eunbil · H20N352921 · 2015-01-01 00:00:00 — (preliminärt) Antagande av A-punktslistan (preliminärt) Antagande av A-punktslistan Miljöanpassning av den europeiska terminen Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att ska diskutera hur miljödimensionen i den europeiska planeringsterminen inklusive tillväxtöversikten kan stärkas. En diskussion om synergier mellan resurseffektivitet och det kommande meddelandet om den digitala inre marknaden ska också äga rum. presenterade kommissionen sin årliga tillväxtöversikt , som inleder den europeiska terminen. Den ligger till grund för diskussioner i berörda rådskonstellationer . Stats- och regeringscheferna ska vid den 19 – lämna vägledning inför medlemsstaterna rapportering inom strategin för tillväxt och sysselsättning (EU 2020), förfarandet för makroekonomiska obalanser och stabilitets- och tillväxtpakten. Det har tidigare aviserats att en halvtidsöversyn av strategin för tillväxt och sysselsättning (EU 2020) ska presenteras . Den är dock försenad. Kommissionen har dragit tillbaka ett paket om cirkulär ekonomi inklusive förslag till revidering av flera avfallsdirektiv och förutskickat att ett nytt paket ska presenteras . Ett meddelande om den digitala inre marknaden har aviserats till . Ordförandeskapet har presenterat följande två frågeställningar för diskussion på miljörådet med inriktning på hur man kan stärka miljödimensionen i processen. Frågeställningarna har endast distribuerats på engelska: 1.In the light of the October 2014 Council conclusions on ”Greening the Semester and the Europe 2020 Strategy” is the AGS 2015 setting the right framework to ensure that future growth and competitiveness will be sustainable and resource efficient along the principles of the circular economy? How can we tap the full potential of synergies between environmental policy and other policy fields, in particular economic and social policy, to move towards the resource efficient, circular and low carbon economy? The forthcoming Digital Single Market Strategy will continue the implementation of the Flagship Initiative ”Digital Agenda for Durope (DAC)”. Further synergies could be developed for green growth and green jobes between and the resource efficiency agenda under the Europe 2020 Strategy and the 7th EAP. Where could synergies be developed to promote green jobs, greater resource efficiency and the objectives of the circular economy. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att välkomnar tillväxtöversikten. Regeringen föreslår att stödjer ett ökat fokus på ett förbättrat investeringsklimat och behovet av ökade investeringar. Investeringsplanen kan bli ett viktigt komplement till de åtgärder som görs på nationell nivå, inklusive strukturreformer för att stärka konkurrenskraften, tillväxten och bidra till en hållbar utveckling. Det är viktigt med hållbara investeringar på energi-, miljö- och klimatområdet med fokus på innovativa teknologier. Regeringen anser att investeringsplanen ska bidra till omställningen till en grön resurseffektiv ekonomi. Vad gäller kopplingen mellan resurseffektivitet och den digitala inre marknaden föreslår regeringen att framför att inre marknadsregelverket måste gå i takt med den digitala utvecklingen för att bidra till innovation, resurseffektiva och smarta lösningar/information, entreprenörskap och framväxten av nya affärsmodeller som är nödvändiga för att driva på/främja en hållbar utveckling. För att driva på utvecklingen av ny miljöteknik behövs även ett ökat fokus på spetsteknologier och hur dessa kan bidra till miljöfrämjande/hållbara lösningar Regeringen föreslår att framför att man avser att i den fortsatta processen om ett nytt paket om cirkulär ekonomi driva en hög ambitionsnivå och att förslagen ska vara baserade på ett livscykelperspektiv. Antagande av EUs nationellt beslutade bidrag (INDC) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att ska diskutera EUs förhållningssätt inför det tjugoförsta partsmötet till FNs ramkonvention för klimatförändringar (COP21) som kommer att äga rum i till . väntas också anta beslut om EUs tänkta nationellt beslutade bidrag (intended nationally determined contribution, INDC) till ett nytt klimatavtal i . Kommissionens kommer att presentera ett meddelande om vägen till partsmötet till för klimatförändringar (UNFCCC) i (COP21). Meddelandet väntas bl.a. innehålla förslag på EUs syn på ett nytt klimatavtal i och utformningen av EUs tänkta nationellt beslutade bidrag. Inom ramen för FN:s internationella klimatförhandlingar har världens länder enats om att ett nytt global klimatavtal ska nås vid COP21 i , träda i kraft och gälla för alla parter. Beslutet fattades vid partsmötet i och innebar mandat att ta fram ett protokoll, ett annat rättsligt instrument eller ett överenskommet utfall med rättslig verkan under klimatkonventionen som gäller för alla parter. Avtalet ska bl.a. omfatta; utsläppsbegränsningar, anpassning, stöd för implementering inklusive finansiering, teknikutveckling och tekniköverföring, kapacitetsutveckling och transparens. Vid COP19 i fattade UNFCCC:s parter beslut om att alla länder ska kunna lägga fram sina bidrag till ett nytt klimatavtal (INDC) före COP 21, för de parter som har möjlighet att göra det. Detta beslut bekräftades vid COP20 i . EU:s bidrag kommer att utgå ifrån Europeiska rådets beslut om att minska utsläppen med till 2030 jämfört med nivå. Förslag till svensk ståndpunkt (kommer att kompletteras när meddelandet och ordförandeskapets förslag om EUs INDC publiceras samt diskussionsfrågor kommer) Regeringen anser att den globala ambitionen vad gäller utsläppsminskningar måste öka väsentligt både före och efter 2020. Den övergripande målsättningen i klimatförhandlingarna är att vid COP21 i fatta beslut om ett rättsligt bindande avtal som kan hålla den globala temperaturökningen så långt som möjligt under två grader. Anpassning bör också vara en central del av det nya avtalet och komplettera och förstärka ländernas åtgärder för att bli mer resilienta mot klimatförändringarna. Avtalet bör även omfatta och främja transparens, finansiering, teknik och kapacitetsutveckling. Regeringen anser att EU:s tänkta nationellt beslutade bidrag om utsläppsminskningar (INDC) ska lämnas in till UNFCCC , i enlighet med besluten från COP19 och COP20. Det är viktigt att EU är ambitiöst och transparent och redovisar trovärdiga mål om utsläppsminskningar i sitt bidrag. Den globala post 2015-agendan: genomgång av de mellanstatliga förhandlingarna och framåtblickande De första mellanstatliga förhandlingarna om post-2015 agendan och hållbara utvecklingsmål hölls i . Mötet var en så kallad ”stock taking session” vars huvudsyfte var att sammanföra och reflektera över det arbete som hade genomförts under de senaste två och ett halvt åren. Vid förhandlingarna framförde flertalet länder en önskan om att inte öppna upp de 17 nu föreslagna hållbara utvecklingsmålen för förhandling. Med-ordföranden (från och , som är utsedda att underlätta processen) har beslutat genomföra en så kallad teknisk översyn av de 169 delmålen. Mötet var det första av sju mellanstatliga förhandlingsmöten som ska hållas innan post 2015-agendan ska antas vid 2015 Summit . Det andra mellanstatliga förhandlingsmötet ägde rum i , då post 2015-agendans politiska deklaration diskuterades. Inom EU antogs rådsslutsatser på allmänna rådet ,som utgör EU:s gemensamma politiska prioriteringar i de mellanstatliga förhandlingarna och ger en tydlig politisk signal om hur EU ser på post-2015 arbetet. Ordförandeskapet har tagit fram ett diskussionsunderlag med frågor inför behandlingen av miljöministrarna. Diskussionsfrågorna handlar om hur de miljömässiga delarna av hållbarhetsagendan ska bevaras under förhandlingarna. Underlaget har endast distribuerats på engelska: 1)How should we play our cards from a strategic point of view in order to ensure that we don't lose the good environmental elements of the OWG proposal and that the final Post-2015 Agenda outcome remains balanced, and what can the high level Environment actors (such as the EU Environment Ministers and ) do in the run-up to the Post-2015 Summit in order to contribute and facilitate this process? 2)Bearing in mind the contribution of environmental goals and targets to the whole sustainable development agenda, how can we ensure that they receive adequate financing for their implementation? Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kommer i de fortsatta förhandlingarna att framhålla vikten av att Post 2015- agendan präglas av en hög ambitionsnivå och en tydlig vision vad gäller strävan att utrota den globala fattigdomen och främja en hållbar utveckling mot en framtid som håller sig inom de planetära gränserna. Regeringen kommer betona behovet av att EU fortsatt betraktar arbetet mot klimatförändringar och miljöpåverkan som centrala delar av hållbarhetsagendan och förutsättningar för att åstadkomma hållbar utveckling i de tre dimensionerna. Regeringen betraktar civilsamhällesorganisationer, universitet och forskningsinstitut samt näringsliv och svenska myndigheter som viktiga aktörer att samarbeta kring hållbarhetsfrågorna med, i synnerhet för att sprida kunskap om kopplingen mellan ekonomisk, miljömässig och social utveckling. Genomförande av en ambitiös post 2015-agenda kommer att kräva en kraftig mobilisering av finansiella och icke-finansiella insatser på nationell, regional och global nivå. Ökad inhemsk resursmobilisering, internationella samarbeten på en rad områden och trovärdiga åtaganden om bistånd är viktiga delar. Det handlar inte bara om ökade resurser utan också hur dessa, både offentliga och privata, på bästa sätt kan kanaliseras för att främja utveckling. Att få alla politikområden att samverka för utvecklingär därför en nyckelkomponent i genomförandet av den nya utvecklingsagendan. Dokument: Inget dokument finns tillgängligt då meddelandet presenteras . Av kommissionsordförande prioriteringar för den nya kommissionens mandatperiod framgår att kommissionen avser att etablera en ”Energiunion med en framåtsyftande klimatpolitik”. En av vice ordförandena i kommissionen, Maros Sefcovic, har ansvar för Energiunionen. Han har i olika sammanhang listat fem dimensioner som ska täckas av energiunionen: försörjningstrygghet, fullgörande av inre marknaden, energieffektivisering, minskade klimatutsläpp samt forskning och innovation. Enligt kommissionen handlar det om att meddelandet ska lista ett antal åtgärder på två respektive , med en utblick till 2030. Kommissionen förväntas presentera ett meddelande om Energiunionen . Meddelandet ska sedan diskuteras på , och på . På planerar det lettiska ordförandeskapet att det antas slutsatser. Inför diskussionen i har ordförandeskapet skickat ut en fråga som lyder: Hur kan åtgärder för minskade utsläpp bidra till skapandet av en Energiunionen med en framåtsyftande klimatpolitik? Förslag till preliminär svensk ståndpunkt (kommer att kompletteras när meddelandet publiceras) Regeringen föreslår att välkomnar att Energiunionen tas upp för diskussion på . Det är centralt att energiunionen inrymmer en framåtsyftande klimatpolitik. Då kommissionens meddelande ännu inte presenterats är regeringens förslag till ståndpunkt högst preliminär. Regeringen betonar vikten av synergier mellan de fem dimensioner av energiunionen som kommissionen indikerat ska ingå i förslaget. Regeringen anser att Energiunionen ska bidra till att skapa ett energisystem som är i linje med vad som krävs för att klara två-gradersmålet och EU:s mål om att minska sina utsläpp till 2050. För att nå 2030-målen för förnybart och energieffektivisering behöver ett ramverk för styrning tas fram . Åtgärder för att bidra till EU:s tre energipolitiska pelare (ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet) ska vara ömsesidigt förstärkande. Fullgörande av den inre marknaden liksom kostnadseffektiva styrmedel mot målet om minskade klimatutsläpp har en särskild betydelse. Ett ensidigt fokus på exempelvis försörjningstrygghet bör undvikas. Energieffektivisering och en högre andel förnybar energi kan bidra till att minska EU:s långsiktiga energiberoende. Subventioner till fossila bränslen inom EU bör fasas ut. Regeringen har identifierat åtgärder inom transport- och värmesektorn som konkreta områden för EU att avancera och utveckla Energiunionen. Åtgärder inom dessa sektorer kan bidra både till ökad försörjningstrygghet och minskade klimatutsläpp. I sammanhanget är det viktigt med framtagandet av en EU-strategi för minskning av utsläppen från transportsektorn efter 2020. En sådan strategi bör inkludera el, energieffektivitet och biodrivmedel. 7. a)Minska användningen av HFC (fluorkolväten) - Information från kommissionen Kommissionen har för avsikt att informera om arbetet med att lägga till till Montrealprotokollet. hålls ett extrainsatt globalt möte för att förhandla om HFC. Förhandlingarna kommer att fortgå i och eventuella beslut fattas vid partsmötet i . Ett beslut innevarande år kan bli en viktig milstolpe på vägen till klimatförhandlingarna i och få stor betydelse för klimatet. har , och samt inom ramen för Montrealprotokollet lagt fram förslag att lägga till HFC till Montrealprotokollet för att fasa ned konsumtion och produktion av HFC (fluorkolväten) EU:s position är att HFC bör fasas ned genom åtaganden inom ramen för Montrealprotokollet. []Eventuellt kommer EU att lägga fram ett eget förslag till tillägg i förhandlingarna under detta år. 7. b) Andra ministerkonferensen om miljö och förnybar energi i dialogen för västra Den andra ministerkonferensen om miljö och förnybar energi i dialogen för västra äger rum i . Dialogen som inrättades 1990 omfattar , , , , , , , , och . Under konferensen kommer de inbjudna ministrarna från regionen att diskutera huvudsakligen två frågor; vägen till klimatkonferensen i (COP21) och samarbete inom områdena energieffektivisering och förnybar energi. Vid miljöministermötet kommer den portugisiska delegationen att informera om utfallet från konferensen. 7 c) Hårdgöring av mark – ett ökande problem på europeisk nivå Mot bakgrund av att 2015 är det internationella året för mark vill uppmärksamma denna fråga. efterfrågar en diskussion på miljörådet i syfte att skapa en helhetssyn på frågan om hårdgöring av mark, som de menar utgör ett ökande problem. pekar på ett behov av att stärka medvetenheten om hårdgöring av mark och påminner om den vägledning med goda exempel för att begränsa och kompensera för hårdgöring av mark som tagit fram i samarbete med medlemsstaterna, samt om målet om ”no net land take” till 2050 som finns i förslag till färdplan för ett resurseffektivt