rir · H3B517 · 2015-07-02 00:00:00 — I rapporten framhålls dock att utrikes födda kvinnor alltjämt i större utsträckning befinner sig utanför arbetskraften jämfört med till exempel inrikes födda kvinnor eller utrikes födda män.41 betonar att den största förbättringspotentialen för att öka arbetskraftsutbudet troligen finns just bland utrikes födda kvinnor. Även gapet mellan inrikes och utrikes födda akademiker är alltjämt stort, i synnerhet för utomeuropeiska kvinnor. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utomeuropeiskt födda kvinnor med akademisk utbildning uppgick till 2013.42 av samtliga inskrivna personer på Arbetsförmedlingen 2014 fick ett arbete medan motsvarande andel för nyanlända var knappt 20 procent.43 Personer med förgymnasial utbildning, utomeuropeiskt födda, funktionsnedsatta och äldre personer (55–) har i allmänhet särskilda svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden.44 Andelen i arbetskraften som är överkvalificerad för sitt yrke är generellt sett betydligt större bland utrikes än inrikes födda. Bland dem som anlänt till för sedan bedöms vara överutbildade för sitt arbete. Det ska jämföras för inrikes födda.45 För Maysa har det varit svårt att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Hemma i läste hon engelska på . Hon arbetade också som sekreterare, översättare och guide för flera internationella organisationer verksamma i landet. efter ankomsten har hon ännu inte hittat något arbete. Maysa har sökt väldigt många jobb men aldrig blivit kallad till någon intervju. Hon tror att de flesta arbetsgivare inte nöjer sig med svenska, utan hellre tar någon som kan språket perfekt. Hon tycker det är väldigt svårt att lära sig tillräckligt bra svenska genom endast sfi. 2.2.2Lång tid innan etablering I föregående avsnitt redovisas skillnader i sysselsättning och arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda. I detta avsnitt redovisas uppgifter för vissa av de utrikes födda, nämligen kommunplacerade flyktingar. Denna grupp har i allmänhet betydligt svårare än andra grupper att etablera sig på arbetsmarknaden. 42Arbetsförmedlingen (2014c) Utbildningsexplosion i befolkningen – men får akademikerna arbete i nivå med sin utbildning? Pressmeddelande . s. 3 och 6. 43Arbetsförmedlingen (2015a) Arbetsförmedlingens återrapportering . (), s. 24. 44Arbetsförmedlingen (2014b) Arbetsmarknadsutsikterna , s. 45SOU (S2010:04) Vid arbetslivets gränser. Sysselsättning, matchning, barriärer 1974–2010, s. 56 och 59–60. Klasstillhörighet snarare än tidigare yrkeserfarenheter eller utbildning tycks dock påverka etableringstiden. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Det tar alltjämt för nyanlända flyktingar och flyktinganhöriga att etablera sig på arbetsmarknaden i . Som framgår av diagram 2.2 tar det innan av de kommunplacerade är registrerade som förvärvsarbetande. För männen går det i regel snabbare – mellan 3 och , där är det vanligaste kohortvärdet. För kvinnorna går det som regel betydligt långsammare; det tar innan av de som bosatts ett visst år registreras som förvärvsarbetande.46 Betydande skillnader går även att observera mellan nyanlända beroende på mottagningsår. De nyanlända som togs emot 1997–1998 samt 2005–2006 har haft en mer gynnsam utveckling, med en sysselsättning på i genomsnitt över medelvärdet för varje givet år efter mottagning. Motsvarande avvikelse från medelvärdet –2009 är en minskning . Sysselsättningsutvecklingen för nyanlända är något svagare, det vill säga kurvan är flackare än för nyanlända . Sysselsättningskurvorna förbättras dock något därefter. perioden tycks andelen förvärvsarbetande stanna . Diagram 2.2 Andel kommunmottagna nyanlända 20–i förvärvsarbete utifrån mottagningsår (procent) Antal år sedan kommunmottagande Databearbetning av (2015b). 46 Se (2015b) Etableringsgrad, tabell 1, s. 7 samt diagram 3–5 s. 10. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? Att mäta etablering i termer av sysselsättningsgrad för vissa grupper ger värdefull information men tar inte hänsyn till att förutsättningarna för etablering varierar och rum. Förbättrade etableringsresultat kan således bero på såväl ökad effektivitet i de statliga insatserna som på förändringar i målgruppen och dess fördelning över landet.47 Mot denna bakgrund har gett konsultföretaget i uppdrag att utveckla ett kompletterande etableringsmått.48 Som ett första steg har bakgrundsfaktorers betydelse för utrikes föddas etablering undersökts med hjälp av en serie regressionsanalyser. Utifrån sin undersökning framhåller framför allt nedanstående faktorer som viktiga för sannolikheten för en kommunmottagen att vara förvärvsarbetande. Av de bakgrundsegenskaper som ingått i modellen är det ålder och kön som har störst inverkan på sannolikheten att en person är Generellt sett är förvärvsfrekvensen högre för yngre personer och för män än för äldre personer och kvinnor. –2013 har kommunmottagna personer som befinner sig i storstäder (inklusive förorter) generellt sett haft en högre sysselsättningsgrad än personer som mottagits i övriga kommuner. Detta samband gäller även när hänsyn tas till skillnader i de mottagnas bakgrund . Utbildningsnivå är av stor betydelse för arbetsmarknadsetableringen. Nyanlända med eftergymnasial utbildning når en högre sysselsättningsgrad än de som läst som högst på gymnasienivå, vilka i sin tur lyckas bättre än de som enbart har förgymnasial utbildning. Sannolikheten att vara sysselsatt påverkas av födelselandets generella utvecklingsnivå, mätt som landets rankning enligt Human Development Index (HDI).49 Utifrån den statistiska analysen har ett kompletterande mått på etableringsgrad skapats som visar den förväntade etableringsgraden givet de kommunmottagnas sammansättning avseende kön, ålder, födelselandets utvecklingsgrad samt grund för bosättning. För att minska konjunktursvängningarnas inverkan på resultatet har även den totala sysselsättningsgraden i riket inkluderats i modellen. Statistiken för utbildningsbakgrund för nyanlända som anlänt är dock behäftad med ett stort mått av osäkerhet, varför utbildningsbakgrund inte ingått i analysen. 49En uppdelning har skett av länder utifrån tre kategorier av HDI: låg-, medel- respektive högutvecklade. HDI beräknas utifrån tre index: förväntad medellivslängd, utbildningsnivå samt köpkraftsjusterad bruttonationalinkomst per capita. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Genom att jämföra faktisk och förväntad etableringsgrad ges en indikation på hur resultatet ska ses i förhållande till förutsättningarna. redovisas observerad respektive förväntad sysselsättningsgrad för nyanlända efter mottagning, redovisat för mottagningsåren 1997–2010. Diagram 2.3 Observerad och förväntad sysselsättning efter mottagning för nyanlända kommunmottagna 1997–2010 (procent) Anmärkning: Observerad faktisk sysselsättning efter kommunmottagning jämfört med den förväntade sysselsättningen givet personernas bakgrundsegenskaper. Årtal anger mottagningsår. Databearbetning av (2015b). Som framgår av diagrammet indikerar det alternativa etableringsmåttet att utfallet varit sämre för de nyanlända som kommunplacerats den senare delen av perioden, även när hänsyn tas till en rad bakgrundsfaktorer. En förklaring till detta kan vara att etableringspolitiken och de erbjudna insatserna haft sämre effekt, vilket i sin tur skulle kunna förklaras av det ökade antalet nyanlända som ska etableras på arbetsmarknaden . En annan tänkbar förklaring är förändringar i de kommunplacerades utbildningsbakgrund.50 Även om hänsyn tas till sysselsättningen för inrikes födda i analysen syns ett kraftigt försämrat resultat i samband med lågkonjunkturen . En trolig förklaring till detta är att nyanlända svenskars förutsättningar på arbetsmarknaden i högre utsträckning påverkas av konjunkturläget jämfört med inrikes föddas. 50De kommunplacerades utbildningsbakgrund ingår inte i Swecos analys eftersom det finns brister i datakvaliteten för denna variabel i den offentliga statistiken. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? Nedanstående diagram (2.4) visar differensen mellan faktisk och förväntad etablering efter kommunmottagande, uppdelat på kön och mottagningsår. För de nyanlända som bosatte sig 1998–1999 samt 2005–2006 är den observerade sysselsättningsgraden betydligt högre än förväntat utifrån De nyanlända som bosatt sig 2007 och framåt har däremot en sysselsättningsgrad som understiger den förväntade. Generellt sett är differensen mellan förväntad och observerad sysselsättning större för män än för kvinnor. En trolig förklaring till detta är att männen är överrepresenterade i konjunkturkänsliga yrken, vilket gör att männen gynnas mer än kvinnor under högkonjunktur men även missgynnas mer under lågkonjunktur. Generellt sett tycks differensen mellan förväntad och observerad sysselsättning ha blivit större för män, både vad gäller positiva och negativa avvikelser. En trolig delförklaring till detta är att mäns arbetsmarknad generellt sett är betydligt mer konjunkturkänslig än kvinnors, varför männen gynnas mer än kvinnorna under högkonjunktur men även missgynnas mer under lågkonjunktur. Diagram 2.4 Skillnad mellan observerad och förväntad sysselsättning efter kommunmottagande 1997–2010 (procentenheter) –2,0 –4,0 –6,0 –8,0 Anmärkning: Skillnad mätt som differensen i procentenheter mellan observerad sysselsättningsgrad för gruppen efter mottagande i kommun, jämfört med den förväntade sysselsättningsgraden efter mottagande givet gruppens bakgrundsegenskaper. Årtal anger mottagningsår. Uppdelat på män och kvinnor. Databearbetning av (2015b). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION är och har haft svårt att lära sig svenska genom sfi. Han tycker det är svårt att lära sig ett främmande språk i hans ålder. I stället har han skaffat ett arbete hos en yngre släkting. Där arbetar han med att leverera varor och ta upp beställningar. Under sitt yrkesliv i drev en rad olika småföretag. Genom bekanta i staden där han bor har han börjat sätta in sig i vad som krävs för att starta ett företag, kanske en restaurang eller en biltvätt, så att han kan försörja sig och sin familj. Han upplever att det är många regler för den som vill starta ett företag i . Därför vill han arbeta och försöka lära sig hur samhället fungerar först. Internationella jämförelser av arbetsmarknadsetableringen för utrikes födda kan vara av stort intresse när man försöker bedöma effektiviteten i olika system och insatser. kan sådana jämförelser vara problematiska eftersom olika länder har olika förutsättningar i termer av migration, konjunkturläge, mottagningssystem med mera. Nedan följer en kort redogörelse av utrikes föddas ställning på arbetsmarknaden i jämfört med i andra länder. Vidare diskuteras möjliga förklaringar till varför utfallet skiljer sig åt mellan olika länder.51 2.3.1Olika politik och lösningar i olika länder Utrikes födda som kommer till möter ofta likartade problem på arbetsmarknaden. Svårigheter att få sin yrkeserfarenhet och utbildning bedömd och validerad, begränsade kunskaper i det nya språket och om det nya samhället samt diskriminering är exempel på faktorer som utgör hinder för att få ett jobb. Problemen förstärkts om man dessutom kommer som flyktinginvandrare jämfört med exempelvis arbetskraftsinvandrare. För att minska sysselsättningsgapen mellan inrikes och utrikes födda har europeiska länder valt olika lösningar för att underlätta för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden. De flesta länder erbjuder stöd genom generella arbetsmarknadspolitiska insatser men flera länder har även investerat i riktade integrationsåtgärder för nyanlända.52 I likhet med har både och etableringsinsatser för nyanlända invandrare. Gemensamt för de tre länderna är att de erbjuder ganska omfattande introduktionsprogram med heltidsaktiviteter i upp till tre 51OECD (2014b) International Migration Outlook . 52Benton, , m.fl. (2014) Aiming Higher: Policies to Get Immigrants into Middle-Skilled Work in Europe. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? år som individen inte behöver bekosta själv. Nyanlända har ingen skyldighet att delta, utan individens medverkan främjas genom ekonomiska incitament.53 I finns integrationsprogram för flyktinginvandrare och deras anhöriga som kan vara upp till , medan arbetskraftsinvandrare har rätt till språkutbildning. Ansvaret för genomförandet av etableringsinsatser ligger hos kommunerna, där den nyanlända inleder introduktionsprogrammet med att skriva under ett kontrakt med kommunen där målet med och aktiviteterna i introduktionsprogrammet specificeras.54 introducerades nya regler med avsikt att förstärka etableringsinsatserna. måste kommuner erbjuda en integrationsplan och hälsoundersökning till nyanlända och deras anhöriga.55 I är det till skillnad från både en rätt och en plikt för flyktingar att delta i introduktionsinsatser, eftersom deltagandet är kopplat till möjligheten att få permanent uppehållstillstånd. Flyktingar kan delta i ett introduktionsprogram på heltid i upp till två (i vissa fall tre) år. Det krävs minst 300 timmars deltagande (språkutbildning och samhällsorientering) för att få permanent uppehållstillstånd.56 skiljer sig från sina grannländer så till vida att varken uppehållstillstånd eller medborgarskap villkoras med deltagande i etableringsinsatser eller godkända prov i språk eller samhällskunskap.57 I krävs att individen både deltar i introduktionsprogrammet och får godkänt i ett språktest för att få uppehållstillstånd. I är som redan nämnts deltagande i insatser obligatoriska för permanent uppehållstillstånd. I andra länder med förhållandevis hög invandring, till exempel och , finns riktade introduktionsprogram för att möta nyanländas behov. I införde regeringen ett introduktionsprogram som en del av invandringslag. Det riktar sig framför allt till nyanlända tredjelandsmedborgare och består av både språkutbildning och samhällsorientering.58 (2010) Dimensions of citizenship: European integration policies from a Scandinavian perspective, i , B., Strömblad, P. (red.) Diversity, inclusion and citizenship in . : , s. 19–46. 54ESO (2011) Sysselsättning för invandrare – en om arbetsmarknadsintegration, s. 156. 55OECD (2014b) s. 248. 56ESO (2011) s. 158. 57Borevi, (2010) s. 19–46. 58Burkert, , (2014) Investing in the Future: Labor Market Integration Policies for New Immigrants in . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION har traditionellt sett hanterat integrationsutmaningar inom ramen för ett generellt urbant utvecklingsarbete med riktade åtgärder mot socioekonomiskt utsatta bostadsområden, snarare än gentemot invandrare som grupp. har däremot en rad förändringar genomförts som är mer fokuserade på invandrare. En större förändring är införandet av det så kallade RIC-kontraktet. Kontraktet gäller specifikt för gruppen nyanlända invandrare, vilka förväntas skriva under ett avtal med den franska staten som en förutsättning för att de ska få uppehållstillstånd. Introduktionsprogrammet som kontraktet avser varar med möjlighet till förlängning , och det lägger betoning på individens ansvar för integrationen. Utöver språkinsatser är det däremot lite fokus på arbetsmarknadsåtgärder i RIC-kontraktet. En central aspekt är i stället individens kunskaper om det franska samhället och dess värderingar.59 I andra länder, exempelvis och , är får de nyanlända stöd framför allt genom det civila samhället och olika projekt för att hitta arbete och integreras i samhället i övrigt.60 En jämförande studie av sex länder visade att i , och lyckades invandrare hitta jobb relativt snabbt efter ankomst, jämfört med , och där invandrare initialt har lägre sysselsättning första året efter ankomst men där sysselsättningen ökar avsevärt under loppet av en femårsperiod.61 har ett i hög grad decentraliserat system med stora variationer. Vissa regioner har inga integrationsåtgärder alls medan regioner som traditionellt sett haft en hög invandring, exempelvis och , har integrationscentrum och språkutbildningar. Före finanskrisen upplevde ett kraftigt ekonomiskt uppsving , vilket gjorde det relativt lätt för invandrare att hitta arbete. De flesta fick dessutom jobb genom kontakter och få sökte stöd från den spanska arbetsförmedlingen. Efter finanskrisen, som slog särskilt hårt mot invandrare eftersom en stor del arbetade inom byggsektorn, har den spanska regeringen vidtagit vissa åtgärder som framför allt är riktade mot att begränsa invandringen och förmå invandrare att frivilligt återvända till sina hemländer. Regeringen har dock även introducerat insatser som syftar till att rusta arbetslösa invandrare så att de lättare kommer in på arbetsmarknaden, i huvudsak genom utbildningsinsatser.62 59Safi (2014) Shifting Focus: Policies to Support the Labor Market Integration of New Immigrants in . , s. 12. m.fl. (2014) Aiming Higher: Policies to Get Immigrants into Middle-Skilled Work in Europe. , s. 1. 61Detta omfattar inte bara asylsökande, utan även invandrare generellt. Se . m.fl. (2014) s. 5. 62Ramos, (2014) Turning a Corner? How Can Help Immigrants , , s. 10. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? Ökade krav på individen En generell trend i flera europeiska länder som har arbetsmarknadsåtgärder för nyanlända är att insatser kopplas till hårdare krav på den nyanlända. Individens möjligheter att få uppehållstillstånd eller medborgarskap har villkorats med deltagande i obligatoriska introduktionsprogram eller genom starkare ekonomiska incitament.63 Exempelvis har och obligatoriskt deltagande genom introduktionskontrakt och har haft obligatorisk språkutbildning . Obligatoriskt deltagande har generellt sett snarare blivit regel än undantag.64 I och får nyanlända en lägre ekonomisk ersättning än det ekonomiska biståndet för övriga invånare för att stärka incitamenten för att gå från bidrag till arbete.65 I är det den ekonomiska ersättningen i sig som ska fungera som incitament för ett aktivt deltagande i etableringsinsatser.66 Intentionen är att etableringsersättningen ska vara högre än riksnormen för försörjningsstöd.67 I både och måste individen själv betala en del av sina obligatoriska introduktionsprogram för att på så sätt öka individens incitament för en snabbare etablering.68 I är det dessutom obligatoriskt att klara en integrationsexamen som prövar kunskaper i språk och samhällsorientering innan man kan få permanent uppehållstillstånd.69 En liknande ordning, där kunskapskrav är kopplade till uppehållstillstånd, finns i , och Frankrike.70 2.3.2OECD-länder som tar emot flest invandrare I detta avsnitt jämförs de tio som tar emot flest invandrare i relation till sin befolkning. Samtliga uppgifter bygger på OECD-statistik och avser 2012 om inget annat anges. Som framgår nedan finns såväl som och med bland de tio största invandringsländerna. ligger på tredje plats med närmare 63Emilson (2008) Introduktion och integration av nyanlända invandrare och flyktingar – Utredningar, granskningar, resultat och bristområden. En skriftserie från NTG-asyl & integration, nr 7. 37–38. 2009/10:60. Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd, s. 33. 67Socialstyrelsen (2015) Riksnormen för försörjningsstöd, ekonomisktbistand/riksnormen (hämtad ); (2014) Faktablad: Etableringsersättning, . Om den nyanlända deltar i en etableringsplan på heltid erhålls per dag, . 2009/10:60. Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd s. 33. 69ESO (2011) s. 160. 70Emilson, (2008) s. 39. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 14 invandrare per 1 000 invånare () medan ligger på sjätte plats med knappt . har högst invandringstal med . Diagram 2.5 Andelen invandrare, asylsökande samt utrikes födda för de tio som hade högst invandring per 1 000 invånare 2012 Invandrare (promille) Asylsökande(promille) Utlandsfödda (procent) Källa: (2014b). Med är det land som har högst andel asylinvandrare i relation till antalet invånare. Näst högst andel asylsökande har med . Länder som och – som ofta framhålls som lyckade exempel avseende arbetsmarknadsetablering av invandrare – har en betydligt lägre asylinvandring (0,7 respektive ). kan konstateras att just och tillsammans med och har en hög andel utrikes födda i sin befolkning, mätt som procent. I nedanstående diagram redovisas sysselsättningsgraden för inrikes födda män och kvinnor i de tio som hade den högsta relativa invandringen 2012. Av diagrammet framgår också skillnaden mellan inrikes och utrikes födda. Som framgår har en förhållandevis hög sysselsättningsgrad för inrikes födda, särskilt för kvinnor. kan konstateras att sysselsättningsgapet, definierat som skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda, är bland de största i och särskilt stort är det för kvinnor. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? Diagram 2.6 Sysselsättning 2012 för inrikes födda män och kvinnor samt skillnad gentemot utrikes födda (procent respektive procentenheter) –20,0 Källa: (2014b). I diagrammet nedan redovisas arbetslöshet uppdelat på kön för inrikes och utrikes födda i de tio som hade högst invandring 2012. Diagram 2.7 Arbetslöshet för inrikes respektive utrikes födda män och kvinnor 2012 Andel av arbetskraften (procent) Källa: (2014b). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Av diagrammet framgår bland annat att har en förhållandevis låg nivå på arbetslösheten samt att den är jämt fördelad mellan de olika Länder som och har också en relativt jämn fördelning mellan inrikes och utrikes födda. liksom har förhållandevis låg arbetslöshet för inrikes födda män och kvinnor men där är å andra sidan arbetslösheten betydligt högre för utrikes födda. 2.3.3Vad kan förklara det sämre utfallet i ? har genomfört flera studier om migration och integration och är ett av de länder vars integrationsinsatser man har undersökt särskilt. Redan i en studie konstaterade att det låga utfallet bland utrikes födda på arbetsmarknaden delvis kan förklaras av den växande flyktinginvandringen.71 Detta är en grupp som har svårare att integreras än till exempel arbetskraftsinvandrare. Exempelvis , med en låg andel asylsökande, har en migration som är starkt efterfrågebaserad medan den svenska migrationen inte styrs på samma sätt avseende vilka grupper som ska få uppehållstillstånd. styr i hög grad sammansättningen av invandrare med tyngdpunkt på ekonomisk invandring och arbetskraftsinvandrare. Ekonomiska invandrare som söker sig till behöver ekonomiska resurser för att försörja sig själva och sin familj men det krävs inget arbetserbjudande för att få arbetstillstånd. Båda grupperna väljs ut efter ett poängssystem där språkkunskaper i engelska och franska är mycket viktiga.72 I var skillnaderna i sysselsättning mellan utrikes och inrikes födda mindre än de är . I takt med ökande flyktinginvandringen har emellertid sysselsättningsgapet ökat och Men detta är endast en del av förklaringen, enligt , som exempelvis lyfter fram att inträdet på arbetsmarknaden för två av de största invandrargrupperna i , somalier och irakier, verkar ha varit betydligt lättare i andra länder. Bland femton länder kommer först på tolfte respektive elfte plats när det gäller andelen sysselsatta somalier respektive irakier.73 Ett samspel mellan olika faktorer har inverkan på hur väl utrikes födda integreras på arbetsmarknaden. Socialförsäkringssystemet, arbetsmarknadens utformning, löneläge, invandrarnas sammansättning vad gäller utbildningsnivå 71OECD (2007) for Immigrants (Vol. 1): Labour Market Integration in , , and . 72ESO (2011) s. 151. 73OECD (2014a) Finding the : A Discussion of the Swedish Migrant and , , , , s. 5. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? samt konjunkturläget är några faktorer som påverkar varför vissa länder lyckas bättre än andra. Den ekonomiska krisen i anses spela en stor roll för att sysselsättningsgapet mellan utrikes och inrikes födda ökade.74