoppade av andra länder som inte följer internationella principer. Det händer ganska ofta, och det kan vara utvecklingsländer. De vill ha en mycket större del av kakan än vi skulle få avdrag för eller dela med oss av från och . Min sista punkt, som jag tror att även flera andra har tagit upp, är att det bästa vore om det kunde etableras en best practice – en global sådan. Det borde såväl och FN som utvecklingsländer och så vidare bli överens om: Hur ska våra internprissättningspolicyer se ut framöver? Country-by-country-reporting är en landsredovisning som har kommit till följd av BEPS. Det kommer att implementeras och rapporteras . Vi stöder country-by-country-reporting, och vi har börjat titta på och se över processer för hur det ska gå till. Om vi nu tar vill jag dock poängtera att vi redovisar ganska mycket, framför allt via våra advance pricing agreements. I utvecklingsländerna är vi inte heller så stora , om man nu bortser från där vi är väldigt stora och där vi växer så det knakar. För övrigt har vi forskning och utveckling mestadels i de tre stora, strategiska forskningscentrumen, och det är , och . Då är det naturligt att de länder som tar en jättestor risk även får en större del av kakan. Framför allt vill vi dock undvika dubbelbeskattning, så att man kommer överens om ett gemensamt regelverk globalt vore idealet för oss. Jag vill även kort nämna CCCTB, vilket är EU:s förslag på att – kan man säga – lämna en gemensam deklaration för EU-länderna. Det kommer någon rapport , och där finns det egentligen liknande strömningar. Jag tror att skulle förlora massor här. Förhoppningsvis blir det frivilligt, men jag kan se risken att man återigen inte beaktar immateriella rättigheter. har ju stor forskning och är ett land med mycket immateriella rättigheter, och ska man inte få tilldelas vinst utifrån dem blir det en dramatiskt minskad bolagsskattesats här. Jag vill också varna för att man måste gå in i samma regler för alla länder. När det gäller de avskrivningsregler vi har i är det ett av de enklaste system jag har sett – man skriver av och lägger både immateriella rättigheter och andra maskiner och inventarier i samma box . Jag har aldrig sett något så enkelt, effektivt, konkurrenskraftigt och bra, och det riskerar vi att bli av med. Jag ser även komplexa revisioner – det är inte givet att 29 medlemsländer i EU vill vara involverade i en advance pricing agreement med till exempel . Slutligen ska jag säga vad vi skulle önska om vi fick önska fritt när det gäller hur ett idealiskt skattesystem ska se ut. Då säger vi: bred skattebas och låg skattesats samt pragmatiska och enkla regler. För del – vi är en liten och exportberoende ekonomi med en liten population – är skattesatsen viktig. Det är kanske lättare att investera i ett land med stor population och större marknad. Här måste vi alltså vara konkurrenskraftiga. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT Det är även viktigt med förutsebarhet och stabilitet; man ska veta för många år framöver vad som gäller. Då vågar man investera. tvistlösningsmekanismer, APA och mutual agreement procedures är det viktigt att satsa pengar på. Det är att försvara svensk bolagsskattebas. Möjlighet till snabba förhandsbesked är också önskvärt – vi har knepiga transaktioner, och vi vill ha snabba svar på frågan om vi kan göra på ett sätt eller inte. Slutligen: Skulle man få ett idealiskt system – det är inte lätt i praktiken, det vet jag – tror jag att det skulle stärka såväl tillväxt som välfärd och den Ordföranden: Då vill jag hälsa finansminister välkommen till hearingen. Det är mycket värdefullt att du kan besöka oss och på plats informera om regeringens syn på BEPS-arbetet. Finansminister (S): Tack så mycket för möjligheten att Det är roligt att se så många här som är engagerade i frågan. är en väldigt viktig fråga, och det är ett stort arbete som pågår inom . Det kommer att få långtgående konsekvenser för hur vi fördelar beskattningen mellan länder i världen samt för hur vi kan öka beskattningen – inte via skattesatser, utan genom att fler är med och bidrar. Jag ska säga något om regeringens syn på BEPS-arbetet och hur arbetar med det, liksom hur vi arbetar i förhållande till utvecklingsländerna. Där tänkte jag även säga något om att det sker ett arbete inom FN som har bäring på BEPS-arbetet. Jag ska också säga lite om vad jag ser framför mig kommer att hända framåt i de här frågorna. Om vi börjar med och syn på BEPS är det viktigt att påpeka att det inte finns någon politisk skillnad mellan blocken i detta, utan det är ett arbete som den tidigare regeringen bedrev aktivt och som vi sedan har kunnat fortsätta. Vi tycker att det är ett viktigt arbete som sker med BEPS inom , och det har haft hög politisk prioritering både under den tidigare regeringen och under den här. Vi är mycket aktiva i arbetet och bidrar i väldigt många av de olika grupper som finns; jag ska säga något mer om det sedan. Svensk position är naturligtvis att det är viktigt att motverka skatteflykt och skatteundandragande och att fler av dem som bör betala skatt också är med och bidrar genom att göra det. är det naturligtvis viktigt att resultatet av det här arbetet beaktar de legitima intressen som finns i små, öppna och exportberoende ekonomier som den svenska. Basbredd är naturligtvis bra, men det finns också legitima intressen i det här arbetet för länder som och andra små, exportberoende länder. Det är viktigt att de åtgärder man vidtar för att komma åt problem med skatteundandragande inte resulterar i åtgärder utöver det – man ska gå så långt som är nödvändigt, men inte längre. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT deltar alltså, och vad är det vi gör från svensk sida? Vi har från och sida lagt in mycket resurser i det här arbetet. Vi deltar i samtliga ordinarie arbetsgrupper och i de särskilda grupper som arbetar med till exempel digital ekonomi och framtagandet av ett multilateralt instrument som länder sedan ska kunna ansluta sig till när arbetet är klart. Det är klart att det har varit arbetsintensivt och arbetskrävande. Vi deltar också i de flesta fokusgrupper som finns i det här arbetet; det är faktiskt så att är ett av de länder som deltar i flest antal fokusgrupper. har alltså lagt stor vikt vid arbetet och lagt ned mycket tid från tjänstemän både på och . Jag tror att det är långsiktigt viktigt för det här arbetet, för det kommer att påverka oss mycket. Det här är naturligtvis ett arbete som är viktigt inte bara för utan även för utvecklingsländerna. Det gäller också hur vi samarbetar kring skattefrågor i världen på hela den globala arenan. Det har under skett ett mycket intensivt och fokuserat arbete för att motverka skatteflykt och skatteundandragande, och jag måste säga att jag märker stor skillnad efter att ha varit borta från – man kommer tillbaka till att det verkligen har hänt någonting på den globala arenan. Vi inledde ett arbete med informationsutbytesavtal, och alliansregeringen fortsatte sedan det arbetet. Vi har kunnat slutföra det så att vi har informationsutbytesavtal som är heltäckande över världen. Det är ett väldigt bra arbete från svensk sida. Vi har drivit det aktivt från de nordiska ländernas sida. Det har även gjorts ett stort arbete för ökad transparens via on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes, där 126 länder deltar. BEPS-arbetet är dock naturligtvis också viktigt i detta, och därutöver bedrivs ju ett arbete i FN och EU. Det innebär att utbytet av information på skatteområdet har ökat på ett sätt som är väsentligt och som betyder någonting för världen. Det är naturligtvis även viktigt att utvecklingsländerna kan vara med och dra nytta av de här förändringarna, och det kräver självklart att länderna själva prioriterar och anstränger sig. Det finns dock även möjlighet för de utvecklade länderna, som , att bidra med tekniskt bistånd och kapacitetsutbyggnad av administrationen och skatteadministrationen i de här länderna. Där är en aktiv aktör. Att förhindra kapitalflykt och skatteflykt är naturligtvis oerhört centralt för fattigdomsbekämpning i stora delar av världen. Det gäller både fattigdomsbekämpning och resurser att använda till utveckling, till exempel skolor. är en myndighet som har jobbat väldigt aktivt med tekniskt bistånd; det läggs ungefär 20–25 miljoner på tjänsteexport från sida. Pengarna kommer från Sida. Detta är ett arbete man har gjort i ett antal länder, och det är långsiktiga projekt – man skriver fleråriga avtal och har ganska långsiktiga projekt. Det handlar om kunskapsöverföring, om att bygga upp kapacitet och om tekniskt bistånd för att kunna naturligtvis generellt sett hjälpa skatteförvaltningar att SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT driva in de skatter politikerna beslutar men också ge kapacitet att förhindra kapital- och skatteflykt. , 2015, bedriver Sidafinansierad verksamhet i , och Kosovo, och det handlar just om att bygga upp skatteadministrationen i dessa länder. Det är eventuellt projekt på gång även i och , så det är ett arbete som fortsätter och utvecklas. Det som styr detta är naturligtvis vilken efterfrågan som finns i olika länder i världen. Om vi tittar på FN sker ett arbete även där; det finns en skattekommitté i FN som också arbetar med BEPS. I den skattekommittén är Det kommittén gör är att följa det arbete med BEPS som sker inom , och man försöker hjälpa till med att synliggöra vilka erfarenheter och särskilda aspekter som finns från utvecklingsländernas sida – vilket kanske annars inte är en naturlig del av OECD-arbetet. identifiera om det finns några särskilda problem med BEPS-arbetet som kan komma att uppstå i utvecklingsländer, till exempel sådant som kan handla om För att undanröja dessa hinder är det klart att det är viktigt att det finns information, att det finns data att jämföra, att det finns kapacitet och humankapital samt att det finns legala strukturer för att också utvecklingsländerna ska kunna vara med och dra nytta av det arbete som sker Det är det skattekommittén i FN är särskilt inriktad på. När jag ändå är här tänkte jag påpeka två andra viktiga saker som sker vad gäller utvecklingsländer, skatteflykt och möjligheter för utvecklingsländer att En sak regeringen nu har gjort är en nystart för det som kallas politik för global utveckling. Idén bakom politik för global utveckling är att bistånd är en väldigt liten del av utvecklingsarbetet – det är en viktig del i och ett viktigt bidrag till utvecklingsarbetet, men många fler politikområden än bara biståndet ska naturligtvis vara med och bidra till en global utveckling där världens tillväxt kommer hela världen till del. I det arbetet är en central aktör för att exempelvis se till hur utvecklingsfinansiering kan bidra till utveckling i flera länder. arbete vi gör inom och i är också en del av politik för global utveckling. är en central spelare här, och även och den handelspolitik vi har är naturligtvis en viktig Politik för global utveckling tycker jag alltså är ett centralt instrument – bistånd är viktigt, men vi måste se till att alla politikområden drar åt samma Om biståndet bara är en del och resten av politiken drar åt ett annat håll gör ju biståndet inte så mycket nytta, men om vi kan ha en bra politik när det gäller biståndet medan övriga politikområden drar åt samma håll kan vi verkligen göra nytta i världen – utifrån vår storlek, naturligtvis. Därutöver vill jag nämna att det pågår ett intensivt arbete med att förbereda den utvecklingskonferens som kommer att äga rum i . En del av den konferensen kommer att handla om Finance for Development, SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT och kapital- och skatteflykt kommer att vara centrala delar i det arbetet. Konferensen kommer alltså att äga rum i mitt . Om vi tittar på vad som kommer att hända framöver kan vi konstatera att BEPS-arbetet har pågått , så det har redan pågått . Tanken är att det ska vara avslutat vid utgången av 2015, så om kommer arbetet att vara klart. Tanken är att ska göra färdigt en slutrapport som man sedan överlämnar till G20, som är de som är initiativtagare till arbetet. Slutrapporten kommer att innehålla ett samlat paket av olika BEPS-åtgärder. Några åtgärder kommer att ta lite att arbeta fram; det handlar bland annat om det multilaterala instrumentet, vilket det inte går att arbeta färdigt med innan man är klar med helheten. Det kommer nämligen att vara centralt för det multilaterala instrumentet hur helheten kommer att se ut, så det kommer att pågå .