rfr · H30WRFR4 · 2015-12-17 00:00:00 — Kollektivet unga delar nämligen erfarenheter av att exkluderas från beslutsfattande. 192 Ideell kulturallians, intervju . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD Syftet med samrådet upplevs som otydligt I uppföljningen har en del företrädare för civilsamhället framfört att det är otydligt vad staten och regionerna förväntar sig av den idéburna sektorn i ar- betet med kultursamverkansmodellen. har framfört att civilsamhället kan ha svårt att förstå vad samrådet i kultursamverkansmodellen ska ge. menar att staten inte har formulerat syftet med samrådet och att denna otydlighet inte har klarnat under de år som modellen har varit i drift. Avsaknaden av tydlighet på nationell nivå innebär att regionerna därmed själva får bestämma hur man ser på civilsamhället. Detta innebär enligt att det ser mycket olika ut i de olika länen. menar att tanken med samråden med civilsamhället borde vara att förbättra förutsättningarna, att arbeta för att hitta lösningar på problem för föreningslivet och att skapa synergier som stärker kulturverksamheterna. För är det viktigt att regionen ser den idéburna sektorn och vad den kan bidra med. Uppföljningen visar att regionerna har en vilja att få in civilsamhället i di- alogen, men har företrädare för civilsamhället framfört att de ofta tycks sakna en idé om varför samrådet ska ske och att det finns en risk för att civilsamhället kommer att tröttna på att delta i dialogprocesserna. menar att detta är den stora utmaningen, och om inte samråden utvecklas är man oro- lig över att civilsamhället kommer att sluta delta på samråden. Modellen skulle kunna ha blivit en möjlig hävstång för civilsamhällets ak- törer att komma in i kulturfrågor. har det visat sig att civilsam- hällets roll i modellen är otydlig och den har blivit svår att använda i prak- tiken. Staten behöver tydliggöra vad man vill med civilsamhällets delta- gande i modellen, dvs. vad syftet är med samrådet. Det är viktigt att civil- samhället får ett svar på detta för att vilja fortsätta sitt engagemang i mo- dellen. Modellen är fortfarande ny. Att utveckla den och finna formerna är ett långsiktigt arbete. Det är nu dags att vidareutveckla arbetet med mo- dellen.193 har i uppföljningen pekat på att en alternativ modell är den mer formali- serade modell som används inom det sociala området.194 menar att det kan verka konstigt att man har valt olika modeller för samverkan med civilsam- hället inom kulturområdet respektive socialområdet. Samrådet bygger på medlemmars ideella arbete Ett flertal aktörer konstaterar att civilsamhällets insatser bygger på ideellt ar- bete som utförs . Bland annat konstaterar att människor som är ideellt engagerade gärna vill få något tillbaka. När modellen sjösattes var en drivkraft att man gärna ville vara med på möten för att vara säker på att inte missa något, men den motivationen saknas . För att föreningslivet ska enga- gera sig i modellen måste den ge något tillbaka till deltagarna: 193Ideell kulturallians, intervju . 194Den nationella överenskommelsen är samverkan mellan regeringen, SKL och idéburna organisationer inom det sociala området. Där är syftet att stärka de idéburna som röstbärare och öka mångfalden av utförare och leverantörer inom hälso- och sjukvård samt omsorg. 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD Regionerna bjuder ofta in brett till samråd och de frågor som tas upp är ofta breda. Det kan därför vara svårt för de personer som är aktiva i före- ningarna att veta om de ska välja att gå på dessa möten eller inte. Det blir ofta en brokig skara människor som kommer till mötena, och det kan vara svårt att hantera det som kommer ut av samrådsmötena.195 för hemslöjdsfrågor och konstaterar att det ideella föreningslivets villkor ibland glöms bort när det gäller samråd mellan regioner och det professionella kulturlivet: Civilsamhället är och kan i ännu större utsträckning vara en resurs i kul- turlivet. Man får dock inte glömma att de människor som engagerar sig ideellt ofta gör det på sin fritid. I föreningslivet är också ofta den demo- kratiska processen långsam och trögrörlig. En fördel är dock att förenings- livet engagerar många och det ofta medför ett brett genomslag för fattade beslut.196 Ett exempel på att det är svårt för personer som representerar en ideell förening att hinna gå på möten kan hämtas från . Såhkie sameföre- ning uppger att man måste prioritera mellan olika möten och anser att det är viktigare att träffa kommunen. Såhkie konstaterar att om man vill ha med ci- vilsamhället i modellen så måste regionen ägna mer tid åt att söka upp exem- pelvis föreningar och vara flexibel vad gäller mötestider. Såhkie konstaterar att kulturinstitutionerna har bättre förutsättningar att gå på möten och etablera relationer: De stora kulturinstitutionerna har resurser att gå på möten, etablera rela- tioner och söka medel. Därmed befästs ordningen att det är de stora kul- turinstitutionerna som får störst anslag.197 195Ideell kulturallians, intervju . , skriftligt svar , och Svenska Hemslöjdsför- eningarnas , skriftligt svar . 197Såhkie , intervju . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD Samrådet kan skapa förväntningar som inte infrias Några aktörer har pekat på att dialogen med civilsamhället kan bidra till att skruva upp förväntningar på bidrag. Länsmuseernas samarbetsråd pekar på att det i samverkansmodellen uttrycks en vilja att inkludera civilsamhället och att det väcker förhoppningar om ökade resurser till civilsamhällets aktörer. Dessa förväntningar motsvaras oftast inte av verkligheten med knappa resurser och en administration som för mindre organisationer upplevs som alltför byråkra- tisk. menar att civilsamhällets förväntningar ofta inte kan förverkligas eftersom bidraget har så låg årlig uppräkning. Oklart vilka resultat som samrådet ger I uppföljningen har några representanter för civilsamhället pekat på att det är oklart vilket konkret resultat som samrådet med civilsamhället ger, och att man därför skulle behöva se över hur dialogen med civilsamhället fungerar. menar att det har varit svårt att få in sina synpunkter i kulturplanen. i län framhåller däremot att man har tagit in flera syn- punkter från civilsamhällets representanter i länets kulturplan. Svårt att få in ungdomsfrågor i modellen I uppföljningen har bl.a. regionala konsulenter pekat på att kultursamverkans- modellen bättre borde ta till vara barns och ungas behov, önskemål och rättig- heter. En konsulent ställer frågan vilka kulturuttryck som skulle representeras i modellen om man skulle lyssna på barn och unga på riktigt.198 Ungdomsfrågor utgör inte något eget område i förordningen som styr mo- dellen. Detta innebär att ungdomsfrågor måste knytas till något av de sju om- råden som ingår i modellen. Flera aktörer har betonat att ungdomar är viktiga för kulturen och framkomsten av nya kulturyttringar. menar dock att ung- domsorganisationer är marginaliserade i modellen: Ungdomar är ofta kopplade som representanter enbart för sin ålder och kommun – inte för någon kulturyttring eller genre. Detta är inte en bra utgångspunkt. Från ett ungdomsperspektiv är det inte säkert att frågor som är viktiga faktiskt också ingår i kultursamverkansmodellen.199 i län försökte vid framtagandet av den första kulturplanen att nå ungdomar genom att använda en modell som har utvecklat utifrån ett nationellt uppdrag från regeringen. anordnade work- shoppar med ungdomar om kulturplanen i dels , dels . Till den öppna workshopen i kom cirka tio ungdomar, medan ingen kom till fritidsgården i vid första försöket. Där gjordes det hela om inom ramen för skolarbetet i stället. De underlag som togs fram användes sedan i kultur- planen. 198Nationell konsulentträff , skriftligt svar . 199Ideell kulturallians, intervju . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD Samverkan i stället för samråd? En av de intervjuade representanterna för civilsamhället har framfört att re- gionerna borde samverka och inte bara samråda med den idéburna sektorn. vill hellre ha samverkan än samråd eftersom man vill bidra till agendan. vill ha mer inflytande över kulturplanen eftersom man ser den som en kul- turplan för både den idéburna sektorn, kommunerna och . vill vara en jämbördig part och att planen ska ses som en gemensam plan, inte bara plan. 7.5 Dialogen med centrala myndigheter och aktörer Modellen har gett en förändrad roll Från har konstaterats att i och med modellens införande har fått en dramatiskt förändrad roll. Tjänstemän vid departementet har framfört att har gjort ett mycket bra jobb och är mycket närva- rande ute i landet. Modellen infördes snabbt, vilket klarade av på ett bra sätt. Från departementet är man medveten om att rådet har en utsatt roll – man fördelar medel och följer upp medlens användning och resultat utifrån politiska beslut och ekonomiadministrativa regler. Regionernas dialog med fungerar bra Uppföljningen visar att regionernas kontakter med fungerar bra. träffar alla landsting och regioner minst en gång . Dessa träf- far har som syfte att följa upp de beslut som har fattat. Vid träffarna deltar främst tjänstemän, men ibland är även regionpolitiker med. konstaterar att när regionpolitiker deltar får träffarna en något an- norlunda karaktär och att tjänstemannaträffarna upplevs vara mer informativa. Från regional nivå har det framförts att dialogen med fungerar bra. läns landsting betonar att ger återkopplingar på pla- nerna, vilket tjänstemän menar är mycket bra. De uppger att tjäns- temännen på tar upp bl.a. svaga punkter. uppfattar att det är högt i tak i diskussionerna med . har framfört att det dock inte är bra att en del enskilda handläggare på kan gå in alltför mycket i detaljer. Även har framfört att man har ett bra samarbete med . Presidiet vid kulturnämnd anser dock att besluten från kommer mycket sent, vilket leder till pro- blem. Den årliga samverkanskonferensen är uppskattad Modellen bygger på att har en djupare kunskap om kulturen i de olika regionerna än vad som framkommer i regionernas kulturplaner. Kultur- rådet anordnar därför en årlig samverkanskonferens tillsammans med samverkansrådet. 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD Flera aktörer har betonat att man uppskattar samverkanskonferenserna. Region anser att de är viktiga, bl.a. eftersom de ger ett tillfälle att träffa statssekreteraren och representanter för olika myndigheter. läns landsting menar att samverkanskonferenser har varit mycket bra, och de har också blivit bättre. Vid konferenserna får chefer för de olika sam- verkande parterna träffa varandra och de centrala myndigheterna. Detta gör att man får en bild av hur det ser ut i hela landet. Samverkan, inte förhandling har konstaterat att det ursprungliga förslaget om portföljmodellen (se avsnitt 2.1) innebar att en statlig förhandlingsman skulle inrättas. Detta skapade förväntningar i länen och dessa lever delvis kvar. Denna bild bekräftas även i denna uppföljning. har beklagat att förhandlingsmanslös- ningen inte infördes och har framfört att man kan rikta kri- tik mot att modellen har konstruerats på ett sätt som gör att det saknas ett del- moment av förhandling om pengar mellan regionerna och staten, vilket fanns med i det första förslaget. Teaterchefens intryck är att det kanske hade behövts: Som det är nu upplevs det som att regionen skickar in sin plan och får en summa pengar insatta på sitt konto, utan att det har skett någon dialog. Det är mycket bekymmersamt att regionerna inte kan prata med staten och det känns som att den nationella kulturpolitiken inte tar den plats den borde i samverkansmodellen.200 uppger att man lämnar in ett äskande till , även om detta inte efterfrågas. Regionen fortsätter dock att göra detta. har framfört att borde skriva avtal med varje reg- ion i stället. Även läns landsting har beskrivit processen som att det kommer en summa pengar utan att det har skett någon dialog om pengar med : Medlen kommer som en pott med pengar från till . beslut om hur mycket pengar som får föregås inte av någon diskussion. Dialogen med handlar enbart om kvali- tetsfrågor. har äskat mer medel, men har inte fått någon re- spons från Kulturrådet.201 har betonat att kultursamverkansmodellen inte innebär någon för- handling mellan staten och regionerna. Direktkontakten med har minskat I uppföljningen har flertalet aktörer konstaterat att de regionala kulturinstitu- tionerna tidigare hade direktkontakt med . Sedan modellen inför- des har institutionerna i stället fört en dialog med regionen som i sin tur har fört en dialog med . Flera institutioner har framfört att man saknar 200Skånes Dansteater, intervju . 201Uppsala läns landsting, intervju . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD möjligheten att föra en dialog med eftersom det finns en sakkun- skap där, men de flesta kan acceptera denna förändring. har bekräftat att man mer sällan har direktkontakt med institut- ionerna sedan modellen infördes. Kontakterna går i stället oftast via region- erna. konstaterar att detta är en förändring som inte har varit helt lätt. i uppfattar det som att kulturinstitutionerna i län är nöjda med att det numera är och inte institutionerna som för dialogen med . De tre stora institutionerna är ibland med i dialog- möten med . Exempelvis menar dock att det är negativt att roll har förändrats genom att direktkontakten avse- ende verksamhetsstödet inte ryms inom kultursamverkansmodellen. Stadstea- tern menar att hade ett långsiktigt perspektiv och fungerade som garant: Det finns nu en oro för att man riskerar att hamna i ett mer sårbart läge, mer utsatt för kortsiktiga politiska krafter, i det regionala sammanhanget. Tack vare den goda relationen med tjänstemän finns dock en kontaktyta kvar.202 Formellt ska kommunicera med via men det händer att man, i samförstånd med tjänstemän, tar kontakt med på eget initiativ: När man pratar med så pratar man med beslutsfattaren, dvs. den som fördelar de statliga medlen till kultursamverkansmodellen, och när man pratar med pratar man med budbäraren och det kan i vissa situationer spela roll.203 Teatern märker att relationen till har förändrats. såg Kul- turrådet teatern för vad den är – en stadsteater – men menar man att det har uppkommit förväntningar på att teatern, trots att den inte är organiserad och finansierad för det, ska lösa vissa andra nationella kulturprioriteringar som man menar att regionen i stort inte löst tillfredsställande: En representant ställde t.ex. frågor om hur teatern ska tillgodose dansom- rådet, med en underton av att om inte detta gjordes mer så skulle det på- verka det regionala anslaget. En sådan fråga sätter teatern i en knepig situa- tion. Eftersom det är en annan ekonomi att göra dans som teatern varken har finansiering eller uppdrag för, vare sig från ägaren, kommun, eller från /. Det är en omöjlighet att tillfredsställa sådana behov på ett enkelt sätt. Därför är det också anmärkningsvärt om det ska påverka de regionala anslagen.204 Även Musik i pekar på att en nackdel med modellen är att man nu- mera inte får ha någon direkt dialog med . Samtalen via kan upplevas som ett filter, även om tjänstemän är duktiga. In- stitutionerna tänker i produktioner, men det gör inte tjänstemännen på lands- 202Uppsala stadsteater, intervju . 203Uppsala stadsteater, intervju . 204Uppsala stadsteater, intervju . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD Detta innebär att man riskerar att tappa ett moment och en känsla. Ti- digare kunde man ringa till och diskutera rena produktionsfrågor och om man t.ex. kunde söka bidrag för en viss turné. I har bl.a. uppgett att man tidigare hade mycket nära kontakter med . var mycket drivande i museifrågor och hade mycket god kompetens. Sedan modellen infördes har kontakterna med upphört. Det är en förlust för museet att man har förlorat kontakten med . En annan institution i , , har framfört att en nackdel med modellen är att man inte längre har någon direktkontakt med staten. upplever att man genom modellen har hamnat längre bort från staten. fick det statliga bidraget direkt från och man redovisade då direkt till rådet hur pengarna hade använts. skulle vilja ha mer direktkontakt med . Teatern betonar att man är en av de ledande stadsteatrarna i landet och därmed en del av den statliga kul- turpolitiken. i menar att modellen har inneburit att inte heller staden kan ha direktkontakt med den statliga nivån och man anser att avståndet till staten har ökat. hade man täta kontakter. Man tar dock fortfarande kontakt med på eget initiativ i vissa specifika frågor, t.ex. om Unga teatern och Form/Design Center. har i en kommentar påpekat att i infördes den s.k. kulturpåsen, vil- ken innebar att fick statsanslagen och ansvaret att fördela dessa till ett antal namngivna institutioner. menar att kultursamver- kansmodellen inte har förändrat någonting relaterat till enskilda institutioners eller kommuners relation till . Region konstaterar att de gamla strukturerna som innebar att bl.a. hade direktkontakt med sina regionala avnämare delvis lever kvar parallellt med modellen. Till exempel kan anställda i verksamheterna vända sig till de myndigheter som tidigare hade ansvar för området. När mo- dellen introducerades fanns en oro i bl.a. kommun för att direktkontak- terna med skulle upphöra. Från kommunen uppges dock att direkt- kontakterna har fortsatt i och med , men att signalerna nu är att de i fortsättningen ska ske via regionen. En av de regionala kulturinstitu- tionerna i formulerar sin syn på frågan på följande sätt: Innan modellen infördes hade direktkontakt med Kultur- rådet. Det var bättre än dagens system. Att ha dialogen via regionen känns som en omväg. har sakkunskapen kring vad operan gör. Sam- tidigt är det också bra att regionen blir mer involverad i operans verksam- het.205 menar att distansen till bidragsgivarna har ökat – mu- seet kan inte prata för sitt behov av medel direkt med beslutsfattarna. 205 , intervju . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD lättare tidigare då man fick bidrag direkt från och hade en direkt- dialog med rådet. är det upp till museet att ta kontakt med . Annars ska dialogen gå via regionen. Svensk Scenkonsts enkät bland medlemmarna visar att deras kontakt med de statliga kulturmyndigheterna har minskat sedan samverkansmodellen inför- Svensk Scenkonsts undersökning om den regionala musiken visar att mu- sikinstitutionerna har kommit långt bort från och att all kommuni- kation numera går via regionernas kulturchefer. nationella överblick är viktig Flera aktörer har betonat att från ett nationellt perspektiv är det viktigt att Kul- turrådet har kunskap om läget och att de har goda kontakter med den regionala Bland annat Musik i Syd menar att där har rådet en viktig uppgift. Ett antal aktörer har pekat på att genom modellen har kommit längre från verksamheten på regional nivå. det inte är bra att är så långt borta från museiverksamheten. turrådet var tidigare mycket bra på museifrågor men har inte längre över- blicken och kommer inte ut i verksamheten längre. dan modellen infördes har förlorat stora delar av sin omvärldskun- skap och den nationella överblicken. Västerbottensteatern vill ha mer samtal med eftersom man me- nar att samtal ger mer än redovisningar i form av rapporter. tidigare en bra översikt över landets teatrar och det kändes tryggt. lever att denna överblick saknas . Teatern har bjudit in till och upplevde mötet som mycket positivt. Några aktörer menar att roll är mer diffus . teater menar att det kan upplevas som om numera i första hand finns till för det fria kulturlivet. Dansteaterns kontakter med är få och sker enbart i samband med projektansökningar eller i de fall gör analyser av dansområdet. Att kontakterna är få är dock inte så problema- tiskt eftersom det finns andra inom regionen eller danssektorn som man kan diskutera sakfrågor med. Dansteatern ställer frågan vilken roll ska spela och menar att det kan tyckas onödigt att man vid fördelningen av anslag går via – det skulle i stället kunna ske i en förhandling mellan Minskade kontakter med och förlorad överblick När det gäller filmen föreslog att skulle få en mer aktiv roll i fördelningen av pengar till regionerna, men det blev inte så. Det är som fördelar medlen. verkansmodellen innebär en förändring som inte har varit helt lätt, kanske sär- skilt inom filmområdet där aktörerna ofta tar direktkontakt med . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD Uppföljningen visar att kontakterna med har minskat i och med övergången till kultursamverkansmodellen. menar att mo- dellen i praktiken har inneburit att och den statliga nivån har förlorat kunskap om vad som görs i landet. har inte tagit över den rollen. En nationell och samlad överblick över vad som görs har därmed gått förlorad. upplever att man har förlorat en anslagsgivare som hade god kännedom om filmområdet i ett nationellt perspektiv. Även Film i menar att modellen har lett till att ingen längre har överblick över hela filmområdet i : Det är en förlust både analytiskt och strategiskt. Rapporteringen till Kul- turrådet upplevs inte vara relevant. Den tidigare rapporteringen till var bättre.206 upplever att den egna kontakten med de regionala resurscentru- mens huvudmän, landstingen eller regionerna, har förbättrats i och med mo- dellen. Man menar att man har fått fler tillfällen till kontakter med kulturche- ferna. vd har genomfört regionala dialoger med alla regionala kulturchefer. En positiv konsekvens av att filmen integrerats i regionen är att resurscentrumen måste vända sig till de nya huvudmännen och att kontakten mellan resurscentrumen och regionerna har blivit bättre. För resurscentrumen har det dock varit en på många håll stor omställning att vända sig till region- erna och till i stället för till . har mindre kontakter med de enskilda arkiven Regionala enskilda arkiv har ofta sitt ursprung i folkrörelser och är en del av civilsamhället.207 fördelade tidigare medel till regional enskild ar- kivverksamhet208 men numera ingår dessa medel i kultursamverkansmodellen. uppger att man därmed inte längre har lika mycket kontakt med de enskilda arkiven. upplever man att kontakterna är täta och att man har bra kunskap om vad som görs i landet. Tjänstemän vid Kul- turdepartementet har konstaterat att det bland arkiven i början fanns en oro för att man skulle tappa kontakten med . Departementet betonar dock att ingår i samverkansrådet. Staten har en roll som kvalitetsstämpel Flera aktörer har betonat att staten har en viktig roll när det gäller att vara med och legitimera verksamheter. Bland annat har konstaterat att när staten ger bidrag innebär det att en kvalitetsstämpel sätts på verksamheten. Även har pekat på denna fråga: 206Region , intervju . 207Det är exempelvis folkrörelsearkiv och näringslivsarkiv. är ofta medlemsägda och de finansieras till stor del av offentliga bidrag. Organisationen ser olika ut i olika delar av landet – på fungerar t.ex. landsarkivet enskilt arkiv. 208Riksarkivet fördelar fortfarande statliga medel till riksomfattande enskilda arkiv. 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD När modellen infördes fanns en rädsla för att det inte skulle finnas rätt kompetens på regional nivå. Att ha fått medel från innebar nå- got av en ”kvalitetsstämpel”.209 Bland annat Kungl. (KB) pekar på att utvecklingsbi- drag är viktigt för att få ytterligare regional eller finansiering. har genom modellen fått möjlighet till dialog menar att samverkansmodellen har gett dem en möjlighet att föra en dialog med regionerna om vad konstnärernas sociala och ekono- miska villkor kan innebära regionalt, vilket man ser som mycket positivt. Nämnden upplever också att regionerna är intresserade av den kunskap man kan förmedla. Ett exempel är att en särskild överenskommelse om samarbete för att förbättra konstnärernas möjligheter att arbeta med sin konst har träffats med kulturförvaltningarna i , och dis- kuteras ett motsvarande avtal med . De regionala museernas dialog med () När det gäller de regionala museernas kontakter med RAÄ visar uppföljningen inte någon enhetlig bild.