rir · H3B514 · 2015-06-16 00:00:00 — 5 Enligt en utredning är överskuldsatta individer överrepresenterade inom samt inom hälso- och sjukvården.6 Utöver de kostnader som uppstår inom socialtjänst och sjukvård leder överskuldsättning också, via passivisering och ohälsa, till minskat deltagande på arbetsmarknaden.7 Därmed påverkas även samhällets produktion och skatteintäkter. Överskuldsättning innebär också kostnader för de statliga myndigheter och kommuner som arbetar med att hantera problemet. Det finns ett fåtal uppskattningar över samhällets kostnader för överskuldsättning. En sådan uppskattning som ofta refereras till gjordes av . Myndigheten räknade då ut att överskuldsättningen kostade mellan 30–i sjukvård och produktionsbortfall. I beräkningarna inkluderades även eventuella familjemedlemmars påverkan.8 Denna siffra är dock mycket osäker. Det kan emellertid konstateras att överskuldsättning sannolikt orsakar betydande samhällskostnader, som behovet av mer kunskap är stort. 1.3Samhällets verktyg – skuldsaneringssystemet I samband med värdeminskningen på fastighetsmarknaden fick många så stora skulder att de helt saknade förmåga att någonsin betala av dem. Dåvarande regler för konkurs och ackord var inte tillräckliga för att dessa individer skulle kunna ta sig ur sin skuldsättning.9 Mot den bakgrunden infördes skuldsaneringslagen (1994:334) 1994. till att vara rehabiliterande på så vis att svårt skuldsatta människor kan få en 4Konsumentverket, rapport nr. 2014:12, s. 7. 5Se SOU 2013:78, s. 61 ff. för en beskrivning av sambandet mellan ohälsa och skuldsättning. 6SOU 2013:72, s. 58. 7SOU 2013:78, s. 65. 8Kronofogdemyndigheten (2008) Alla vill göra rätt för sig – överskuldsättningens orsaker och konsekvenser, s. 56 ff. 9Hellners & (2011), s. 18. ÖVERSKULDSÄTTNING– HUR FUNGERAR SAMHÄLLETS STÖD OCH INSATSER? möjlighet att lösa sina ekonomiska problem och därigenom kan få en ny chans till ett drägligare och mer samhällsnyttigt liv. 10 Lagen utvärderades och ersattes 2007 av den gällande skuldsaneringslagen. Skuldsaneringslagen reglerar ett antal verksamheter som i granskningen tillsammans benämns skuldsaneringssystemet. Skuldsaneringssystemet består övergripande av: , som ansvarar för att pröva ärenden om skuldsanering och omprövning av en skuldsanering. Kommunerna, som ansvarar för att tillhandahålla budget- och skuldrådgivning. I detta ingår att lämna råd och anvisningar till skuldsatta personer. Kommunerna ska aktivt medverka till att en skuldsanering aktualiseras, exempelvis genom att hjälpa till med skuldsaneringsansökningar. Tanken är också, enligt regeringen, att kommunerna genom olika former av ekonomisk rådgivning ska bidra till att förebygga överskuldsättning.11 , som ansvarar för att stödja och ge vägledning till den kommunala budget- och skuldrådgivningen. 1.4Fungerar skuldsaneringssystemet effektivt? Skuldsaneringssystemet har sedan det infördes behandlats i flera statliga utredningar och en stor mängd myndighetsrapporter. Många av de problem som förknippas med systemet och med överskuldsättning är kända . Detta gäller exempelvis de så kallade evighetsgäldenärerna (privatpersoner som är så skuldsatta att de inom en överskådlig framtid inte kan betala sina skulder12) och de problem som är förknippade med den kommunala budget- och skuldrådgivningen. konstaterade en statlig utredning att det fanns ett stort antal allvarligt skuldsatta individer som sannolikt uppfyllde kraven för skuldsanering men som inte ansökte om det.13 Samma sak konstaterades av ytterligare utredningar och 2013.14 Gällande den kommunala budget- och skuldrådgivningen konstaterade revisorer 1995 att verksamheten präglades av stora variationer i 1993/94:123, s. 73. 2005/06:124, s. 35–36. 12SOU 2013:72, s. 58. 13SOU 2004:81, s. 144. 14SOU 2008:82, s. 153, SOU 2013:72, s. 288. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER omfattning och kvalitet. Vidare konstaterades att handläggningstiderna i vissa kommuner var långa och att det förebyggande arbetet mot överskuldsättning var en lågt prioriterad verksamhet.15 Dessa problem har sedan kontinuerligt lyfts fram i årliga uppföljningar av verksamheten. I den senaste uppföljningen konstaterar att variationerna i väntetid är fortsatt stora samt att endast en liten andel av den totala arbetstiden läggs på förebyggande insatser.16 1.5Granskningens motiv och syfte kan konstatera att den individuella skuldsättningen har ökat . Det finns också tecken på att ökningen kan komma att fortsätta. Ökad skuldsättning medför ökad risk för överskuldsättning, som i sin tur får stora konsekvenser både för den enskilde individen, dess familj och för samhället. För att hantera överskuldsättning och dess konsekvenser har staten infört ett skuldsaneringssystem. Skuldsaneringssystemet är dock behäftat med vissa brister, vilka har varit kända . Mot denna bakgrund är syftet med följande rapport att granska effektiviteten i skuldsaneringssystemet. Rapporten delas in i tre olika delar. Den första delen redogör för de kostnader som uppstår inom hälso- och sjukvården till följd av överskuldsättning. Kostnadsuppgifterna ställs sedan i relation till skuldsaneringssystemets kostnader. Den andra delen behandlar ändringar inom skuldsaneringssystemet och i vad mån dessa förefaller ha fått avsedd effekt. Den tredje och sista delen behandlar de förutsättningar staten har skapat för den kommunala budget- och skuldrådgivningen. Rapportens tre delar behandlar följande frågeställningar: 1.Hur mycket kostar överskuldsättning i form av ohälsa och frånvaro från arbetsmarknaden? 2.Har regeringens åtgärder inom skuldsanering varit effektiva i bemärkelsen att antalet beviljade ansökningar utvecklats tillfredsställande i förhållande till syftet med skuldsaneringslagen? 3.Har regeringen skapat förutsättningar för en ändamålsenlig budget- och skuldrådgivningsverksamhet? 15Riksdagens revisorer, rapport nr. 2000/01: RR4, bilaga 1, s. 57. 16Konsumentverket, rapport nr. ÖVERSKULDSÄTTNING– HUR FUNGERAR SAMHÄLLETS STÖD OCH INSATSER? I följande avsnitt presenteras granskningens bedömningsgrunder. Den första frågeställningen syftar till att redogöra för de kostnader som är förknippade med överskuldsättning. Den är således deskriptiv; därför presenteras inga bedömningsgrunder för fråga 1. 1.6.1Bedömningsgrunder för regeringens åtgärder inom skuldsanering Har regeringens åtgärder inom skuldsanering varit effektiva i bemärkelsen att antalet beviljade ansökningar utvecklats tillfredställande i förhållande till syftet med skuldsaneringslagen? I förarbetena till den äldre skuldsaneringslagen uttryckte regeringen följande: Det huvudsakliga syftet med ett skuldsaneringssystem kan sägas vara rehabiliterande på så vis att svårt skuldsatta människor kan få en möjlighet att lösa sina ekonomiska problem och därigenom kan få en ny chans till ett drägligare och mer samhällsnyttigt liv. 17 I samband med lagens införande fördes också en diskussion om skuldsaneringens påverkan på den allmänna betalningsmoralen i samhället. Diskussionen grundade sig i en farhåga att möjligheten till skuldsanering skulle påverka den allmänna betalningsmoralen i samhället negativt. uttryckte bland annat att skuldsaneringslagstiftningen skulle utformas så restriktivt som möjligt för att den allmänna betalningsmoralen i samhället inte skall rubbas. 18 Regeringen påpekade att både gäldenärens chans till ekonomisk rehabilitering och borgenärens rätt att få behålla sin fordran kunde betraktas som samhällsintressen.19 Dagens skuldsaneringssystem präglas av dessa avvägningar. Det är dock det rehabiliterande syftet som alltjämt är grundläggande.20 har uttalat att Ett syfte med möjligheten till skuldsanering är att de svårast skuldsatta gäldenärerna ska rehabiliteras ekonomiskt och återkomma till ett mera normalt samhällsliv. Sedan införandet av skuldsaneringslagen 1994 har pekat på vikten av åtgärder som underlättar för svårt skuldsatta gäldenärer att ta sig ur sin situation. När tog ställning till regeringens förslag om ny skuldsaneringslag 2006 uttryckte lagutskottet att det är angeläget med ytterligare åtgärder i syfte att förhindra att människor hamnar i skuldfällor 1993/94:123, s. 73. Propositionen behandlades av i bet.1993/94: LU26. 1992/93:LU49, s. 11. 1993/94:123, s. 73. 20Den nya skuldsaneringslagen bygger i stor utsträckning på den äldre, varför äldre praxis och förarbetsuttalanden alltjämt är av stort intresse. 2011/12:CU19, s. 6. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER och att det, om så ändå blir fallet, finns möjligheter att ta sig ur sådana situationer. Liknande uttalanden gjordes även i samband med förändringar i skuldsaneringslagen 2011. konstaterade då att det var angeläget att fler – inte färre – svårt skuldsatta gäldenärer ska kunna komma i fråga för skuldsanering.23 Denna inställning bekräftades , då civilutskottet åter uttalade att det är angeläget att fler svårt skuldsatta gäldenärer ska kunna komma i fråga för skuldsanering. har också uttalat att det är önskvärt att antalet överskuldsatta ska minska. uttalade civilutskottet att regeringen borde återkomma till med förslag på konkreta åtgärder för att minska antalet överskuldsatta. För att kunna bedöma om antalet beviljade skuldsaneringsansökningar har utvecklats tillfredsställande krävs att utvecklingen ställs i relation till verksamhetens syfte. Syftet med skuldsaneringsverksamheten är att svårt skuldsatta människor ska kunna lösa sina ekonomiska problem och därigenom få en ny chans till ett drägligare och mer samhällsnyttigt liv. måste avvägningen gentemot andra samhällsintressen beaktas. har dock uttalat att det är angeläget att fler kommer i fråga för skuldsanering samt att antalet överskuldsatta ska minska. ställer mot denna bakgrund upp följande operationalisering av bedömningsgrunden: En tillfredsställande utveckling av antalet beviljade skuldsaneringsansökningar innebär a) att fler beviljas skuldsanering och b) att antalet svårt skuldsatta gäldenärer är eller minskar. 1.6.2Bedömningsgrunder gällande förutsättningarna för budget- och skuldrådgivning Har regeringen skapat förutsättningar för en ändamålsenlig budget- och skuldrådgivningsverksamhet? Kommunerna har sedan den första skuldsaneringslagen infördes ansetts spela en viktig roll i skuldsaneringssystemet. I regeringens lagförslag konstaterades följande: 2005/06:LU35, s, 17. 2010/11:CU9, s. 10. 24Bet.2013/14:CU11, s. 9. 2010/11:CU9, s. 12. ÖVERSKULDSÄTTNING– HUR FUNGERAR SAMHÄLLETS STÖD OCH INSATSER? För att man skall kunna åstadkomma ett på lång sikt effektivt skuldsaneringssystem är det av största vikt att människor med ekonomiska problem på det lokala planet har tillgång till kvalificerad privatekonomisk rådgivning. Det är därför viktigt att de kommunala budgetrådgivarna inom och konsumentvägledningen får kunskaper beträffande skuldsanering och lagen därom och ges resurser för att organisera sådan verksamhet. Sådan verksamhet pågår redan på många håll i landet. Detta är en nödvändig förutsättning för att systemet totalt sett skall kunna fungera och för att inriktningen på frivillighet skall vara framträdande.26 höll i betänkandet av lagförslaget med om den kommunala rådgivningsverksamhetens centrala roll. uttryckte bland annat följande: Utskottet vill för sin del framhålla att den kommunala budgetrådgivningen inom bör ha en central roll att spela i skuldsaneringsförfarandet. Genom olika former av rådgivning kan de kommunala myndigheterna bidra till att förebygga överskuldsättning. I de fall där det redan gått så långt att en gäldenär inte klarar av sin skuldbörda är det ofta naturligt att gäldenären etablerar kontakt med någon myndighet för att få råd och bistånd av olika slag. Dessa myndigheter bör därvid aktivt kunna medverka till att en skuldsanering aktualiseras.27 I samband med att den nya skuldsaneringslagen infördes lyfte regeringen åter fram vikten av den kommunala budget- och skuldrådgivningen. I regeringens lagförslag preciserades kommunernas roll ytterligare jämfört med den gamla skuldsaneringslagen. Regeringen konstaterade följande: Regeringen anser alltså att kommunens rådgivningsskyldighet uttryckligen ska gälla även under skuldsaneringsförfarandet och för en betalningsplan. Kopplingen till skuldsaneringsförfarandet får fortfarande anses vara så starkt att kommunens rådgivande skyldigheter i förhållande till skuldsatta personer alltjämt bör få sitt mer preciserade innehåll genom en reglering i skuldsaneringslagen.28 En av avsikterna med att precisera kommunernas uppgifter var enligt regeringen att betona vikten av det förebyggande arbetet.29 1993/94:123, s. 82. 27Bet.1993/94: LU26. 2005/06:124, s. 3637. 29Justitiedepartementet (2006) Faktablad – En ny skuldsaneringslag. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER När 2011 behandlade den senaste föreslagna ändringen i skuldsaneringslagen gav den åter uttryck för vikten av den kommunala budget- och skuldrådgivningen. konstaterade att överskuldsättning är ett stort och växande problem samt att regeringen enligt utskottets mening borde: utarbeta en strategi för hur överskuldsättning ska kunna undvikas. Enskilda hushåll måste ges bättre förutsättningar att klara sin ekonomi. Informationsinsatser från samt en aktiv och utåtriktad konsument- och budgetrådgivning i kommunerna är av största vikt.30 Riksdag och regering har vid ett flertal tillfällen uttryckt att en väl fungerande budget- och skuldrådgivning är en förutsättning för ett effektivt skuldsaneringssystem. Verksamheten ska vara proaktiv, det vill säga arbeta förebyggande. För att skapa förutsättningar för en ändamålsenlig budget- och skuldrådgivning kan staten genomföra en mängd åtgärder. På en övergripande nivå har staten ett ansvar för att skapa en ändamålsenlig reglering kring den kommunala budget- och skuldrådgivningen.31 Staten kan även ge myndigheter i uppdrag att stödja den kommunala verksamheten och har i detta fall valt att ge i uppdrag att ge stöd och vägledning till den kommunala budget- och skuldrådgivningen. Mot denna bakgrund ställer upp följande operationalisering av bedömningsgrunden: Förutsättningar för en ändamålsenlig budget- och skuldrådgivning innebär a) att det stöd som statliga myndigheter lämnar är behovsanpassat och b) att verksamheten regleras på ett sätt som möjliggör tillsyn i syfte att säkerställa att kommuninvånarna får tillgång till tjänsten och att den är likvärdig. Överskuldsättning är ett komplext problem som har en mängd olika individuella och strukturella orsaker. Därmed finns också en stor mängd olika åtgärder som samhället kan vidta för att förebygga och motverka överskuldsättning. Det kan till exempel handla om ett väl utbyggt socialförsäkringssystem, reglering kring kreditgivning och marknadsföring och utbildningsinsatser riktade mot barn och unga. Statliga myndigheter gör också mer riktade insatser. 30Bet.2010/11: CU9, s. 17. Här ska också noteras att regeringen gav SOU 2013:78 i uppdrag att utveckla en sådan strategi. 31I 8 kap. 1–2 §§ regeringsformen anges att grunderna för kommunernas organisation, verksamhetsformer och för den kommunala beskattningsrätten samt kommunernas befogenheter i övrigt och deras åligganden meddelas i lag. ÖVERSKULDSÄTTNING– HUR FUNGERAR SAMHÄLLETS STÖD OCH INSATSER? förebyggande verksamhet för att bland annat motverka överskuldsättning. Myndigheten bedriver också samverkansprojekt med andra statliga myndigheter i syfte att minska antalet ärenden till Kronofogdemyndigheten.32 Detta arbete berörs inte i granskningen. I granskningen är det följande delar av skuldsaneringssystemet som står i fokus: skuldsaneringsverksamhet samt och stöd till den kommunala budget- och skuldrådgivningen. Granskningen undersöker också vilka förutsättningar staten har skapat för den kommunala budget- och skuldrådgivningen. Inledningsvis vill uppmärksamma att det för tillfället pågår ett antal utvecklingsarbeten inom överskuldsättningsområdet. Följande är några exempel: 33 Regeringen bereder det förslag om en strategi mot överskuldsättning som presenterades i SOU 2013:78 Överskuldsättning i kreditsamhället. Enligt regeringen ska en åtgärdsinriktad strategi presenteras . Regeringen arbetar med en proposition som syftar till att hjälpa de så kallade evighetsgäldenärerna ut ur skuldfällan. Arbetet tar sin utgångspunkt i SOU 2013:72 Ut ur skuldfällan. Regeringen arbetar också med att fram förslag som syftar till att förbättra förutsättningarna för överskuldsatta företagare att beviljas skuldsanering. Arbetet tar sin utgångspunkt i betänkandet F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare, 2014:44. har den nya konsumentupplysningstjänsten Hallå konsument lanserats. Hallå konsument är en rikstäckande upplysningstjänst som samordnas av . Syftet är att förenkla vardagen som konsument. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att göra en fördjupad kartläggning av den kommunala budget- och skuldrådgivningen. Kartläggningen berör verksamhetens utveckling och kvalitet samt frågor om invånarnas kännedom och nöjdhet redovisade uppdraget till . 32Se exempelvis från projektet – De största ingivarna av allmänna mål, dnr. 754-15/121. 2014/15:CU11, s 53 ff. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER För tillfället pågår en översyn (direktiv 2014:127) av utsökningsbalken. Översynen initierades av den förra regeringen. Syftet är att modernisera utsökningsrätten. I detta ingår bland annat frågor som syftar till att upprätthålla ett socialt skydd för gäldenären och dennes familj. anser att det är positivt att regeringen tagit initiativ till ovan nämnda åtgärder inom överskuldsättningsområdet. har trots det pågående arbetet funnit det värdefullt att närmare granska några av de funktioner som kan sägas ingå i skuldsaneringssystemet. Rapporten består av sex kapitel. I kapitel 2 ges en bakgrundsbeskrivning av överskuldsättningens orsaker och konsekvenser. I kapitel 3 redovisas de kostnader som förknippas med överskuldsättning. I kapitel 4 besvaras den andra revisionsfrågan om utvecklingen av beviljade skuldsaneringsansökningar. I kapitel 5 besvaras den tredje revisionsfrågan om den kommunala budget- och skuldrådgivningens förutsättningar. I det sjätte och sista kapitlet presenteras slutsatser och rekommendationer. ÖVERSKULDSÄTTNING– HUR FUNGERAR SAMHÄLLETS STÖD OCH INSATSER? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER En stor del av befolkning har skulder av olika slag. Några av de vanligaste skulderna är studie- och bostadslån. Den stora majoriteten har inga problem att hantera sina skulder. Därutöver finns en stor grupp som då och då upplever en knapphet i ekonomin, kanske till med enstaka Dessa problem är dock inte långvariga. Individer i den gruppen upplever sig kanske ha skuldproblem, men de är inte överskuldsatta.34 Det finns ingen entydig definition av begreppet överskuldsättning. Det står dock klart att begreppet betecknar en skuldsättning som är allvarlig och långvarig. I har begreppet oftast använts i samband med skuldsanering. I det sammanhanget är begreppet kopplat till skuldsaneringslagens krav på att den enskilde inte kan lösa sina skuldproblem på egen hand inom överskådlig tid.35 Inom forskningen omnämns framförallt tre metoder för att mäta överskuldsättning: Den första kallas den administrativa metoden. Den går ut på att sammanställa data som säger något om individernas eller hushållens ekonomiska problem, exempelvis betalningsanmärkningar, skuldsaneringsansökningar eller konkursbeslut. Den andra benämns den objektiva metoden. Den är kvantitativt inriktad och innebär att man mäter hushållens ekonomiska situation på ett aggregerat sätt, exempelvis genom skuldkvot eller belåningsgrad. Den tredje kallas den subjektiva metoden. Den bygger på att individer eller hushåll själva får uppskatta sin skuldsituation.36 34Kronofogdemyndigheten (2008) Alla vill göra rätt för sig – överskuldsättningens orsaker och konsekvenser, s. 52. 35Sandvall (2011) Överskuldsättningens ansikten – en studie av vägar in i och ut ur ekonomiska svårigheter, s. 12. 36Sandvall (2011) Överskuldsättningens ansikten – en studie av vägar in i och ut ur ekonomiska svårigheter, s. 11. Se också (2008) Alla vill göra rätt för sig – överskuldsättningens orsaker och konsekvenser, s. 52 samt SOU 2013:78, s. 55–56. ÖVERSKULDSÄTTNING– HUR FUNGERAR SAMHÄLLETS STÖD OCH INSATSER? Beroende på hur begreppet överskuldsättning definieras samt vilken mätmetod som används blir resultaten olika. Det är därför svårt att göra generella uttalanden om överskuldsättningsproblemets omfattning. Exempelvis uppskattade att det fanns mellan 400 000 och 600 000 överskuldsatta individer. Siffran byggde på en kvantitativ undersökning där individer själva fick uppskatta sin skuldsituation, det vill säga den subjektiva metoden.37 En betydligt lägre siffra presenterades i SOU 2013:72. Utredningen använde uppgifter om hur många gäldenärer i registret (utsöknings- och indrivningsdatabasen) som sannolikt skulle beviljas skuldsanering om de ansökte. Undersökningen visade att det fanns ungefär 25 000 presumtiva skuldsaneringsgäldenärer i registret.38 2.2Riksrevisionens användning av begreppet Som nämndes ovan finns det ingen entydig definition av begreppet överskuldsättning. Klart är dock att det handlar om en skuldsättning som är allvarlig och långvarig. Själva tidsbegreppet är i sammanhanget viktigt – överskuldsättning är starkt förknippat med betalningssvårigheter som inte upphör, det vill säga de är inte tillfälliga. definierade i en rapport överskuldsättning på följande vis: I denna undersökning definieras överskuldsättning/överskuldsatt med att hushållet/gäldenären är insolvent. Därmed avses att skuldbördan för hushållet/gäldenären blivit så omfattande att denne inte har någon möjlighet att infria sina åtaganden allteftersom skulderna förfaller till betalning och att denna oförmåga inte endast är tillfällig.39 Enligt SOU 2013:72 överensstämmer denna definition med konkurslagens definition av insolvens som lyder: Med obestånd (insolvens) avses att gäldenären inte kan rätteligen betala sina skulder och att denna oförmåga inte endast är tillfällig. När skuldsaneringslagen infördes ansågs definitionen av insolvens inte vara ändamålsenlig för skuldsanering. För att tydliggöra allvarlighetsgraden på den skuldsättning som skulle göra en gäldenär aktuell för skuldsanering ställde skuldsaneringslagen upp ett krav på så kallad kvalificerad insolvens. Kvalificerad insolvens innebär – till skillnad från endast insolvens – att den 37Kronofogdemyndigheten (2008) Alla vill göra rätt för sig – överskuldsättningens orsaker och konsekvenser, s. 53 ff. 38SOU 2013:72, s. 58–59. 39Konsumentverket, rapport nr 2003:04, s. 7. 401 kap. 2 § andra stycket konkurslagen (1987:672). GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER skuldsatte inte ska kunna betala sina skulder inom överskådlig tid, det vill säga betalningsoförmågan ska sträcka sig långt in . I förarbetena till den äldre skuldsaneringslagen uttrycktes att det i princip inte ska gå att se att insolvensen någonsin kommer att upphöra.41 Mot bakgrund av detta använder begreppet på följande sätt i denna rapport – överskuldsättning innebär att: Gäldenären är så skuldsatt att vederbörande inte kan betala sina skulder när de förfaller till betalning. Betalningsoförmågan är långvarig. Skuldsättning och överskuldsättning är laddade begrepp som inte sällan är förknippade med starka föreställningar om varför människor blir överskuldsatta. Dessa föreställningar är sällan korrekta bilder av verkligheten. I SOU 2013:78 beskrivs tre vanliga föreställningar om orsaker till överskuldsättning: höga bostadslån, snabblån, samt så kallad lyxfällanproblematik. De höga bostadslånen återfinns enligt utredningen hos dem med högst inkomster. Enligt stresstester är dessa väl rustade för arbetslöshet och höjd ränta. Bolånetagare är dessutom underrepresenterade bland dem som kategoriseras som överskuldsatta.42 Snabblån, så kallade sms-lån, är ofta lättillgängliga och har höga räntor, men snabblånen utgör endast en liten del av hushållens samlade skuldbörda.