eunbil · H20N3C4825 · 2015-01-01 00:00:00 — Reviderad kommenterad dagordning avseende dp 7 och dp 8 Revideringarna har gjorts mot bakgrund av överläggningar med finansutskottet om Europeiska fonden för strategiska investeringar samt ytterligare information som regeringen fått avseende punkten om bankstrukturreformer. Revideringarna är gjorda i de delar som tar upp regeringens ståndpunkt. 7.Investeringsplan för - Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) Ordförandeskapet och kommissionen väntas informera om den överenskommelse om Efsi (Europeiska fonden för strategiska investeringar) som ordförandeskapet ingick med och som väntas bekräftas i Coreper . väntas besluta i frågan och därefter () ska rådet ta sitt formella beslut i skriftlig procedur. Regeringen har samrått med om investeringsplanen vid ett flertal tillfällen. Samråd om kommissionens förslag till förordning ägde rum inför möte . Överläggning med finansutskottet hölls . Överläggning skedde även . Kommissionens förslag till förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar redogörs för i Faktapromemoria /15:FPM18. Kommissionens meddelande om investeringsplanen redogörs för i Faktapromemoria /15:FPM13. Förhandlingarna med har framförallt kretsat kring frågor relaterade till finansieringen och styrningen av Efsi samt fondens livslängd. Beträffande finansieringen av Efsi innebär överenskommelsen med att garantitaket och målbeloppet för garantifonden består. Neddragningarna på Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat minskas med vardera jämfört med rådets allmänna inriktning. Finansieringen i marginalen ökar med (543 och 457 2015) jämfört med kommissionens förslag och den allmänna inriktningen. Vad gäller Efsi:s livslängd kvarstår att en oberoende utvärdering ska göras efter förordningens ikraftträdande. Investeringsperioden sträcker sig till 2019. Inom ramen för den politiska överenskommelsen kommer ges inflytande över t.ex. godkännandet av VD och vice VD för . har även fått gehör för att en resultattavla inrättas i syfte att visa effekterna av Efsi:s verksamhet. Regeringen har välkomnat investeringsplanen, där Efsi ingår, som syftar till att öka investeringar i EU och därmed bidra till förutsättningar för fler jobb och högre tillväxtpotential. Investeringsplanen kan bli ett viktigt komplement till de åtgärder som genomförs på nationell nivå, inklusive strukturreformer, för att stärka konkurrenskraft och tillväxt samt bidra till en hållbar utveckling. Det är bra att planen fokuserar på att stimulera privata investeringar. Regeringen stödjer ambitionen att förbättra investeringsklimatet genom bättre lagstiftning och enklare regler samt fördjupning av den inre marknaden, särskilt den digitala inre marknaden. Av vikt är även att fortsatt verka för en öppen och fri världshandel. Det är viktigt med hållbara investeringar på energi-, miljö- och klimatområdet med fokus på innovativa teknologier. Investeringsplanen ska bidra till omställningen till en grön resurseffektiv ekonomi. Generellt anser regeringen att det är viktigt att värna sunda offentliga finanser och att EU:s fleråriga budgetram för 2014-2020 respekteras. Regeringen ska fortsatt aktivt arbeta för att eventuella ökade risker för EU:s budget, som investeringsplanen kan innebära, minimeras och att eventuella tillkommande utgiftsbehov inte får leda till ökade medlemsavgifter utan hanteras genom omprioriteringar. Beträffande Efsi har regeringen vidare verkat för att EIB:s roll förblir central, att styrformerna inte kringskär EIB:s beslutsautonomi och att projekt granskas och bedöms - och att garanti och finansiering beviljas - på transparenta och objektiva grunder. Ordförandeskapet har efter förhandlingar uppnått en kompromiss i form av en politisk överenskommelse med . För viktiga områden som forskning och infrastruktur värnas som merparten av den finansiering som sker genom omprioritering kvarstår. Ytterligare finansieras dock genom utnyttjande av marginaler. Vad gäller denna del av uppgörelsen har regeringen en skeptisk hållning. Det kan konstateras att en sådan finansieringslösning är förknippad med vissa risker som regeringen i olika sammanhang arbetar för att begränsa. Regeringen hade föredragit en lösning som i högre utsträckning byggde på finansieringsdelen av rådets allmänna inriktning och som innebar en mer begränsad marginalfinansiering. Regeringen vill särskilt framhålla att i arbetet med att genomföra finansieringsdelen av uppgörelsen avser regeringen att fortsatt värna de svenska statsfinanserna. I kommande arbete med EU:s årliga budgetprocess sker det genom att regeringen fortsatt kommer att värna att tillräckliga marginaler skapas och att finansiering av eventuella tillkommande utgifter sker genom omprioriteringar. Sammantaget, och i ljuset av att samtliga medlemsstater väntas stödja kompromissen, kan regeringen emellertid ställa sig bakom uppgörelsen. 8.(ev.) Rådet ska nå en allmän inriktning för förordningsförslaget om strukturella åtgärder för att förbättra motståndskraften hos . Kommissionen presenterade ett förordningsförslag om strukturreformer i den europeiska banksektorn (se Faktapromemoria 2013/14:FPM59). Förslaget innebär att egenhandel (förutom om det gäller statspapper) för större banker måste separeras ut och förläggas i ett separat dotterbolag, samt möjligtvis även annan handelsverksamhet om tillsynsmyndigheten bedömer att den skapar risker som banken inte kan hantera på ett tillfredsställande sätt. Vidare tillkommer vissa rapporteringskrav samt en möjlighet för myndigheten att höja bankens kapitaltäckningskrav. Regeringen avser att ställa sig bakom förslaget, som kan komplettera andra åtgärder för att minska riskerna i det finansiella systemet inom EU. Regeringen har drivit att metoden för att välja ut vilka banker som ska omfattas av förslaget borde vara riskbaserad och inte storleksbaserad som är fallet i den kompromiss som diskuteras. Det är därför viktigt att förordningen innehåller en hög grad av nationell flexibilitet och det är positivt att liggande förslag inte innehåller automatisk separation av övrig handelsverksamhet, utan att det är upp till nationella tillsynsmyndigheter att bedöma om separation är nödvändigt. Regeringen har framgångrikt drivit linjen om att marknadsgarantfunktionen ska värnas, vilket är viktigt inte minst för att understödja den svenska realekonomin. Detta är något som regeringen särskilt kommer att bevaka i det fortsatta lagstiftningsarbetet.