eunbil · H20N3A094C · 2015-01-01 00:00:00 — Ku2015/01505/KI S2015/3497/EIS Rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Kommenterad dagordning inför samråd med . 1.Godkännande av den preliminära dagordningen (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 2.(ev.) 3.(ev.) 4.Utkast till rådets slutsatser om förskoleverksamhetens och den primära utbildningens roll när det gäller att främja kreativitet, innovation och digital kompetens 8397/15 EDUC 113 SOC 268 CULT 23 JEUN 33 AUDIO 10 98 DIGIT 28 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Den digitala ekonomins betydelse för sysselsättning och tillväxt framhålls bland annat i Europeiska rådets slutsatser från den 24–. Främjandet av kreativitet och innovation genom utbildning har också behandlats i flera slutsatser och rekommendationer. De rådsslutsatser som är aktuella för beslut utgår från att det finns avsevärda fördelar dels för ekonomin och dels för främjandet av det aktiva medborgarskapet att i de tidiga barndomsåren främja kreativitet, innovation och digital kompetens. Rådsslutsatserna konstaterar också vikten av att lära genom att leka, att det stimulerar inlärning och förmågan att samarbeta och lösa problem. Begreppet innovation ska ses i ljuset av det svenska begreppet uppfinningsrikedom. Rådsslutsatserna har inga budgetära konsekvenser. I rådsslutsatserna inbjuds medlemsstaterna bland annat att uppmana utbildningsanordnare för lärare och förskolepersonal att beakta effektiva metoder för att stimulera bland annat kreativt tänkande genom bland annat konst, musik och teater. De inbjuds även att uppmana utbildningsanordnare att utrusta sin verksamhet så att barnen och eleverna kan utveckla sin digitala kompetens anpassat till deras ålder. Rådsslutsatserna innehåller också skrivningar om att uppmuntra lärar- och förskoleutbildare, lärare, förskolepersonal och skoledare – både under grundutbildning och fortbildning – att själva utveckla en tillräcklig nivå av digital kompetens, bland annat förmågan att använda informations- och kommunikationsteknik för undervisningsändamål. Medlemsstaterna och kommissionen inbjuds att bland annat utnyttja de möjligheter som Erasmus+ och europeiska struktur- och investeringsfonden erbjuder för att stödja initiativ som främjar kreativitet, innovationsförmåga och digital kompetens. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen har under förhandlingarna gett stöd till det lettiska ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser och har lyft fram skrivningar om betydelsen av leken i förskolan och skolans tidiga år för att främja kreativitet och uppfinningsrikedom. Regeringen har även lyft att egenskaper såsom digital kompetens och uppfinningsrikedom inte enbart ska ses i ljuset av dess framtida ekonomiska värde utan även betonas för att barnet ska få möjlighet att utvecklas som individ. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. 5.Utbildning 2020 - Halvtidsöversyn och utarbetande av den gemensamma rapporten (offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning) 8039/15 EDUC 104 JEUN 28 SOC 240 EMPL 143 REACH 96 MI 235 COMPET 151 Temat för riktlinjedebatten har inte diskuterats tidigare i . Utgångspunkten för riktlinjedebatten vid rådsmötet är halvtidsöversynen av Utbildning 2020 och förberedelser inför den gemensamma rapporten som ska behandlas under det kommande luxemburgiska ordförandeskapet. I diskussionsunderlaget pekar det lettiska ordförandeskapet bland annat på vikten av Utbildning 2020 för den europeiska terminen och att den gemensamma rapporten ska fastslå nyckelprioriteringar inför det framtida arbetet. Utifrån detta ombeds ministrarna att under diskussionen ta sin utgångspunkt i följande frågeställningar: -Är de strategiska målen fortfarande aktuella? Hur kan operationaliseringen av de prioriterade områdena förbättras? -Bör ramverkets cykel förlängas (från till )? Bör den årliga rapporteringen bibehållas? -Vilka åtgärder, nationella och europeiska, inom ramen för Utbildning 2020 kan vidtas så att utbildningens kvalité stärks och att sysselsättning och tillväxt ökar? Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar det underlag som ordförandeskapet lagt fram som vägledning för ministrarnas diskussion. Regeringen anser att de fyra strategiska mål som utgör grunden i Utbildning är relevanta och även fortsättningsvis bör stå i fokus för det europeiska samarbetet på utbildningsområdet. Arbetsgrupperna inom den öppna samordningsmetoden är viktiga i det fortsatta arbetet med de prioriterade områdena i Utbildning . har mycket goda erfarenheter av erfarenhetsutbyte mellan länder och ömsesidigt lärande inom utbildningsområdet. Regeringen ämnar framföra i diskussionen att det finns goda argument för att ändra Utbildning 2020 cykeln från till . Några sådana argument är en minskad rapporteringsbörda och att samarbetet synkroniseras med till exempel 2020-strategin. Dessutom avser regeringen lyfta att det centrala för det europeiska samarbetet inom utbildningsområdet är dels perspektivet om att en god utbildning öppnar perspektiv och ger goda livsförutsättningar för individen och lägger grunden för ett aktivt medborgarskap och demokratiska värden. behöver utbildning svara mot de kompetensbehov som finns på arbetsmarknaden . 6.Utkast till rådets slutsatser om att stärka det sektorsövergripande politiska samarbetet för att effektivt hantera socioekonomiska utmaningar för ungdomar 7863/15 JEUN 24 EMPL 134 SOC 226 EDUC 95 SPORT 10 CULT 18 Temat för rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . I ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet (2010-2018) som antogs under det svenska ordförandeskapet betonas vikten av en kombinerad strategi som omfattar både specifika ungdomspolitiska initiativ och ett sektorsövergripande arbete som integrerar ett ungdomsperspektiv i relevanta verksamhetsområden. Flera politiska initiativ som har betydelse för ungdomar har införts med syfte att främja målen i 2020-strategin. Framför allt handlar det om satsningar inom utbildning, sysselsättning och ungas deltagande. Det övergripande temat för den nuvarande ordförandeskapstrion är: ungdomars egenmakt. Det lettiska ordförandeskapet har inom ramen för detta övergripande tema valt att fokusera på ett förbättrat sektorsövergripande samarbete på ungdomsområdet för att bättre hantera de socioekonomiska utmaningar ungdomar möter. Rådsslutsatserna konstaterar att unga i fortsätter drabbas hårt av den ekonomiska och sociala krisen däribland en hög ungdomsarbetslöshet vilket kräver effektiva sektorsövergripande politiska åtgärder. Medlemsstaterna och kommissionen inbjuds att stärka det institutionella samarbetet på alla nivåer för att säkerställa att ungdomsperspektivet inkluderas när andra politikområden såsom utbildning, sysselsättning, hälsa och socialpolitik utformas. Vidare föreslås stärkt intern samordningen mellan berörda avdelningar inom kommissionen när det gäller utvecklingen av ungdomsrelaterade initiativ och diskussioner om ungdomsfrågor på EU-nivå. Rådsslutsatserna har inga budgetära konsekvenser. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen har under förhandlingarna gett sitt stöd till ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser och delar uppfattningen att genom ett tvärsektoriellt samarbete mellan olika politikområden kan ungdomars behov mötas mer effektivt och samlat. Regeringen har även framfört att det är angeläget med ett helhetsperspektiv på ungdomars levnadsvillkor och insatser som uppmärksammar ungdomars och ungdomstidens förutsättningar och villkor. Vidare har regeringen framhållit att ett närmare samarbete med andra berörda rådskonstellationer skulle kunna stärka och fördjupa samarbetet på europisk nivå. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. 7.Utkast till rådets slutsatser om förstärkning av ungdomsarbete för att garantera sammanhållna samhällen 8407/15 JEUN 34 EDUC 114 SOC 269 EMPL 158 Temat för slutsatserna har delvis berörts i . Att stödja och utveckla ungdomsarbete/youth work har i det europeiska ramverket på ungdomsområdet identifierats som tvärsektoriella frågor. Med ungdomsarbete avses aktiviteter utanför skolan för, av och med ungdomar, i första hand på lokal nivå. Verksamheten kan ledas av såväl professionella som av ideella aktörer. I handlar det exempelvis om den verksamhet som bedrivs av ungdomssamordnare eller dylikt i kommunerna, på fritidsgårdar, och av ideella organisationer som arbetar med ungdomar. Det som EU:s medlemsstater har kommit överens om att göra är att stödja och utveckla ungdomsarbetet och att diskutera hur ungdomsarbetet kan bidra till de övergripande målen för det ungdomspolitiska samarbetet i EU, liksom hur ungdomsarbetet kan erkännas för dess mervärde genom dess ekonomiska och sociala bidrag för såväl individer som samhället. Bland de frågor som ska diskuteras i samarbetet är utbildning för ungdomsarbetare och ungdomsledare, erkännande av deras kunskaper och kompetens genom lämpliga europeiska instrument, stöd för deras rörlighet och främjande av innovativa verksamheter och angreppssätt i ungdomsarbetet. Rådsslutsatserna fokuserar på stöd till och utveckling av ungdomsarbetet och inkluderar bland annat frågor om kvalitén i ungdomsarbetet, behov av stödstrukturer och vikten av att inkludera unga som löper risk att hamna i utanförskap. Medlemsländerna och kommissionen inbjuds bland annat att kontinuerligt engagera sig i utvecklingen av kvalitativt och professionellt ungdomsarbete genom att utveckla stödåtgärder på alla nivåer, inklusive utbildningsmöjligheter för ungdomsledare. Kommissionen uppmanas att ta fram en rekommendation om ungdomsarbete med tonvikt på att främja ungdomars sociala integration, medborgarskap för ett mer sammanhållet samhälle. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen har under förhandlingarna gett sitt övergripande stöd till ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser på temat ungdomsarbete. Regeringen har i förhandlingarna framfört att ungdomsarbetet organiseras och stöds på olika sätt i olika länder. Denna mångfald bör bevaras och EU-samarbetet ska därför inte innebära någon typ av harmonisering på området. Regeringen har även varit tydlig med att ungdomsarbetet i första hand sker på lokal nivå inom såväl offentlig som ideell verksamhet. I innebär såväl kommunernas, som ideella organisationers självständighet, att staten varken kan eller bör styra det lokala arbetet i detalj. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. 8.Hur man bör möjliggöra ett politiskt deltagande i demokratiska liv för ungdomar (Offentlig debatt enligt artikel 8.2 i rådets arbetsordning) Dok: 8095/15 JEUN 31 EDUC 107 SOC 243 Frågan har inte behandlats i tidigare. Det lettiska ordförandeskapet har inför ministrarnas debatt på rådsmötet presenterat ett underlag med fokus på hur ungas deltagande i demokratiska processer kan öka. Bland annat föreslås ministrarna diskutera vilka åtgärder som skulle kunna vidtas för att öka ungas deltagande i traditionella demokratiska system och särskilt hur unga som löper risk att radikaliseras eller rekryteras av extrema grupper skulle kunna fångas upp. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar det underlag som ordförandeskapet lagt fram som vägledning för ministrarnas diskussion. Regeringens utgångspunkt vid debatten kommer vara vikten av ungdomars egen etablering i arbets- och samhällslivet som en avgörande faktor för det politiska deltagandet. Regeringen ämnar i diskussionen även framföra att det är viktigt att samhället utformas så att alla ungdomar kan bli delaktiga och inkluderas utifrån sina olika förutsättningar, önskemål och behov. På frågan om riskerna för ungas marginalisering och radikalisering avser regeringen lyfta fram behovet av att göra särskilda insatser för att motverka radikalisering. Det handlar om att stärka lärares kunskap att bemöta rasistiska och våldsbejakande åsikter från elever, stärka ungdomars medie- och informationskunnighet och att förebygga att budskap som förmedlas via internet från organisationer, rörelser eller nätverk med antidemokratisk grundsyn får genomslag. a)Uppföljning av det informella mötet för EU:s utbildningsministrar om att främja medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning -Information från ordförandeskapet, den franska delegationen och kommissionen. b)Europeiska förklaringen om ungdomsarbete som utarbetades i samband med det andra europeiska konventet om ungdomsarbete -Information från den belgiska delegationen c)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram -Information från den luxemburgska delegationen KULTUR OCH AUDIOVISUELLA FRÅGOR 10.Framtiden för EU:s audiovisuella politik inom ramen för strategin för den digitala inre marknaden (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning) a)En strategi för den digitala inre marknaden i -Föredragning av kommissionen b)Hur direktivet om audiovisuella medietjänster fungerar i dagens geopolitiska läge 8351/15 AUDIO 9 DIGIT 23 COEST 127 CONSOM 69 JAI 256 Frågan har inte tidigare behandlats i . Det lettiska ordförandeskapet har föreslagit en riktlinjedebatt om hur väl de gemensamma reglerna i direktivet om audiovisuella medietjänster, AV-direktivet, fungerar i relation till den nya geopolitiska situation som uppkommit genom Ukrainakrisen. En första fråga som ställs till ministrarna är hur yttrandefrihet kan och bör balanseras mot andra grundläggande värden som säkerhet och stabilitet. Detta som det är viktigt att upprätthålla kulturell mångfald och högkvalitativt innehåll i den europeiska tv-sektorn. En andra fråga som föreslås är att ministrarna diskuterar hur ett sådant högkvalitativt innehåll ska stödjas i genomförandet av strategin för den inre digitala marknaden. I det relativt omfattande underlaget inför diskussionen konstateras att diskussionen hålls i ljuset av en intensiv diskussion om yttrandefrihet och dess gränser i , bl.a. efter och en ökad synlighet för ryska propagandistiska sändningar i . Man diskuterar direktivets funktionssätt framförallt i relation till utomeuropeiska kanaler och gör bedömningen att det finns stora praktiska utmaningar för de länder som har jurisdiktion och därmed ska upprätthålla tillsyn över innehållet. Bakgrunden till den föreslagna diskussionen är dels kommissionens pågående översyn (REFIT) av AV-direktivet där flera länder lyft frågan om hur väl de nuvarande reglerna fungerar i det nya medielandskapet, dels de specifika problem de baltiska staterna upplever med propagandistiska ryskspråkiga tv-sändningar som sänds från andra medlemsstater, inklusive . En inledande diskussion har hållits i rådsarbetsgruppen för audiovisuella frågor tidigare . Liknande frågor har också tagits upp i de olika samarbetsorgan som finns mellan medlemsstaternas ansvariga myndigheter. De fördjupade tekniska diskussioner som hållits har visat att flera medlemsstater ser praktiska problem när det gäller den egna och andras tillämpning av reglerna. Det finns stora skillnader i förväntningar om t.ex. tillsyn och kontroll över programbolag och sändningar. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att vid mötet framför att en vidsträckt yttrandefrihet är av helt avgörande betydelse för det demokratiska . Yttrandefriheten är under attack på flera ställen i vilket är djupt bekymmersamt. Vi är väl medvetna om den ökande ryska medieaktiviteten i och ser med oro på den utvecklingen. Det är utmärkt att det nu tas tydliga initiativ för att stödja ett alternativt, attraktivt och högkvalitativt innehåll på ryska med fokus i första hand just på de baltiska staterna. Den grundläggande sändarlandsprincipen är viktig för AV-direktivets funktion som ett inremarknadsinstrument. finns det flera delar av den nuvarande regleringen som är ett resultat av kompromisser vid den senaste revideringen av direktivet och som antagligen kan förenklas och förtydligas vid en kommande revidering. En förutsättning för att sändarlandsprincipen ska kunna fungera är att medlemsstaterna känner förtroende för tillämpningen av AV-direktivet i övriga medlemsstater. Detta kräver en tät dialog mellan nationella myndigheter så att tillämpningen i andra medlemsstater kan förstås och diskussioner om t.ex. etablering kan föras konstruktivt och transparent. 11.Utkast till rådets slutsatser om kulturell och kreativ samverkan för att stimulera innovation, ekonomisk hållbarhet och social integration 8346/15 CULT 22 DIGIT 22 REGIO 35 IND 62 SOC 262 EDUC 111 131 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Det lettiska ordförandeskapet har bl.a. mot bakgrund av tidigare rådslutsatser och rådets arbetsplan för kultur 2015-2018 valt att lyfta fram betydelsen av den kulturella och kreativa sektorns bidrag till samhället i vidare bemärkelse än den avgränsat kulturpolitiska. Avsikten är att öka kunskapen om och förståelsen för kulturens och den konstnärliga kreativitetens potential att ge upphov till innovation och synergier i andra ekonomiska sektorer och i samhället i stort. Medlemsstaterna har enats om att i rådsslutsatserna lyfta fram ett antal områden där positiva synergieffekter kan uppnås genom samverkan med kulturområdet. Dessa är bland annat: –inom företagssektorn och den offentliga sektorn genom att designprocesser kan utveckla innovativa och användarvänliga lösningar, och genom att konstnärer och människor i kreativa yrken tas in i företag och organisationer, –inom skola och utbildningar genom att konstnärer och människor i kreativa yrken bjuds in till skolorna för att tillsammans med elever och lärare skapa nya möten och arbetsätt, –inom sjukvården genom att patienternas rehabiliteringsprocess förbättras genom konstnärlig verksamhet, –förnyelse av industri- och stadsområden samt främjande av turism genom integrering av kultur och kreativitet i långsiktiga lokala och regionala utvecklingsstrategier, –inom miljöområdet där avfall i högre grad kan återvinnas och förädlas på innovativa sätt genom att konstnärer och formgivare involveras i processerna, - inom samhällslivet för att främja social integration. Medlemsstaterna uppmanas att verka för att öka medvetenheten om det kulturella, ekonomiska och samhälleliga värdet av kreativitet och innovation i sektorsövergripande samarbeten, hos alla intressenter, inte minst beslutsfattare, människor i kreativa yrken, näringar, företag och investerare. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen delar det övergripande budskapet i rådsslutsatserna att de kulturella och kreativa näringarna och dess kulturskapare och kreatörer på olika sätt kan bidra till synergier och mervärden i samarbeten över sektorsgränser och mellan politikområden. är det i sammanhanget viktigt att understryka den grundläggande principen om kulturens egenvärde och en stark och tydlig kulturpolitik som vilar på denna princip. Regeringen föreslår mot den bakgrunden att stödjer antagandet av rådslutsatser om den kulturella och kreativa sektorns samverkan med andra samhällssektorer för att stimulera innovation, ekonomisk hållbarhet och social integration. 12.Rekommendation till rådets beslut om utseende av europeiska kulturhuvudstäder i och (Rättslig grund: artikel 9.3 i beslut nr 1622/2006/EG) 8101/15 CULT 19 8488/15 CULT 24 Beslut om utseende av europeiska kulturhuvudstäder har regelbundet behandlats i . Det senaste tillfället var inför rådsmötet . Europeisk kulturhuvudstad för nomineras enligt tidigare beslut av och . En jury med oberoende experter har granskat ansökningarna från de berörda medlemsstaterna och rekommenderat att i och Matera i utses till europeiska kulturhuvudstäder 2019. och har efter juryns rekommendation nominerat dessa städer och rådet ska nu officiellt utse städerna i fråga på grundval av en rekommendation från kommissionen. Förslag till svensk ståndpunkt Beslutet är en formalitet som Regeringen anser att kan stödja. 13.Utkast till rådets slutsatser om att maximera den roll som idrott på gräsrotsnivå spelar för att utveckla övergripande färdigheter, särskilt bland ungdomar 7875/15 SPORT 11 JEUN 25 EDUC 96 SOC 228 EMPL 136 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Det lettiska ordförandeskapet har idrottens bidrag till tillväxt och sysselsättning som ett prioriterat område. Slutsatserna lyfter på olika sätt fram de olika färdigheter som enskilda kan förvärva genom deltagande i idrott. Medlemsstaterna, kommissionen och intressenter inom idrotten uppmanas till ett brett fält av insatser för att på olika sätt främja idrottens bidrag på detta område. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Regeringen har under förhandlingarna ifrågasatt om slutsatserna ryms inom EUF-fördragets artikel 165. Regeringen har också verkat för att begränsa slutsatsernas omfattning. Regeringen har i förhandlingarna uppnått att slutsatserna inte blivit alltför långtgående varför bedömningen nu är att dessa bör kunna accepteras. 14.Fysisk aktivitet som ett viktigt inslag i utbildning av god kvalitet på alla nivåer – modeller för samarbete med idrottssektorn (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning) 8096/15 SPORT 14 EDUC 108 JEUN 32 Frågan har inte tidigare behandlats i . I syfte att höja nivåerna av deltagande i idrott och fysisk aktivitet vill det lettiska ordförandeskapet ha en diskussion om hur samarbetet mellan idrotten och utbildningsväsendet kan förbättras och främjas. Regeringen välkomnar denna möjlighet till erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna. Regeringen avser i diskussionen lyfta fram Idrottslyftet vars ges till svensk idrott i syfte att rekrytera och behålla barn och ungdomar inom föreningsidrotten. Skolsamverkan är vanligt förekommande inom Idrottslyftet och det finns goda exempel på samverkan mellan t.ex. distriktidrottsförbund och skolor som kan lyftas fram. En framgångsfaktor för denna form av samverkan, som förs fram av idrottsrörelsen, är att involvera rektorer och andra skolledare i arbetet. Regeringen avser också att beskriva systemet med Riksidrottsgymnasier där idrottsrörelsen och huvudmännen för skolorna med statligt stöd kan skapa förutsättningar för att elever ska kunna kombinera gymnasiestudier och elitidrottsverksamhet. De ur ett folkhälsoperspektiv mer intressanta nationellt godkända idrottsutbildningarna på gymnasienivå kommer också att beskrivas. a)/Daish förstörelse av kulturminnesmärken: senaste nytt om kultur- och kulturarvsrelaterade aspekter av det gemensamma uttalandet om en regional EU-strategi för och -Information från kommissionen b)Finansering av projekt för småskalig kulturell infrastruktur inom ramen för Eruf inom ramen för den nuvarande budgetplanen. -Information från den polska delegationen c)Lägesbedömning mot bakgrund av rådets slutsatser av om kulturpolitisk styrning -Information från ordförandeskapet Dok 8489/15 CULT 25 STATIS 39 RECH 103 REGIO 37 d)i) Förslag till rådets beslut om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av konvention om manipulation av resultat inom idrott med avseende på frågor som inte rör materiell straffrätt och straffrättsligt samarbete ii)Förslag till rådets beslut om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av konvention om manipulation av resultat inom idrott med avseende på frågor som rör materiell straffrätt och straffrättsligt samarbete -Information från ordförandeskapet e)Möte inom Världsantidopningsbyrån () (den 12–) -Information från EU:s medlemsstaters företrädare (/LU/MT) Delegationerna från , och informerar om möte inom Världsantidopningsbyrån (.) f)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram -Information från den luxemburgska delegationen