rfr · H30WRFR4 · 2015-12-17 00:00:00 — Regeringen ansåg också att stöd för samverkan med tonsättare borde samlas hos en statlig aktör, nämligen . Utredningen hade föreslagit att bi- drag som avsåg samverkan med tonsättare skulle handläggas av Statens mu- sikverk. Regeringen menade i propositionen att det var angeläget att modellen bör- jade tillämpas . Anledningen var att man hade noterat att det fanns ett stort engagemang och intresse hos många landsting och regioner att få ingå i den nya modellen. Regeringen var medveten om att tids- planen var snäv, vilket också många remissinstanser hade påpekat. 2.7 Riksdagsbeslut och ny lag tillstyrkte i sitt betänkande regeringens förslag.21 fattade därmed beslut om en lag om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet och en förordning utfärdades.22 2.8 Modellen införs successivt Den nya modellen för fördelning av statliga bidrag till regional kulturverksam- het började införas . infördes kultursamverkansmo- dellen i fem landsting eller regioner, 2012 i ytterligare elva och 2013 i fyra landsting eller regioner till: 2010/11:1. 2010/11:KrU1. 22Lagen (2010:1919) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet. ordningen (2010:2012) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet. 2 BESLUT OM KULTURSAMVERKAN •2011: , , , , •2012: , , , , , Söderman- land, , , , , •2013: , , , . är alla län, utom , med i kultursamverkansmo- dellen. Vilka landsting eller regioner som har inträtt i modellen framgår av regeringens regleringsbrev till . 2.9 Läs- och litteraturfrämjande verksamhet läggs in i modellen Sedan det ursprungliga beslutet att införa modellen har läs- och litteratur- främjande verksamheter lagts till det tredje området, regional biblioteksverk- samhet.23 Förslaget presenterades av som 2012 föreslog att stöd till läs- och litteraturfrämjande verksamhet skulle föras in i modellen.24 Avsikten var att stärka folkbibliotekens och andra lokala och regionala aktö- rers utvecklingsarbete på litteratur- och läsfrämjandeområdet. framförde argumentet att de läs- och litteratur- främjande insatser som då fick stöd från framför allt genomfördes lokalt och regionalt och att besluten därför också borde fattas lokalt och re- gionalt. Dessutom innehöll samverkansmodellen redan biblioteksverksamhet och stöd till kulturfrämjande verksamhet. ansåg därför att det var naturligt att föra in läs- och litteraturfrämjande verksamhet i mo- dellen. Utredningen pekade på att folkbiblioteken i ökad utsträckning arbetade ak- tivt med läsfrämjande. De kunde ses som lokala motorer i det läsfrämjande arbetet i samarbete med exempelvis skolor, förskolor och BVC. Folkbiblio- teken hade dock inte samordnat sina läsfrämjande insatser i tillräckligt stor utsträckning, vilket inneburit att de ofta genomförde läsfrämjande insatser i liten skala. Utredningen hoppades på ökad uppmärksamhet på frågorna och en förbätt- rad regional samordning i och med att läsfrämjande insatser lyftes fram av staten som ett prioriterat område inom ramen för modellen. Den konstaterade att biblioteksverksamheten i och med införandet av kultursamverkansmo- dellen ofta hade blivit bättre synliggjord och därigenom fått ökat stöd regionalt och lokalt. Att även betona litteratur och läsfrämjande insatser i kultursamver- kansmodellen borde medföra att dessa frågor skulle få ökad uppmärksamhet i det regionala och lokala utvecklingsarbetet. I sitt remissvar ville understryka vikten av att följa upp och utvärdera insatserna i samråd med Kungl. biblioteket.25 Detta var enligt Kul- 23Förordning 2013:1134 och förordning 2014:1586. 25Statens kulturråd (2013). 2 BESLUT OM KULTURSAMVERKAN turrådet särskilt viktigt eftersom regeringen när det gäller litteratur och läs- främjande inte till skillnad från övriga områden i kultursamverkansmodellen har pekat ut någon tydlig institutionell eller verksamhetsmässig an- knytning. tog också upp att kravet på en motprestation skulle kunna komma att försvinna i och med att stödet placerades i modellen. Likaså framhöll att verksamhetsområdet låg nära den ordinarie kommu- nala verksamheten, vilket innebär att det finns en risk att statliga medel inte ger en förstärkning av de kommunala insatserna, utan i stället kan leda till kommunala neddragningar. Även KB var i sitt remissvar positivt till förslaget.26 KB pekade på att för- slaget innebar att ett av de utvecklingsområden som folkbiblioteken arbetar aktivt med lyfts fram i kultursamverkansmodellen. Det innebar att KB via kul- turplanerna skulle kunna följa utvecklingsarbetet med läsfrämjande. Därmed skulle KB i sin nationella samordningsroll få insyn i biblioteksutvecklingen även på regional nivå. Även om KB inte har uppdrag, kompetens eller medel att göra insatser inom läsfrämjande så är inblicken viktig för att få en helhets- bild över biblioteksutvecklingen. Även KB ville understryka vikten av att följa upp hur dessa medel för litteraturfrämjande används. I litteraturpropositionen 2013 gjorde regeringen bedömningen att tillägget av läsfrämjande insatser skulle ge ett större strategiskt genomslag regionalt.27 Den bedömde också att den regionala samordningen mellan skola, folkbiblio- tek och folkbildning kunde förbättras. Även andra lokala och regionala läs- främjandesatsningar som involverar skolbibliotek, folkbildning och civilsam- hället skulle kunna vidareutvecklas och samordnas med arbetet som bedrivs inom skolan. Därmed skulle satsningarna kunna bli mer effektiva. Regeringen tog upp att några remissinstanser hade menat att man på något sätt borde säkerställa att pengarna skulle gå till bibliotek och läsfrämjande verksamhet och inte till andra verksamheter inom kultursamverkansmodellen. Regeringen menade dock att syftet med kultursamverkansmodellen var att re- gionerna fick en större flexibilitet och frihet att fördela stöd till regionala och lokala kulturverksamheter. Att öronmärka medel för litteratur och läsfräm- jande insatser skulle strida mot modellens intentioner. Däremot menade rege- ringen att i sin fördelning av medel inom ramen för modellen sär- skilt borde uppmärksamma de län som aktivt arbetar med litteratur- och läs- främjande. välkomnade i sitt ställningstagande att litteratur- och läs- främjande på regional och lokal nivå borde kunna få statligt stöd inom ramen för kultursamverkansmodellen.28 Utskottet menade att det inte fanns skäl för att besluta om den närmare utformningen för hur detta ska genomföras. 26Kungliga (2013). 2013/14:3. 2013/14:KrU4. 3 Statlig styrning av regional kulturverksamhet beslutade om nationella kulturpolitiska mål.29 Må- len är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveck- ling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken främja allas möjlighet till kultur- upplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor, främja kva- litet och konstnärlig förnyelse, främja ett levande kulturarv som bevaras, an- vänds och utvecklas, främja internationellt och interkulturellt utbyte och sam- verkan samt särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Kultursamverkansmodellen baseras på samverkan och dialog mellan staten och regionerna, där både nationella kulturpolitiska mål och regionala priorite- ringar ska beaktas.30 Ett av de medel som staten har till sitt förfogande för att uppnå de nationella kulturpolitiska målen är det statliga bidraget till regional kulturverksamhet. I detta sammanhang bör även nämnas att landsting och reg- ioner liksom vissa kommuner har antagit kulturpolitiska mål (se exempel i bi- laga 2). har även beslutat om andra mål inom kulturområdet, nämligen för arkitektur, formgivning och design,31 arkiv,32 litteratur och läsfrämjande33 och kulturmiljö.34 har vidare beslutat om mål för andra politikom- råden, vilka i olika utsträckning har bäring på regional kulturverksamhet och 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5. 31Riksdagen har antagit mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design. Ar- kitektur, formgivning och design ska ges goda förutsättningar för sin utveckling. skönhetsaspekter ska inte underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. Kulturhisto- riska och estetiska värden i befintliga miljöer ska tas till vara och förstärkas. Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö ska stärkas och breddas. Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande ska på ett före- dömligt sätt behandla kvalitetsfrågor. Svensk arkitektur, formgivning och design ska utveck- las i ett fruktbart internationellt samarbete. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14.) 32 har antagit mål för den statliga arkivverksamheten som kommer till uttryck i arkivlagen (1990:782). Målen syftar bl.a. till att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial, att tydliggöra och förstärka arkivens betydelse som källa till information och kunskap om samhället och dess utveckling samt metod- och kunskapsut- veckling inom arkivområdet. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29.) 33Riksdagen har antagit nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande. Alla i ska, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4.) 34Riksdagen har antagit nationella mål för kulturmiljöarbetet. I enlighet med målen ska det statliga kulturmiljöarbetet främja ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas, människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön, ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser, och en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9.) 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET Som exempel kan nämnas att har beslu- tat att målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras.35 Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån engagemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort, stärka förut- sättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald verk- samheter och fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Enligt lag får ett landsting fördela vissa statsbidrag till regional kulturverk- samhet om har upprättat en regional kulturplan och kulturplanen överensstämmer med de föreskrifter som regeringen utfärdar.36 I en förordning finns närmare bestämmelser om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet. Där regleras även den kultursamverkansmodell som är en förutsättning för bidragsgivningen.37 Två ändringar har gjorts sedan det ur- sprungliga beslutet. Dels har en ny paragraf tillkommit (9 a §), vilken innebär rätt att lämna bidrag till organisationer som företräder civilsamhället och de professionella kulturskaparna för deras medverkan i arbetet att ta fram region- ala kulturplaner. Dels har man lagt till läs- och litteraturfrämjande verksamhet till det tredje området, biblioteksverksamhet.38 Av förordningen framgår att fördelningen av statsbidraget ska bidra till att de nationella kulturpolitiska målen uppnås samt ge ökade möjligheter till re- gionala prioriteringar och variationer. Det är som beslutar om statsbidraget, som lämnas i mån av tillgång på medel. Ett landsting får fördela vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet om en regional kulturplan har upprättats av och kulturplanen överens- stämmer med denna förordning och de föreskrifter som utfärdas med stöd av förordningen. Planen ska avse , om det inte finns särskilda skäl för annat. ansvarar för att den regionala kulturplanen tas fram i samverkan med länets kommuner och efter samråd med länets professionella kulturliv och civilsamhället. Med kulturplanen som grund beslutar om det statsbidrag som ska fördela. Med en regional kulturplan avses en beskrivning av de prioriteringar som vill göra i fråga om regional kulturverksamhet som avses få statligt stöd, prioriteringarnas förhållande till de nationella kulturpolitiska målen samt uppgifter om planerad statlig, kom- munal och annan finansiering av verksamheterna. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7. 36Lagen (2010:1919) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet. 37Förordningen (2010:2012) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksam- het. 38Förordning 2013:1134 och förordning 2014:1586. 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET Med utgångspunkt i statsbidragets ändamål ska ansvara för att bidragsgivningen främjar en god tillgång för länets invånare till 1.professionell teater-, dans- och musikverksamhet 3.biblioteksverksamhet och läs- och litteraturfrämjande verksamhet 4.konst- och kulturfrämjande verksamhet 7.främjande av hemslöjd. får även lämna statsbidrag till verksamheter som bedrivs i form av länsöverskridande samarbeten om dessa uppfyller krav på anknytning till område eller dess medlemmar. får även lämna stats- bidrag till konstområdesöverskridande samarbeten men får endast lämna stats- bidrag till sådan verksamhet som också får bidrag från ett landsting, en kom- mun eller annan huvudman. får lämna bidrag till organisationer som företräder civilsam- hället och de professionella kulturskaparna för deras medverkan i syfte att ta fram och genomföra regionala kulturplaner. får besluta om tidsbe- gränsade bidrag till strategiska utvecklingsinsatser av nationellt intresse. Tids- begränsade utvecklingsbidrag får endast lämnas till sådan verksamhet som också får bidrag från ett landsting, en kommun eller annan huvudman. Vid fördelningen av tidsbegränsade utvecklingsbidrag ska särskilt be- akta de nationella kulturpolitiska mål som rör kvalitet, konstnärlig förnyelse och tillgänglighet till kulturutbudet. Landsting som fördelar statsbidrag ska enligt förordningen följa upp och redovisa till hur de statliga medlen har använts och vilka ef- fekter som uppnåtts. Statsbidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner i län som inte om- fattas av kultursamverkansmodellen lämnas enligt den tidigare förordningen.39 3.3 Finansiering av regional kulturverksamhet Intäkter för de verksamheter som redovisas av regionerna Som diagram 1 visar bidrar regionerna med ungefär en tredjedel av intäkterna till de verksamheter som respektive region redovisar inom samverkansmo- dellen. Staten står för en fjärdedel och kommunerna för en femtedel. 39 Förordning (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET Diagram 1 Intäkter för de verksamheter som respektive region redovisar, 2013 Källa: (2014a). Under modellens första var statens bidrag till regional kulturverksam- het ungefär desamma räknat i fasta priser (diagram 2). Regionernas och kom- munernas bidrag ökade något. Diagram 2 Statliga, regionala och kommunala bidrag för de verksamheter som respektive region redovisar 2010 2013, priser Källa: (2014a). Anslaget för regional kulturverksamhet Statens bidrag till kultursamverkansmodellen finansieras genom anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet inom statsbudgetens utgiftsområde 17. Detta får användas för40 2014/15:1 utg.omr.17. 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET 1.utgifter för statsbidrag till regionala och lokala kulturverksamheter inom följande områden: –professionell teater-, dans-, och musikverksamhet –bibliotek-, läs- och litteraturfrämjande verksamhet –konst- och kulturfrämjande verksamhet –regional enskild arkivverksamhet –främjande av hemslöjd 2.utgifter för tidsbegränsade utvecklingsinsatser 3.bidrag till civilsamhället och de professionella kulturskaparnas medverkan i arbetet med att ta fram och genomföra regionala kulturplaner genomförande av det samlade ansvaret för statens stöd och samordning inom biblioteksväsendet 5.kvalitetsstärkande insatser inom scenkonstområdet 6.Statens kulturråds arbete med bedömning, uppföljning och främjande inom ramen för kultursamverkansmodellen. Anslaget uppgick till . I budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget skulle minskas med ca 25 miljoner kro- nor till följd av att den tidsbegränsade satsningen Hållbar tillväxt i alla delar av landet löpte ut. Vidare föreslogs att anslaget skulle minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. , 2017 och 2018 föreslogs minskningen bli ca . Rege- ringen föreslog också att anslaget skulle räknas upp med i pris- och löneomräkning. Därmed föreslog regeringen att skulle an- visa till anslaget . , 2017 och 2018 beräknades anslaget till 1,316 miljarder, 1 341 miljarder respektive 1,372 mil- jarder kronor. I betänkande 2014/15:KrU1 ställde sig kulturutskottet bakom en medels- tilldelning på till anslaget . Efter förnyad be- handling i betänkande 2014/15:KrU6 kom utskottet fram till att anslaget bör minskas med för att finansiera prioriterade satsningar. Ut- skottet ställde sig därmed bakom en medelstilldelning på 1,279 miljarder kro- nor till anslaget för 2015.41 beslutade därefter i enlighet med ut- skottets förslag. I vårändringsbudgeten föreslog regeringen att anslaget skulle ökas med 15 miljoner kronor.42 Regeringen bedömde att det fanns ett stort engage- mang inom kultursektorn i hela landet där kulturen tar en allt större plats på nya arenor. Regeringen ansåg vidare att det är viktigt att ta till vara vunna 2014/15:KrU1 resp. 2014/15:KrU6. 42Regeringen föreslog vidare att anslaget ökas med som avser ett uppdrag till att ta fram en nationell biblioteksstrategi för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom hela biblioteksväsendet samt fortsätta arbetet med att tillgäng- liggöra e-böcker via den nationella katalogen Libris. 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET erfarenheter av hur modellen fungerat och att utveckla innehåll och ar- betssätt i dialog med regionala och lokala företrädare, kulturskapare och civil- samhälle. Regeringen ansåg därför att anslaget borde ökas med varav 5 miljoner till Kungl. genomfö- rande av det samlade ansvaret för statens stöd och samordning inom biblio- teksväsendet.43 tillstyrkte i sitt yttrande regeringens förslag.44 beslutade därefter att öka anslaget till regional kulturverksamhet med , varav 15 miljoner avsåg att förstärka kultursamver- kansmodellen.45 I budgetpropositionen beräknar regeringen att ansla- get till regional kulturverksamhet förstärks med fr.o.m. 2016.46 Diagram 3 Anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet, i fasta resp. priser, miljarder kronor KrU1 samt bet. 2014/15:KrU6 och bet. 2014/15:FiU21. I regeringens regleringsbrev anges hur anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet disponeras.47 I regleringsbrevet anges även vilka villkor som gäller för anslaget (se bilaga 5). 2014/15:99. 2014/15:KrU2y. 2014/15:FiU21. 2015/16:1. 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET Tabell 1 Fördelningen av anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet, fasta priser, tu- sental kronor Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till regional arkivverksamhet * även teaterkonsulentverksamhet. Källa: Regeringens regleringsbrev avseende . 3.4 Verksamhetsbidrag och utvecklingsbidrag Som framgår av föregående avsnitt kan statliga medel till regional kulturverk- samhet fördelas som bidrag till dels verksamheter, dels utvecklingsinsatser. De regioner som ingår i kultursamverkansmodellen får medel direkt av staten. beslutar, efter samråd med övriga berörda myndigheter och med utgångspunkt i kulturplanerna, om nivån på bidragen till respektive region. Inom kultursamverkansmodellen får regionerna dela ut statliga medel inom de sju områden som anges i förordningen. För institutionerna i ett län som inte är inne i kultursamverkansmodellen gäller samma principer för bidragsgivningen som tidigare.48 fördelade totalt ca till regionerna, som i sin tur fördelar de statliga medlen vidare till bidragsmottagare inom de sju olika konst- och kulturområdena. Den länsvisa fördelningen framgår av diagrammet nedan. 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET Diagram 4 Beviljade statliga verksamhetsbidrag till regional kulturverksam- het 2015 per landsting eller region, Om fördelningen relateras till befolkningens storlek är det , Västerbot- ten och som får störst bidrag per invånare (se diagram 5). Diagram 5 Beviljade statliga verksamhetsbidrag 2015, per landsting eller region och invånare, kronor Källa: och . 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET I diagram 6 framgår att scenkonsten och museerna utgör de två största områ- dena inom modellen. Sammantaget fördelas av modellens me- del till dessa områden. Diagram 6 De statliga verksamhetsbidragen 2014 per konst- och kulturom- råde Källa: Prop. 2014/15:1 utg.omr. De regionala kulturinstitutionerna kan även söka tidsbegränsade utvecklings- bidrag hos . Bidrag kan ges till strategiska utvecklingsinsatser av nationellt intresse, exempelvis projekt som är metodutvecklande eller projekt som kan utveckla den nationella infrastrukturen inom kulturområdet. Projekt som avser utveckling inom ramen för ordinarie uppdrag prioriteras inte. Vid fördelningen tar hänsyn till kvalitet, konstnärlig förnyelse och till- gänglighet till kulturutbudet. Projekt som avser interregionalt eller internation- ellt samarbete prioriteras. Av budgetpropositionen framgår att 2013 fördelades totalt nära till 113 projekt runt om i landet (se tabell i bilaga 4). I detta belopp ingår de som regeringen förstärkt de regio- nala kulturverksamheterna med 2012–2014. Verksamheter inom , och fick störst bidrag 2013 (att fick så stor andel hänger delvis ihop med att var kulturhuvudstad i ). 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET Diagram 7 Länsvis fördelning av utvecklingsbidrag Källa: Prop. 2014/15:1 utg.omr. En stor del av utvecklingsbidragen riktas till dans, bild och form samt till mu- seer. Diagram 8 visar fördelningen av de utvecklingsbidrag som delar ut, fördelat på olika konst- och kulturområden. Dessa motsvarar inte kul- tursamverkansmodellens sju områden helt. Diagram 8 De statliga utvecklingsbidragen per konst- och kulturom- råde Källa: (2014b). Resultaten av statens bidragsgivning I uppföljning konstaterades att de olika konstområdena inom professionell teater-, dans- och musikverksamhet (TDM) verkade reg- ionalt utifrån olika förutsättningar. Musik- och teaterverksamheterna hade rap- porterat ett stort antal föreställningar och konserter med många besök. 3 STATLIG STYRNING AV REGIONAL KULTURVERKSAMHET dansområdet redovisades i nio regioner inga eller endast ett fåtal föreställ- Vidare visades på en bred och omfattande verksamhet inom den re- Cirka hälften av regionerna hade någon form av arbete med samtidskonst inom museiområdet, och ungefär lika många regioner beskrev arbete med kulturmiljöer och kulturmiljövård. arbete med digitalt tillgängliggörande. Även många regionala bibliotek arbe- tade för att öka den digitala delaktigheten och med att utveckla biblioteken Läs- och litteraturfrämjande nämndes i flertalet redovis- Arbetssätt och mål för konst- och kulturfrämjande verksamhet varierade från region till region. De regionala enskilda arkiven samarbetade i hög ut- sträckning med museer och bibliotek. De flesta enskilda arkiven bedrev något arkivpedagogiskt arbete riktat mot barn och unga. heten arbetade till stor del mot målgruppen barn och unga. redovisningar var barn och unga överlag en prioriterad målgrupp inom samt- liga konst- och kulturområden. konstaterade vidare att inom de flesta av kultursamverkansmo- dellens områden pågick olika typer av internationellt utbyte.