rfr · H30WRFR4 · 2015-12-17 00:00:00 — konstaterar att aktörerna hellre vill ha möjlighet att driva utvecklingsfrågor på institution- erna.116 I län har även andra aktörer framfört liknande synpunkter. menar att alla medel, inklusive utvecklingsbidragen och stödet till det fria kulturlivet, borde ingå i modellen. Dansteatern konstaterar att har ett rikt institutionsliv och ett rikt kulturliv, men som det är nu kan man inte ta ett helhetsgrepp om kulturen i regionen. Även bl.a. Ystads kommun tycker att det vore bättre om även utvecklingsmedlen överfördes till regionerna ef- tersom regionerna ser helheten i länen. Andra myndigheter skulle kunna fördela delar av utvecklingsbidragen I uppföljningen har pekat på att man skulle kunna fördela utveck- lingsbidragen inom arkivområdet. menar att det är bra att utveck- lingsbidragen fördelas direkt från central nivå. kunde utvecklingsbi- drag ges till exempelvis inredning men det är inte längre möjligt. har framfört denna synpunkt till . menar att det vore bättre om utvecklingsbidragen inom arkivområdet liksom tidigare fördelades av och inte som av . anser att man re- presenterar den bästa kunskapen om arkivfrågorna. Arkiven utgör en så liten del av kulturområdet att det kan vara svårt för andra aktörer att uppbringa in- tresse för dem. var kritiskt till att gavs uppdraget. 114Uppsala stadsteater, intervju . 115Musik i Syd, intervju . Norrlandsope- ran, intervju . kommun, intervju . 116Region , intervju med tjänstemän . uppger att man har egna utvecklingsmedel som uppgår till ca . menar att den finansiering som ges inom kultursamverkans- modellens ram skulle kunna garantera en viss ”basverksamhet”. denna skulle kunna ha ansvar för mer specifika satsningar och ett mer riktat stöd, under förutsättning att statliga medel för det tillförs som i satsningen på unga kvinnors filmskapande. har i ett betänkande framfört att några ändringar vad gäller utvecklingsmedel inte bör göras, då det är naturligt att sådana medel även fortsättningsvis kan fördelas till alla typer av kulturverk- samhet som ingår i modellen.117 5.3 Nya satsningar inom kulturområdet Nya satsningar inom kulturområdet ligger utanför modellen Flera aktörer har pekat på att vissa kulturpolitiska frågor som staten har lyft fram som viktiga inte läggs in i modellen. Vid ett möte med regionala kultur- chefer konstaterades det att nya statliga reformer inom kulturområdet ofta hamnar utanför kultursamverkansmodellen. Som exempel nämndes sats- ningen på ytterstadsområden och Skapande skola. Flera kulturchefer menar att båda dessa satsningar hade kunnat läggas in i modellen. Sedan kultursamverkansmodellen infördes har en del nya statliga sats- ningar med anknytning till lokal och regional kultur tillkommit. anser att det är viktigt att staten tydligare formulerar sig gentemot regioner och landsting i fråga om den verksamhet och de stöd som ligger ut- anför modellen. menar att det finns tendenser till att mo- dellen osynliggör statens övriga arbete i länen. Presidiet vid kulturnämnd anser att staten måste våga lita på att regionerna kan ta ansvar. De anser att det inte borde vara svårare att fördela medel ut till regionerna inom kulturområdet än inom andra politikområden. Flera aktörer har särskilt tagit upp satsningen Skapande skola och betonat att den är viktig för kulturskaparna och för skolan. Exempelvis menar att utan Skapande skola hade möjligheten att erbjuda kultur i skolan varit betydligt mindre. Flera aktörer har lyft fram att arbetet med Skap- ande skola inte ingår i kultursamverkansmodellen. Ett exempel är Norrlands- operan: De statliga bidragen till borde läggas in i kultursamver- kansmodellen. Skolorna har svårt att söka bidragen och bidragen skulle ge bättre utväxling om de lades in i modellen i stället.118 konstaterar att frågan har diskuterats vid olika tillfällen och har i uppföljningen framfört att Skapande skola skulle kunna utveckla modellen och eventuellt läggas in som ett åttonde område i förordningen för kultursamver- kansmodellen. 117 SOU 2015:89. 118 , intervju . Bra med återhållsamhet att föra in nya områden i modellen I uppföljningen har enstaka aktörer pekat på att det vore bra med en viss åter- hållsamhet med att föra in ytterligare områden i modellen, framför allt om ut- ökade ekonomiska resurser inte tillförs. har pe- kat på att modellen är i sin linda och att varje nytt område innebär en påfrestning. Nämnden konstaterar att det finns intresse för modellen från t.ex. form-, design- och arkitekturområdena. Pågående utredning av ett nytt område –2018 avser regeringen att genomföra en särskild satsning på kul- turverksamheter i vissa bostadsområden. Satsningen ska utgå från de boendes behov och önskemål och präglas av ett brett medborgarinflytande. Det finns en god regional spridning av kulturverksamheter i hela landet men rege- ringen vill uppmärksamma behoven och främja vidareutvecklingen av kultur- och demokratifrämjande insatser i vissa bostadsområden med lågt valdelta- gande. respektive har fått i uppdrag att föreslå former för hur satsningen ska genomföras. ska bl.a. pröva möjligheterna att koppla satsningen till kultursamverkansmodellen.119 5.4 påverkan på modellen är det enda länet som inte ingår i modellen är det enda länet som inte ingår i kultursam- verkansmodellen. En av de frågor som har ingått i denna uppföljning är att undersöka hur modellen har påverkats av att har valt att stå utanför. I uppföljningen har det framkommit att är tveksam till att ingå i modellen. har i uppföljningen framfört att i motsats till många andra landsting eller regioner är kulturverksamheten i inte huvudsakligen uppbyggd kring institutioner, såsom länsteater och dylikt. Särskiljande för är även det faktum att landets största kommun tillika huvudstad finns i länet. lands- ting konstaterar att man får en förhållandevis liten del av de statliga medlen till regional kulturverksamhet i förhållande till länets befolkningsstorlek. Påverkan på modellen är begränsad Denna uppföljning visar att modellen – och kulturverksamheter i övriga landet – inte har påverkats nämnvärt av att har valt att stå utanför modellen. har framfört att kultursamverkansmodellen inte har för- svagats av att inte ingår. menar att är en stor och stark aktör, och att kulturen av tradition har en svag ställning inom 2015/16:1 utg.omr. medverkar dock t.ex. på konferenser som Kultur- rådet anordnar. Exempelvis Region formulerar sig på följande sätt: Att inte är med i modellen är inte något stort problem och inget som hindrar övriga från att utveckla arbetet.120 SKL har inte genomfört någon analys av vad det innebär att inte ingår i modellen. Modellen är inte hel utan medverkan I uppföljningen har ett antal aktörer framfört att det har betydelse att län står utanför modellen, och exempelvis RAÄ konstaterar att ”det är konstigt att huvudstadsregionen inte är med”. Denna syn delas av bl.a. som anser att det är ett stort problem att inte är med i modellen: Visst har och haft problem med att hitta sin roll i mo- dellen men sådana problem får man lösa. Att huvudstaden står utanför mo- dellen innebär att bilden av att har särskilda fördelar – exem- pelvis i form av möjligheter till direktdialog med och kulturministern – förstärks. I har man brottats med samma problem och där har kommunerna runt gått ihop i ett eget samarbete.121 Några regionala kulturchefer har framfört att kultursamverkansmodellen har påverkats av att har valt att tills vidare stå utanför. Det faktum att har en gemensam arbetsmarknad gör att de övriga länen i Mä- lardalen påverkas av att inte ingår. Flera kulturchefer har fram- fört att så länge inte är med så blir modellen inte ”hel”. är viktig för kulturskapare.122 Bland de centrala myndigheterna har bl.a. Riks- arkivet lyft upp detta: Kultursamverkansmodellen är inte lika stark utan . Kulturchefer i skulle vilja åstadkomma ett ökat samarbete och en ökad sam- ordning. Som det är nu utförs mycket dubbelarbete.123 Ett av grannlän, , menar att kultursamverkansmodellen inte blir hel förrän även är med: Det handlar om trovärdighet. För att nationella politiker ska engagera sig måste även vara med. har och gått förbi i utvecklingsarbetet. I pågår en diskussion, och alla kommuner i länet utom vill in i modellen. Från finns dock en rädsla för att förstöra det som funge- rar.124 konstaterar att det inte påverkar modellen i sig att står utanför. Med andra ord står och faller inte modellen med om 120Region , intervju . 121Skånes Dansteater, intervju . 122SKL:s nätverk för regionala kulturchefer, möte . 123Riksarkivet, intervju . 124Uppsala läns landsting, intervju . går med eller inte. Men diskussionerna i nätverket för länsmuseer blir märkliga när ett län står utanför. kommun konstaterar att det är lättare för stora aktörer att ställa sig utanför modellen, men det är viktigt att vara solidarisk med aktörer som har andra förutsättningar. vid menar att trovärdigheten för modellen har minskat i och med att står utanför. konstaterar att det inte är svårt att förstå varför har valt att stå utanför. Vissa städer, inklusive , kan ha särskilda nationella intressen. I och med att man upp- levt att kontakten med staten och regionen blivit sämre har ökat kon- takterna med andra storstäder. Stora städer har också vissa gemensamma be- hov, t.ex. används kulturinstitutionerna där som mötesplatser på ett annat sätt. Tjänstemän vid har uppmärksammat dilemmat med att inte är med i modellen: Det är en brist att står utanför modellen, men det finns också ett motstånd mot detta från . kan det konstateras att modellen inte står och faller med medverkan. Modellen fungerar i alla fall. Vissa kommuner i vill vara med och påverka länets regionala kulturpolitik.125 utreder förutsättningar och konsekvenser En konsekvens av att inte är med i samverkansmo- dellen är att man förlorar en kanal till den statliga kulturpolitiken. Att lands- tinget står utanför kan också skapa otydlighet i vissa formella länsövergri- pande samarbeten, såsom exempelvis inom området kulturella och kreativa näringar eller rent geografiskt inom exempelvis Mälardalen.126 Intervjuade tjänstemän vid konstaterar att det inte finns något som hindrar kommunikation eller samarbeten på andra sätt, och att sådana möten och seminarier genomförs regelbundet. Ett exempel är Före- ningen fritids- och kulturchefer (). arbetar också med en regional kulturstrategi och deltar aktivt i arbetet med regional utveckling med anledning av att kulturen ska ges en mer framträdande roll i nästa regionala utvecklingsplan. har också fördjupade sam- arbeten med och andra kommuner i länet kring förnyelse inom kulturlivet, stadsplanering, kulturella kreativa näringar, samarbeten mel- lan kulturliv, näringsliv och forskning eller särskilda insatser kring länskultur- funktionernas utbud. I dessa och andra liknande samarbeten upplever man att man kan fokusera på innehållet. I kulturnämndens budget beslutades att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att införa kultursamverkansmodellen i . Som skäl anges en önskan att utvärdera möjligheterna att stärka samver- kan mellan , kommuner, det professionella kulturlivet och civil- samhället gällande det statliga kulturstödet. En viktig del i utredningsarbetet är att beskriva hur ”kulturkartan” i länet ser ut. Det innebär att t.ex. beskriva 125Kulturdepartementet, intervju . 126Stockholms läns landsting, intervju . var olika kulturinstitutioner finns, hur olika interkommunala samarbeten och flöden ser ut samt hur de statliga medlen fördelas. Likaså ska utredningen un- dersöka vilka grupper som använder det offentligt finansierade kulturutbud Som ett led i utredningsarbetet har bl.a. ge- nomfört möten med samtliga kulturnämndsordföranden eller motsvarande i lä- kommer ytterligare möten att genomföras. underlag ska vara färdigt . har en särskild utredare på uppdrag av gjort en översyn av det stöd till kulturlivet som handläggs av kulturstödsenheten. Utredaren förespråkar att prioriterar och intensifierar kulturförvalt- ningens utredning av förutsättningarna för och konsekvenserna av att införa Det huvudsakliga skälet är att mo- dellen skulle kunna stärka kulturens ställning i många av länets kommuner.127 vill stå utanför modellen uppger i uppföljningen att man samarbetar med många kom- muner och andra aktörer, men vill inte att ansluter sig till kul- Valet 2014 innebar inte någon ändring av den håll- Både det dåvarande kulturborgarrådet och kulturdirektören förde samtal med och förklarade att de hade svårt att se vad stads medborgare skulle kunna få ut av modellen eller hur den skulle kunna bidra till mer eller bättre kultur. Den intervjuade tjänstemannen menar att fick full förståelse för detta av , men att den särskilda utredaren som utredde och lade förslag till genomförande av mo- dellen tyvärr inte visade samma förståelse. känt sig tvingad att gå med. Staden ser flera argument mot modellen. De medel som skulle fördelas inom modellen skulle vara förhållandevis små jämfört med annan offentlig Detta särskilt i relation till den omfattande administ- rativa apparat som måste byggas upp för att modellen ska kunna genomföras. I de landsting och regioner där den införts tar modellen mycket tid i anspråk för byråkrati utan att det ger så stora positiva effekter att det kan upplevas som motiverat att ägna tid åt möten och administration. Staden ser inte heller tillräckliga fördelar med att skulle fördela har en jämförelsevis liten kulturverksam- het och relativt begränsade statsbidrag, medan kulturbudget är betydligt större. Det är framför allt som får statliga medel, och kulturdirektören menar att det finns en risk för att det statliga bidraget till skulle föras över till andra verksamheter i länet om läns landsting gick med i samverkansmodellen. 127 (2015). kulturdirektören redan nu som en teater för hela länet, utan att vara en uttalad länsteater. De kulturpolitiska målen uppges vara levande för stadens politiker och tjänstemän även utan kultursamverkansmodellen. Stadens politiker är kunniga och intresserade av kultur och modellen behövs inte för att få upp kulturfrå- gorna på dagordningen. Kommunen har också ett tätt samarbete med det fria kulturlivet. Att samlas kring en kulturplan kan förstås vara positivt, men är endast intressant om det finns finansiering kopplad till planen. Utan finansie- ring blir en kulturplan uddlös. Den intervjuade tjänstemannen menar att det är överraskande att staten inte har valt att skjuta till mer pengar i samband med att modellen infördes. Staden samverkar redan med många olika kulturaktörer och kommuner, inte sällan i ett område som är betydligt större än . Man menar att kommungränser inte alltid är avgörande och att man är beredd att ta på sig ”ledartröjan”. har en bra relation till , och kulturdirektören är positiv till att nu gör en kartläggning av kulturens finansiering. Li- kaså uppskattar man initiativ att bjuda in alla länets ordförande i kulturnämnder/kultur- och fritidsnämnder tillsammans med kulturche- ferna/kultur- och fritidscheferna. Men stadens hållning att man inte vill ansluta sig till samverkansmodellen står fast.128 kulturförvaltning har lämnat synpunkter på landstings utredning Framtidens stöd, som menar att borde få en mer strategisk roll. Staden ställer frågan på vilket kulturpolitiskt mandat som föreslagna mer strategiska roll ska agera och menar att det finns en risk för att inte har tagit tillräcklig hänsyn till att kommu- nerna är självständiga. Vidare pekar staden på att en mer strategiskt inriktad roll kan bli svår att kombinera med att barn och unga är en prioriterad mål- grupp. Barn och unga möter konst och kultur i skolan, på fritidsgårdarna, kul- turskolorna och biblioteken, vilka alla är kommunala verksamheter. I svaret pekar dessutom på att man inte alltid får del av regionala me- del på samma sätt som andra kommuner i länet.129 tycker att det vore bra att förtydliga vilket kulturpolitiskt ansvar som kommunen, och staten har. Särskilt vore det bra att förtydliga roll. Kulturdirektören menar att turnéverksamhet och internationella kontakter är exempel på områden som gärna kan hanteras på regional nivå. vill gärna gå med är ett exempel på en kommun i som önskar att ansluter sig till modellen. ser flera ne- gativa konsekvenser av att står utanför. 128Stockholms stad, intervju . 129Stockholms stads kulturförvaltning (2015). det att man halkar efter när det gäller den viktiga samordningen av kulturfrågor Det drabbar dels medborgarna som får mindre inflytande och överblick över kulturlivet, dels besöksnäringen, eftersom det blir svårt att som besö- kare/turist få en samlad bild av utbudet i området. hänvisar till undersökningar som visar att samverkansmodellen leder till att kulturlivet får ökade resurser, främst från kommunalt håll. utom ökar kunskapen och medvetenheten hos politiker och tjänstemän om kul- turområdets förutsättningar och om effekter av satsningar på ett brett kulturliv. menar vidare att modellen handlar om att kvalitetssäkra att de resurser som finns i systemet kommer fler till del och fyller de syften och behov som kommuner, civilsamhälle och specifika grupper (t.ex. ungdomar) För är modellen ett sätt att utgå ifrån de behov man ser i kommunerna. Man börjar nedifrån och får ett s.k. bottom-up-perspektiv, vilket är helt nödvändigt för att få ett angeläget kulturliv som inkluderar fler och skapar möjligheter för nya grupper att själva vara kulturskapare. alltför många utanför det offentligt subventionerade kulturlivet. måste samverka bättre – utifrån en gemensam strategisk kulturplan – för att säkerställa att alla nås och kan påverka. Som ensam kommun är det svårt att få en överblick och se de stora dragen i regionen. bör ha den samlande funktionen för samtliga 26 kommuner i , med utgångspunkt i de behov som finns bland 5.5 Kulturmiljöarbetets roll i kultursamverkansmodellen En av de frågor som har lyfts fram i uppföljningen är vilken roll som kulturmil- jöfrågorna har i kultursamverkansmodellen. Som framgår av avsnitt 3.1 har antagit nationella mål för kulturmiljöarbetet.131 I kulturmiljölagen slås det fast att det är en nationell angelägenhet att skydda och vårda kultur- miljön och att ansvaret för kulturmiljön delas av alla. Av lagen framgår vidare att länsstyrelserna har ansvar för det statliga kulturmiljöarbetet i länen och att () har överinseende över kulturmiljöarbetet i lan- det.132 De regionala museerna har delvis statlig finansiering av verksamheten, men staten har inget huvudmannaskap över dessa museer. Finansieringsansvaret delas med berörda huvudmän, medan verksamhetsstyrningen mestadels utförs av huvudmännen och bara indirekt och i begränsad del av staten genom kul- tursamverkansmodellen.133 De regionala museerna fungerar som centrum för 130 , skriftligt svar . 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9. 132 Kulturmiljölagen (1988:950). 133 SOU 2015:89. museiverksamhet i sina regioner och har en omfattande verksamhet som in- kluderar bl.a. kulturmiljöfrågor. Statsbidragen till de regionala museerna och deras föregångare har en mycket lång tradition. I samband med att länsantik- varietjänster inrättades på länsstyrelserna flyttades ansvaret för den re- gionala kulturmiljövården till stor del över från länsmuseerna till länsstyrel- serna.134 Förändringen innebar en roll- och ansvarsfördelning på regional nivå där svarade för tillsyn och beslut, medan länsmuseerna stod för kunskapsuppbyggnad, råd och stöd samt kunskapsförmedling.135 Innan kultursamverkansmodellen infördes var det som efter samråd med RAÄ fördelade stödet till de regionala museerna från det dåva- rande anslaget 8:3 Bidrag till regionala museer enligt förordningen om stats- bidrag till regional kulturverksamhet.136 Bidragets syfte var att stödja muse- erna i deras uppgift att samla in, bearbeta och förmedla kunskaper om region- ens kulturarv, dess konstutveckling samt om samhället och miljön i övrigt. Statsbidraget skulle ge museerna möjlighet att ta ansvar för sin del av det re- gionala kulturmiljöarbetet.137 I den proposition som föregick beslut om kultursamverkansmo- dellen anförde den dåvarande regeringen att länsstyrelserna och de regionala museerna har viktiga uppdrag i kulturmiljöarbetet på regional nivå. Länssty- relserna ansvarar för de statliga myndighetsuppgifterna inom kulturmiljöom- rådet på den regionala nivån. Även länsmuseerna har en viktig roll i det re- gionala kulturmiljöarbetet, bl.a. när det gäller uppbyggnad och förmedling av kunskap. På den lokala nivån är kommunernas arbete för att kulturarv och kul- turmiljöer värnas, vårdas och utvecklas av central betydelse. Vidare angav re- geringen att aktörer inom civilsamhället, inte minst hembygdsrörelsen, i hög grad bidrar till att kulturarvet och kulturmiljön kan tas till vara i samhällsut- vecklingen. Kulturmiljöarbetet har en oklar roll i modellen Uppföljningen visar att kulturmiljöarbetet har en oklar roll i kultursamver- kansmodellen. Bland aktörerna finns det en osäkerhet om huruvida kulturmil- jöfrågorna ingår i modellen. En orsak till otydligheten är att de regionala museerna inte längre får direkta bidrag från och att kulturmiljöarbetet inte längre tydligt anges i förordningen. Detta uppfattas av en del aktörer som att pengarna och länsmu- seernas kulturmiljöuppdrag har försvunnit.138 135Regionmuseet , intervju . 136Förordning (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. 4 § Statsbidraget till regionala museer ska syfta till att stödja museerna i deras uppgift att samla in, bearbeta och förmedla kunskaper om regionens kulturarv, dess konstutveckling samt om samhället och miljön i övrigt. Bidraget ska ge museerna möjlighet att ta det ansvar för kulturmiljöarbe- tet som vilar på dem. 138Insatser inom kulturmiljöområdet finansieras bl.a. genom anslaget 7:2 Bidrag till kultur- miljövård. RAÄ:s kulturmiljöanslag fördelas till länsstyrelserna men ingår inte i kultursam- verkansmodellen och utgår inte från kulturplanerna. En annan finansiering är kultursamver- I uppföljningen har både företrädare för och Kulturrå- det framfört att de medel som tidigare fördelade till de regionala museerna numera ingår i kultursamverkansmodellen. Från Kulturdepartemen- tet konstateras att vilka följder som modellen har fått vad gäller de regionala museernas uppgifter är en viktig fråga. RAÄ och flera andra aktörer har konstaterat att det är otydligt hur kultur- miljöarbetet kommer in i modellen. konstaterar RAÄ att kultursam- verkansmodellen fungerar bra, och att modellen ger RAÄ större möjlighet att komma in i kulturmiljöfrågorna. RAÄ har dock konstaterat att det finns en osäkerhet om hur kulturmiljöfrågor tas om hand i modellen: Vi ser att det på sina håll finns en osäkerhet kring kulturarv och kulturmil- jöarbete, vad det egentligen är för något och hur det kan tas omhand i sam- verkansmodellen.139 RAÄ framhåller att de regionala museerna är viktiga kulturmiljöaktörer, men att detta inte är tydligt i modellen. RAÄ menar att för regionerna kan det vara otydligt hur kulturmiljöfrågor ska hanteras och uppger att man har lyft upp denna otydlighet i dialogen med både och . Enligt RAÄ har tidigare tolkat förordningen som att uppföljningen av kulturmiljöarbetet inte ingår i kultursamverkansmodellen. har i en kommentar framfört att den kvalitativa uppföljningen är öppet formulerad och gör det möjligt för regionerna att välja vilka aspekter som de vill belysa. I den blankett som används för den kvalitativa redovisningen står det att redo- visningen inom museiområdet bör beröra kulturmiljöarbete. RAÄ konstaterar att den blankett som nämner är ett steg för att synliggöra kultur- miljöarbetet inom modellen. Blanketten gäller , och RAÄ framför att det återstår att se om detta leder till ett ökat genomslag för kulturmiljöfrågan. I enkätsvar och intervjuer inom RAÄ:s pågående utvärdering återkommer frå- gan om uppföljningen av kulturmiljöarbetet inom kultursamverkansmodellen.