eunbil · H20N352924 · 2015-01-01 00:00:00 — Rådets möte TT(E) energi - information från kommissionen Dokument: 5868/15 (Ordförandeskapets frågor); kommissionens meddelande väntas dokument: Ej relevant Faktapromemoria: Ej tillgänglig då kommissionens meddelande ännu inte presenterats. behandlad vid samråd med : Nej Av kommissionsordförande prioriteringar för den nya kommissionens mandatperiod framgår att kommissionen avser att etablera en ”Energiunion med en framåtsyftande klimatpolitik”. En av vice ordförandena i kommissionen, Maros Sefcovic, har ansvar för Energiunionen. Han har i olika sammanhang listat fem dimensioner som ska täckas av energiunionen: försörjningstrygghet, fullgörande av inre marknaden, energieffektivisering, minskade klimatutsläpp samt forskning och innovation. Enligt kommissionen handlar det om att meddelandet ska lista ett antal åtgärder på två respektive , med en utblick till 2030. Kommissionen förväntas presentera ett meddelande om Energiunionen . Meddelandet ska sedan diskuteras på , miljörådet och på . På planerar det lettiska ordförandeskapet att det antas slutsatser. Det lettiska ordförandeskapet har inför rådsmötet skickat ut tre frågor som ska leda diskussionen. Dessa handlar om att identifiera de viktigaste åtgärder för att avancera och utveckla Energiunionen, om vilka aspekter av energipolitiken som måste hanteras mer skyndsamt samt i vilka dimensioner medlemsstaterna ser möjligheter för regionalt samarbete. Förslag till preliminär svensk ståndpunkt Då kommissionens meddelande ännu inte presenterats är regeringens förslag till ståndpunkt preliminär. Regeringen betonar vikten av synergier mellan de fem dimensioner av energiunionen som kommissionen indikerat ska ingå i förslaget. Regeringen har identifierat åtgärder inom transport- och värmesektorn som konkreta områden för EU att avancera och utveckla Energiunionen. Åtgärder inom dessa sektorer kan bidra både till ökad försörjningstrygghet och minskade klimatutsläpp. I sammanhanget är det viktigt med framtagandet av en EU-strategi för minskning av utsläppen från transportsektorn efter 2020. En sådan strategi bör inkludera el, energieffektivitet och biodrivmedel. Regeringen anser att Energiunionen ska bidra till att skapa ett energisystem som är i linje med vad som krävs för att klara tvågradersmålet och att EU ska kunna minska sina utsläpp till 2050. För att nå 2030-målen för förnybart och energieffektivisering behöver ett ramverk för styrning tas fram . Åtgärder för att nå EU:s tre energipolitiska mål om ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet ska vara ömsesidigt förstärkande och vidtas parallellt. Fullgörande av den inre marknaden liksom kostnadseffektiva styrmedel mot målet om minskade klimatutsläpp har en särskild betydelse. Ett ensidigt fokus på exempelvis försörjningstrygghet bör undvikas. Energieffektivisering och en högre andel förnybar energi kan bidra till att minska EU:s långsiktiga energiberoende. Subventioner till fossila bränslen inom EU bör fasas ut. Regionalt samarbete bör bidra till samtliga energipolitiska mål och inte enbart inriktas på åtgärder för försörjningstrygghet. Energiinfrastruktur: uppföljning och prioriteringar - information från kommissionen Dokument: 5871/15 22 (Ordförandeskapets frågor); kommissionens meddelande om 10%-målet för sammanlänkningar inom elsektorn väntas presenteras dokument: Förordning om riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur (347/2013) Meddelande om en europeisk försörjningstrygghetsstrategi för energi (COM(2014) 330 final) 2011/12:FPM33 Förordning om riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur 2013/14:FPM95 Meddelande om en europeisk försörjningstrygghetsplan för energi behandlad vid samråd med : Förslaget om förordning om riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur (infrastrukturförordningen) har behandlats i , , och . Försörjningstrygghetsstrategin har behandlats i . antog slutsatser om att den inre marknaden för energi ska vara färdigställd till 2014 så att gas och elektricitet kan flöda fritt. Huvudprinciperna gällande marknadsregelverket kring detta fastslogs i en kommissionsförordning (CACM – Capacity Allocation and ). Vid Europeiska rådets möte antogs också slutsatser om att ingen medlemsstat efter 2015 fortsatt ska vara isolerad från EU:s el- och gasnät. antog slutsatser om att tillsammans med medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att uppfylla ett sammanlänkningsmål inom elsektorn till 2020. Detta innebär att varje medlemsstat ska ha en handelskapacitet till grannländer på motsvarande av landets installerade elproduktionskapacitet (nivå motsvarar ). Slutsatserna nämner även att kommissionen ska rapportera till rådet om möjligheterna att nå motsvarande sammanlänkningsmål om till 2030. förväntas presentera ett meddelande som beskriver hur målet kan nås. Detta ska inkludera en kartläggning av möjligheter till projektfinansiering. Behovet av energiinfrastrukturutbyggnad har också varit en central del av diskussionen kring en europeisk försörjningstrygghetsstrategi för energi. Detta mot bakgrund av den politiska krisen i och det ytterligare tryck denna skapat för minskat beroende av energi från tredje land. publicerade en strategi för ökad försörjningstrygghet som utgjorde en del av underlaget inför överenskommelsen vid tillsammans med 2030-ramverket för klimat och energi. beslutades också den första allokeringen av EU-medel genom CEF-fonden (Connecting Europe Facility), som är en del av EU:s fleråriga budgetram 2014-2020, till s.k. projekt av gemensamt intresse (PCI). kommer ett nytt arbetsprogram beslutas för CEF och därefter öppnas två ansökningsomgångar, respektive juni. påbörjades arbetet med att uppdatera den unionsomfattande projektlistan med PCI. Antagande om den nya listan planeras till . Mot bakgrund av detta väntas energiministrarna diskutera den fortsatta inriktningen för energiinfrastrukturutbyggnad inom EU. Inför diskussionen har ordförandeskapet skickat ut frågor. Frågorna handlar om vilka åtgärder som krävs för att främja implementeringen av en gränsöverskridande energimarknad, hur regionalt samarbete kan underlätta uppfyllandet av -målet samt hur investeringsklimatet i energisektorn kan förbättras. Förslag till svensk ståndpunkt Då slutligt underlag inför mötet ännu inte presenterats är regeringens förslag till ståndpunkt preliminär. En gemensam europeisk elmarknad är att eftersträva, men då måste de marknader som integreras vara väl fungerande. När det gäller åtgärder för att främja implementeringen av en gränsöverskridande energimarknad bör fokus därför inte ensidigt ligga på hårdvaran, dvs. infrastrukturen, utan även omfatta ”mjuka” delar som implementering av gällande reglering och lagstiftning. En väl fungerande inre marknad skapar incitament för marknadsbaserade investeringar. Vidare anser regeringen att tillämpning av marknadsprissättning bör öka och att TEN-E lagstiftningen som syftar till att främja infrastruktur bör hinna få genomslag och utvärderas innan nya initiativ tas på området. Regeringen menar att utvecklingen av infrastruktur ska svara mot marknadens behov och ligga i linje med vad som krävs för att klara tvågradersmålet och EU:s mål att minska sina utsläpp till 2050. Regeringen anser därför att marknaden ska bära huvudansvaret för planering och finansiering av energiinfrastruktur. Regeringen ställer sig positiv till regionala samarbeten inom energisektorn mot bakgrund av samarbetet med våra grannländer som legat till grund för en väl fungerande nordisk elmarknad. Marknadsdrivna lösningar för förbrukarflexibilitet, inklusive smarta nät och smarta mätare bör kunna utvecklas vidare. När det gäller EU-stöd till energiinfrastruktur, exempelvis via CEF-fonden, anser regeringen att fokus nu bör ligga på elsektorn av hållbarhetsskäl, för att göra marknaderna mer effektiva och för att kostnadseffektivt möjliggöra integration av högre andelar förnybart i enlighet med europeiska målsättningar. Information från Ordförandeskapet och kommissionen Dokument: Ännu ej tillgängligt. Försörjningstrygghetsstrategin har behandlats i . presenterade ett meddelande där man redogör för en strategi för försörjningstrygghet (Faktapromemoria2013/14:FPM95)med förslag till åtgärder på kort, medellång och lång sikt. I det korta perspektivet, inför den kommande /2015, föreslås att stresstester utförs tillsammans med uppdatering av krisplaner och back-up mekanismer. På medellång sikt föreslås stärkta kris- och solidaritetsmekanismer, vilket bland annat inkluderar samordning av riskbedömningar och beredskapsplaner samt skydd av kritisk infrastruktur. På medellång och lång sikt föreslås efterfrågedämpande åtgärder,diversifiering av leveransvägar, utbyggnad av viktig infrastruktur samt förbättrad samordning av nationella energistrategier och att EU bör tala med en röst i externa sammanhang på energiområdet. Meddelandet behandlades vid det som välkomnade de kortsiktiga åtgärderna. Vid välkomnades de medel- och långsiktiga åtgärderna. Vid väntas ordförandeskapet och kommissionen informera om implementeringen av strategin. Det kan också förväntas att man utvärderar erfarenheterna från gasförsörjningsläget . Det Europeiska forumet för kärnkraft Dokument: 6170/15 Behandlades senast i inför Kommissionen har tidigare föreslagit att det europeiska forumet för kärnkraft- (), ett diskussionsforum - ska gå upp i det bredare . Den slovakiska delegationen begärde inför att frågan skulle tas upp som en övrig punkt. Den slovakiska delegationen informerade då om att man önskade fortsätta med Det Europeiska forumet för kärnkraft som en separat process. På energiministermötet väntas den tjeckiska delegationen åter ta upp frågan.