rir · H3B516 · 2015-06-29 00:00:00 — Liksom för Stabilitetsfonden reducerar tillvägagångssättet statens nettoförmögenhet, i detta fall med , jämfört med hur finansräkenskaperna behandlar fonden. I enlighet med resonemanget ovan skulle således Stabilitetsfonden och Insättningsgarantin kunna betraktas som implicita respektive explicita garantier. Staten har många implicita åtaganden, men de brukar inte tas upp i balansräkningen. Att årsredovisningen har med dem handlar mer om att det gällande regelverket kräver att redovisningen ska innehålla hur mycket kapital som reserverats till dessa ändamål. Tabell B3 Fondernas påverkan på den finansiella balansräkningen i årsredovisningen för staten respektive finansräkenskaperna Källa: SCB:s finansräkenskaper, årsredovisning för staten 2014 samt egna beräkningar. STATENS FINANSIELLA TILLGÅNGAR – NÅGOT ATT RÄKNA MED? Pensioner (skulder) I både årsredovisningen och finansräkenskaperna finns avsättningar för myndigheternas tjänstepensioner på . Båda underlagen utgår ifrån samma värdering som utgörs av ett diskonterat nuvärde av framtida pensionsutbetalningar. Beräkningen är gjord av (). I årsredovisningen för staten 2014 och finansräkenskaperna används en I SPV:s egen årsredovisning används en lägre ränta på , vilket innebär att skulden där beräknas till ett värde som är högre än i årsredovisningen för staten.73 Den skillnad om som finns för den totala pensionsskulden mellan finansräkenskaperna och årsredovisningen utgörs av affärsverkens pensionsåtaganden. De ingår i årsredovisningen men inte i finansräkenskaperna, eftersom affärsverken där hänförs till företagssektorn. I årsredovisningen tas statsskulden upp till upplupet anskaffningsvärde och redovisningen sker under flera poster på balansräkningen. Under posten statsskulden redovisas den nominella skulden och under periodavgränsningsposter redovisas upplupna ränteintäkter och kostnader samt förutbetalda kostnader och intäkter Den nominella skulden är konsoliderad vilket betyder att statliga myndigheters innehav av statspapper har räknats av på det sätt som beskrevs i avsnittet om fonder. I finansräkenskaperna motsvaras statsskulden av en upplåning som i stället redovisas brutto och till marknadsvärde. Att den redovisas brutto betyder till exempel att de statspapper som finns i främst Kärnavfallsfonden och Insättningsgarantin tas upp som tillgångar på balansräkningen och därför även måste ingå på skuldsidan i form av upplåning. Även marknadsvärderingen innebär att en diskrepans uppstår. I tabell B4 har vi försökt att skapa en brygga mellan statsskulden så som den definieras i årsredovisningen och den upplåning som redovisas i finansräkenskaperna. 73 Årsredovisning för staten 2014, s. 173–174 samt not 43. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Tabell B4 Brygga mellan statsskulden i årsredovisningen och upplåningen i finansräkenskaperna Statsskulden enligt årsredovisningen (not 45) Kärnavfallsfondens innehav av statsobligationer Insättningsgarantins innehav av statsobligationer Övriga myndigheters innehav av statsobligationer Riksgäldens definition av den svenska statsskulden (not 45) Förutbetalda kostnader på statsskulden (not 36) Skuld till PPM (not 48) Repor Kärnavfallsfonden och Insättningsgarantin (not 48) Upplupna räntekostnader för statsskulden (not 51) Förutbetalda intäkter för statskulden (not 53) Upplåning redovisad i finansräkenskaperna Källa: Årsredovisningen för staten 2014, SCB:s finansräkenskaper samt egna beräkningar. Eftersom upplåningen i finansräkenskaperna redovisas brutto måste vi först lägga tillbaka myndigheternas innehav av statspapper. Förutom det finns det myndigheter som har lån utanför Riksgälden. Dessa lån är med i finansräkenskapernas marknadsvärderade statsskuld men inte i årsredovisningens statsskuld. Även vissa derivat och repor redovisas på olika sätt i de båda underlagen och måste därför ingå i vår brygga. I årsredovisningen finns en skuld till premiepensionssystemet som tas upp under posten övriga skulder. I finansräkenskaperna motsvaras skulden av en inlåning i Riksgälden. Förutom ett större inslag av bruttoredovisning redovisas skulden i finansräkenskaperna till marknadsvärde direkt på de instrument som ingår i upplåningen. I årsredovisningen finns delar av denna uppräkning också med, men den redovisas under andra poster än under statsskulden i balansräkningen. Under posterna fordringar och periodavgränsningsposter finns förutbetalda kostnader på statsskulden. Och under posterna övriga skulder och periodavgränsningsposter på skuldsidan finns upplupna räntekostnader och förutbetalda intäkter på statsskulden. Dessa tre poster utgör mindre del av den omräkning till marknadsvärde som Riksgälden gör åt SCB och finansräkenskaperna.74 Resterade del av marknadsvärderingen utgör residual i tabell B4. Marknadsvärderingen i finansräkenskaperna ger således upphov till en diskrepans på mellan underlagen. 74 SCB underlag . STATENS FINANSIELLA TILLGÅNGAR – NÅGOT ATT RÄKNA MED? Övriga avsättningar, upplupna bidragsintäkter och oförbrukade bidrag Tre tydliga poster i årsredovisningens balansräkning finns inte med i finansräkenskaperna: övriga avsättningar, upplupna bidragsintäkter och oförbrukade bidrag. Det sammanlagda värdet (netto) för posterna 2014 är minus . Att finansräkenskaperna inte har med posterna beror på att de motsvaras av framtida transaktioner där det är osäkert om det finns en motpart och vem den i så fall är. I finansräkenskaperna ska både stockar och flöden stämma överens mellan olika sektorer i samhället och av praktiska skäl inväntar man därför den verkliga transaktionen innan beloppen bokförs. Fordringar, övriga skulder och periodavgränsnings-poster Den enskilt största skillnad som finns mellan de två underlagen uppstår därför att olika redovisningsprinciper används för fordringar och kortfristiga skulder. Denna typ av tillgångar och skulder uppstår till följd av att vissa betalningar hamnar utanför redovisningsperioden. Det är främst olikheter i redovisningen av in- och utbetalningar av olika typer av skatter som leder till att en stor diskrepans i underlagen uppstår, , se tabell B5. I tabellen tas de skillnader upp som inte tidigare avhandlats under någon annan rubrik. Tabell B5 Fordringar, övriga skulder och periodavgränsningsposter – en jämförelse av årsredovisningen och finansräkenskaperna Skatteskulder, övriga skulder och Skatter och övrig periodisering Källa: Årsredovisningen för staten 2014, SCB:s finansräkenskaper och egna beräkningar. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER När en balansräkning upprättas uppstår en rad korta skulder och tillgångar till följd av att betalningar som redovisningsmässigt tillhör i verkligheten genomförs . Exempel på sådana poster är fordringar, leverantörsskulder, förskott samt förutbetalda kostnader och intäkter. Staten ansvarar för uppbörden av alla skatter i riket. Den skatt som betalas in kommer i huvudsak från hushåll och företag. Efter att skatten har betalats in ansvarar staten för att fördela skatterna till kommuner, pensionssystemet och EU. En del av de inbetalda skatterna betalas också tillbaka till hushållen och företagen. Inom skattesystemet uppstår således stora betalningsströmmar mellan olika samhällssektorer. De flesta skatter betalas med en eller flera månaders förskjutning, vilket leder till att staten har en skattefordran på omkring 150200 miljarder kronor.75 Även andra betalningar inom systemet leder till att kortfristiga skulder och tillgångar uppstår i olika samhällssektorer. Syftet med finansräkenskaperna är att beskriva transaktioner och hur skulder och tillgångar är fördelade mellan olika sektorer i ekonomin. Därför har SCB utvecklat en modell för att beskriva skattesystemet i termer av transaktioner, skulder och fordringar mellan olika samhällssektorer. I årsredovisningen har man valt en annan modell för att uppfylla andra mer redovisningsmässiga syften. Båda modellerna är mycket komplexa men förenklat kan man säga att i finansräkenskaperna tar man med den utestående skattefordran som staten har som beror på att skatter betalas in med en eller ett par månaders förskjutning. I årsredovisningen tar man inte med den som en tillgång. Redovisningstekniskt följer finansräkenskaperna och årsredovisningen för staten sina regelverk. Dessa skiljer sig emellertid markant åt vilket differensen på är ett tecken på. 75 Underlag från SCB . STATENS FINANSIELLA TILLGÅNGAR – NÅGOT ATT RÄKNA MED? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Bilaga 3 Några poster står för huvuddelen av det samlade värdet För att tydliggöra vilka finansiella tillgångar och skulder som står för huvuddelen av värdet i statens finansiella balansräkning har tabell B6 sammanställts. Sammanställningen baseras på värderingar som är hämtade från flera olika underlag: Finansräkenskaperna (FiR), Årsredovisning för staten 2014 (ÅRS) och Verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande 2013 (VB). Den värdering som bäst återspeglar en tillgångs eller skulds verkliga värde har valts. Stabilitetsfonden och Insättningsgarantin ingår inte i sammanställningen då de betraktas som implicit respektive explicit garanti, se resonemang i bilaga 2. De korta fordringar och skulder som uppstår till följd av betalningar i skattesystemet ingår inte heller i kalkylen, se resonemang i bilaga 2. Aktier och andra tillgångar som innehas av 16 självständiga enheter76 har också lagts utanför kalkylen. De antas inte, påverka statens framtida budgetutfall i normala fall. För att tydliggöra värdet i olika statliga verksamheter och äganden redovisas dessa sammanhållet oberoende av finansieringsform. Av tabellen framgår att omkring 15 statliga bolag och 6 andra statliga verksamheter står för av värdena i den finansiella balansräkningen. De aktuella posterna är markerade med ett x i tabell B6. 76Allmänna arvsfonden, , , , , UR och SR, , Norrlandsfonden, Operan, , och kompetensutveckling, , , Stiftelsen Industrifonden, Svensk-Danska Broförbindelsen () samt . STATENS FINANSIELLA TILLGÅNGAR – NÅGOT ATT RÄKNA MED? Tabell B6 Verksamheter och äganden som utgör stora poster i statens balansräkning Bolagsportfölj med ca 50 stycken bolag Marknadsvärde 2013 (VB) Varav värdet i omkring 15 största bolag Kapitalandel (ÅRS) Kapitalandel + lån (FiR) Kapitalandel + nominellt belopp för lån (FiR) Marknadsvärde (FiR) Anskaffningsvärde (ÅRS) Lån med upplupna räntor (ÅRS) Inlåning och Kassa/bank Nominellt belopp (ÅRS) Marknadsvärde (FiR) Nominellt belopp (ÅRS) Diskonterat nuvärde (ÅRS) Upplupet anskaffninsvärde (ÅRS) + uppräkning till marknadsvärde (FiR) Källa: Egna beräkningar. Anm.: Posten övriga ägarandelar utgörs av andelar i Nordiska investeringsbanken, Europeiska investeringsbanken, Europeiska och utvecklingsbank. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är finansieringen av bolaget effektiv Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej – effektivitet i exportgarantisystemet? Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen Bistånd genom internationella organisationer – UD:s hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet STATENS FINANSIELLA TILLGÅNGAR – NÅGOT ATT RÄKNA MED? Omskolad till arbete? – Utbildningsstödet till varslade vid Den officiella statistiken – en rättvisande bild av samhällsutvecklingen? Återfall i brott – hur kan samhällets samlade resurser användas Digitalradio – varför och för vem? – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Granskning av Årsredovisning för staten 2014 Transporter av farligt avfall – fungerar tillsynen? Regeringens styrning av SOS Alarm – viktigt för människors trygghet Patientsäkerhet – har staten gett tillräckliga förutsättningar för en Regeringens jämställdhetssatsning – tillfälligheter eller långsiktiga Överskuldsättning– hur fungerar samhällets stöd och insatser? Regeringens hantering av risker i statliga bolag