rfr · H30WRFR3d2 · 2015-11-12 00:00:00 — På en webbsida under rubriken säker ges samlad information om räddningstjänst och krishantering, farlig verksamhet, brottsförebyggande verksamhet m.m. Information ges om el-, vatten- och värmeavbrott, nödvatten och hämtstationer, kriscenter i och stadens frivilliga resursgrupp m.m. Tips och praktiska råd ges t.ex. om hur man klarar vattenbrist: Individens eget ansvar under en kris framhålls av kommunen. Vi har alla ett ansvar för vår egen och andras säkerhet under en kris. Det är viktigt att vara medveten om att det ibland inträffar oväntade händelser. Räkna med att samhällets resurser till en början framför allt kommer att användas för att hjälpa svaga och utsatta människor, till exempel äldre, sjuka och barn. Individen uppmanas att läsa mer om det egna ansvaret på sidorna om krisberedskap på . Kommentar: Detaljerad, strukturerad och överblickbar information. informerar under Krisberedskap och säkerhet om var man hittar information, hur man förebygger olyckor (hänvisning till ) och om Samverkan där länets 13 kommuner deltar tillsammans med statliga myndigheter och andra aktörer som har i uppdrag att arbeta med samhällets krisberedskap. Här finns också en film som på ett pe- dagogiskt sätt beskriver krisberedskapsorganisationen i . Under rubriken gemensamt ansvar framhålls individens grundläggande ansvar, efter individens förmåga. Individen uppmanas att tänka igenom vad som är särskilt viktigt för honom eller henne och att ha sådan utrustning nära till hands. ”En bra utgångspunkt är att utgå ifrån utrustning som håller dig mätt, varm och informerad.” Tips ombra saker att ha hemma ges. Länkar finns till , m.fl. webbplatser. Kommuner som ger råd och tips utan att omnämna ansvar Under rubriken säkerhet informeras om krisberedskap, kommunens kriswebb, länets kriswebb och den nationella kriswebben. Under rubriken i hemmet framhålls att ”du bör förbereda dig och din bostad på händelse av en krissituation”. Kommunen informerar om längre elavbrott och deras konsekvenser och ger råd och tips om bra saker att ha hemma. Det ges även information om vad som händer i kommunen vid vattenbrist samt råd om matförråd och om vad man ska göra vid en översvämning. Information ges om dammbrott och höga vattenflöden, med länk till i kriswebb (se ovan) samt en folder med instruktion till de boende (pdf). Explicit formuleras dock inte att individen har ett ansvar för sin egen säkerhet. Falu kommun informerar om krisberedskap under Stöd och omsorg/Trygg och säker. Kommunen går inte ut med information om att individen har ett ansvar, men under rubriken ställs frågan vad individen kan göra i en kris- Besökaren hänvisas till MSB:s webbplats för att få tips om hur man kan förebygga olyckor. vatten ges praktiska råd om hur man kan förbereda sig på ett elavbrott. Kommunen informerar om lokaler som kommer att vara uppvärmda vid ett längre elavbrott och att färskt vatten kommer att kunna hämtas om vattnet blir odrickbart. Under rubriken ges detaljerade råd om hur villaägare ska förhindra översvämningar. Under Bo och leva återfinns information om Skydd och säkerhet. Individen informeras om att det finns mycket som den kan göra själv för att minska risker och förebygga olyckor. Besökaren hänvisas att läsa mer på . Under rubriken blir strömavbrott framhålls att vår vardag bygger på tillgång till elström och att det kan kännas svårt att plötsligt behöva klara sig utan den. Individen uppmanas att tänka sig in i situationen och att läsa mer på . Under Krisberedskap informeras om vad en kris är, med länk till , information om VMA samt information om kommunens krisberedskap. Ingen explicit information om att individen har ett ansvar finns på webbplatsen. Under Beredskap för olyckor och kriser ligger länkar till viktiga webbplatser, däribland och . Under rubriken framhålls att ”det finns en mängd saker som du kan förbereda själv för att klara exempelvis ett större strömavbrott eller andra olyckor”. Det följer en sammanställning som ger råd och tips om webbplatser, bl.a. en länk till . Under Omsorg och stöd/Trygg och säker informeras om kommunens förebyggande arbete, om kriswebb, krisledningsnämnd m.m. Under ingången Utan el och vatten anförs att det går bättre att klara sig utan vatten och el om man är förberedd. Besökaren hänvisas till räddningstjänsten som har många bra tips på vad man ska tänka på och vad man bör ha hemma. Kommunen informerar under ingången Trygg & säker. Det ges kort information om dammbrott i Ljusnan med en hänvisning till broschyren Beredskapsplan vid dammbrott i Ljusnan (pdf-format) för mer information. Information om krisberedskap inleds med att framhålla att man tidigare planerade att hantera militära hot men att hoten mot vårt samhälle är av annan karaktär, vilket ställer höga krav på kommunens verksamheter. Information ges om krisinformationsnummer vid en större händelse. En särskild ikon (Akut krisinformation) är upplagd som kommer att ge aktuell lägesbild och tillgänglig information. Krisinformationsbroschyren Om din säkerhet finns där som webbtidning samt i pdf-format. Om din säkerhet är en 16-sidig broschyr om säkerheten i samhället, däribland om den enskildes beredskap för kris och katastrof, elavbrott, extraordinära händelser m.m. På varje sida i broschyren ligger rutor med relevanta länkar (t.ex. , och Ljusdal.se). Det finns ingen explicit formulering om att individen har ett an- svar att förbereda sig, men individen uppmanas till att göra det. Broschyren avslutas med information om första hjälpen och grundläggande instruktioner vid livshotande läge (L-abc) samt viktiga telefonnummer och viktiga webbplatser. Kommentar: En föredömlig broschyr i och med att den ger bred information på ett enkelt sätt. Kan komma till användning i hemmet. Kommunens trygghets- och säkerhetsarbete syftar till att du som kommuninvånare ska ha ett tryggt och säkert liv, men också att de anställda på förvaltningar och i kommunala bolag ska känna trygghet i sitt arbete. Under ingången Säkerhet och kris framhålls att kommunens trygghets- och säkerhetsarbete ska ha ett tryggt och säkert liv. ”Vid en kris eller extraordinär händelse ska du som medborgare veta att kommunen klarar av att hantera händelsen.” Under rubriken och extraordinära händelser anges vilka händelser som kan bli extraordinära (pandemi, stort dammbrott i , långvarigt elavbrott, förorenat dricksvatten m.fl.). Fördjupad information ges om vad som händer vid ett dammhaveri. En länk finns till broschyren Om dammen brister som har skickats ut till alla hushåll i kommunen. Broschyren ger anvisningar om utrymning, vad som tas med vid en utrymning, vilka kommuner som kommunen har överenskommelser med om mottagning av evakuerade Luleå- och Bodenbor m.m. Information ges om att på motsvarande vis är mottagningskommun för 22 500 Skelleftebor vid ett dammhaveri i . kommun har förberett för en kriswebb som kan tas i bruk vid en kris. Det finns ingen information om att den enskilde har ett ansvar att klara sig själv. Under rubriken i kommunen/finner man en sida med . Sidan består av länkar till , och . Ingen explicit information ges om individens ansvar att förbereda sig. Under rubriken redogörs för räddningstjänstens uppdrag att samordna säkerhetsarbetet i kommunen. Utöver information om vilka områden kommunen arbetar förebyggande med och vad den har beredskap för har nyttiga länkar lagts upp på sidan. Under länken till informeras om att man på den webbplatsen får hjälp att höja sin egen förmåga att agera rätt i händelse av en olycka/kris. Under rubriken kommer ges vissa praktiska råd vid oväder samt vid strömavbrott. Nyttiga länkar finns till andra informationskanaler, däribland och . har en kärnanläggning inom kommunen. Klickar man på rubriken hamnar man på sida. Kommunen ger på sin webbplats under rubriken information om behovet av att vara förberedd på kris, vilka krav det ställer på kommunen och hur kommunen arbetar för att såväl kommunens invånare som dess personal ska vara förberedda om en större olycka skulle inträffa. ”Via dessa länkar får du råd om hur du förbereder dej för en krissituation.” Länkarna leder till information och checklistor: Beredskap i hemmet respektive vin- tertid, Beredskap hygien, Beredskap livsmedel, Beredskap vatten, Beredskap Kommunen nämner inte direkt att individen har ett ansvar att förbereda sig och klara sig men gör det indirekt, som en uppmaning, och ger ingående information om hur detta kan ske.19 Under rubriken ges kortfattad information om kommunens be- redskap samt några praktiska råd till individen vid elstörningar, storm och ovä- der (om värme, vatten, matlagning och information). Längre ned hierarkin finns länk till . Kommunen informerar under Krishantering om att samhällets sårbarhet blir allt mer uppmärksammad. Information om olyckor, naturkatastrofer och andra oförutsedda händelser är inte något ovanligt. Det framhålls att det finns förebyggande åtgärder som individen kan vidta för att klara t.ex. ett elavbrott. Kommunen anger på vilka sätt allmänheten kommer att finna information vid en större händelse. Det finns länkar till MSB:s poddsändning Om krisen kommer, m.m. Under rubriken förklaras att ”hemberedskap betyder att man ska förbereda sig och sin bostad för att, i en krissituation, kunna klara sig själv ”. En checklista ges över bra saker att ha hemma samt några råd om hur man klarar behovet av värme, mat och vatten. ”Man bör ha ett matförråd 19 I en intervju i framhåller dock säkerhetssamordnaren i kommunen att varje person har ett ansvar och citerar regeringens formulering ”Individen utgör den grund på vilken samhällets krisberedskap vilar. En väl fungerande krisberedskap kräver medvetenhet om det personliga ansvaret och kunskap hur man själv ska agera”. hemma som räcker för ungefär . Maten behöver inte vara nyttig. Det viktigaste är att man tycker om den och att den mättar.” Information ges om att vattentankar ställs ut på olika ställen i kommunen vid längre vattenavbrott. ”Se till att ha ordentligt med dunkar och hinkar i beredskap för att kunna hämta vatten.” Informationen avslutas med en länk till . Kommentar: Enkelt upplagd information, kortfattad och rakt upp och ned. Under Krisberedskap betonas att kommunen har en mycket viktig roll i samband med en kris. ”Det kan vara större olyckor, oväder eller andra allvarliga störningar i samhället. Det är kommunens ansvar att samordna och informera .” En länk har lagts upp till . Kortfattat ges några praktiska råd om säkerhet över hela skalan, från säkra livsmedel och förgiftningar till ”hur du kan förhindra att din familj hamnar i en nödsituation, och vad dina barn kan göra om de går vilse” (med länk till ), information om VMA samt några viktiga telefonnummer. På startsidan finns fliken Akut hjälp och journummer, men det avser enbart behovet av akut hjälp på individnivå (telefonnummer till SOS Alarm, , Socialjouren m.m.). Under rubriken politik/Trygghet, säkerhet och kris informeras om att kommunen arbetar med trygghet och säkerhet inom flera områden, på vilket sätt kommunen arbetar förebyggande och vad kommunen har beredskap för. Det ges ingen explicit information om den enskildes ansvar att klara kriser. Länkar till , krisinformation och MSB har lagts upp. Under rubriken ges praktisk information till enskilda om utrymningsstationer utanför den inre beredskapszonen, jodtabletter och RDS-mottagare. Det finns en länk till i läns webbsida om kärnenergiberedskap. Kommunen informerar under rubriken säkerhet framför allt om kommunens Posom-grupp.20 Man har lagt upp en lista på bra länkar till webbplatser inom hela säkerhetsspektrumet. Under rubriken ligger en länk till en instruktion som kommun tagit fram med råd och tips om vad man gör vid elavbrott. Besökaren uppmanas att skriva ut och spara denna instruktion. Webbplatsen ska ha information på finska och meänkieli, men denna instruktion ser inte ut att vara översatt. 20 Posom står för psykisk och social omsorg om människor vid kriser och katastrofer. Posomgrupper är en del av kommunernas krisberedskap och aktiveras vid akuta kriser eller händelser i kommunen. Kommuner som inte informerar den enskilde om ansvar eller ger råd Av de 42 undersökta kommunerna har 13 kommuner på sin webbplats varken information om individens ansvar under en krissituation eller praktiska råd och tips om hur man som enskild förbereder sig så att man kan klara sig själv. Av dessa informerar de flesta (10 stycken) i stället om kommunens beredskap, mer eller mindre detaljerat, 8 har lagt upp länkar till andra webbplatser (, , m.fl.) och 5 kommuner informerar om var det kommer att finnas information under en kris. Kommentar: Det går inte inom ramen för denna kartläggning att dra några slutsatser om bakomliggande faktorer till att kommunernas information om krisberedskap och den enskildes ansvar varierar så mycket. Det går inte att se ett mönster utefter hur stor kommunen är, geografiskt läge o. dyl. Två storstadskommuner kan ha diametralt olika information. Kommuner med förhöjd risk för en svår olycka kan ha lite information om individens ansvar, medan små kommuner i inlandet kan ha relativt fyllig information osv. , och Svenska Blå Stjärnan genomför informationsinsatser för att öka enskildas förmåga att förebygga och hantera en kris. och informerar på sina webbplatser om säkerhet och risker och ger tips och råd om hur man klarar sig under en kris. Samtliga får medel från MSB för informationsinsatser riktade till allmänheten. Frivilligorganisationerna har i grunden ett likartat budskap som MSB vad gäller individens ansvar. får medel från MSB för att genomföra informationsinsatser för allmänheten. arrangerar utbildningar för att öka individens riskmedvetande och förmåga att klara sig. På förbundets kurser ska individen lära sig att klara olyckor och kriser, t.ex. elavbrott, förorenat dricksvatten eller en längre tids isolering. Förbundet arbetar också genom att sprida information, framför allt på webbplatsen . Information till allmänheten återfinns under fliken Tips och råd. Dessa spänner över ett stort fält. Råden gäller inte bara större kriser och krig utan även säkerhet i bred bemärkelse samt organdonation. Under rubriken elavbrott har lagt upp film blir el- eller värmeavbrott – vad gör du då? och MSB:s film du elavbrottet. Information ges om hur man kan ordna belysning, information, mat, vatten och värme under ett elavbrott. Checklistor finns för elavbrott och för evakuering. Tips ges om matförråd, vilka livsmedel som kan ingå och förslag på maträtter som kan tillagas av dessa. Information ges om vattenförsörjning med praktiska råd om hur individen klarar vattenbrist (råd om lagring och desinfektion av vatten). Denna information om matförråd och vattenförsörjning är emellertid inte så lätt att hitta. Webbplatsens struktur skulle kunna förbättras. har bl.a. tagit fram – en informationsinsats i form av kortare möten. har därefter omvandlat till en webbaserad utbildning på . Målgrupper för utbildningen är föräldrar eller anhöriga till barn i förskole- eller skolåldern, unga som ska flytta eller har flyttat hemifrån, och personer som bor hemma utan stöd från samhället. är lika med . Det är det tidsperspektivet informationssatsningen har. Om medborgarna i stor utsträckning klarar sig själva den under en uppkommen kris har det stor betydelse. Det ger ansvariga samhällsorgan en väsentligt bättre möjlighet att väga av behoven mot resurserna jämfört med om många människor skulle stå handfallna . Webbplatsen har utvecklats i samarbete med i . Den förmedlar kunskap om hur man överlever i ett samhälle som utsatts för påfrestningar. Det är samma budskap som 72-timmars- kampanjen – webbplatsen tillhandahåller information, råd och tips om hur individen ska klara sig i händelse av en kris – men upplägget och innehållet skiljer sig åt. Information, råd och tips är strukturerade utifrån människans fem grundbehov, dvs. behovet av vatten, värme, mat, trygghet och sömn, och inte utifrån en extern händelse. Informationen är uppdelad på basfakta om behovet, vad man kan göra förebyggande och, i förekommande fall, saker som är bra att ha hemma. På webbplatsen hittar man nyhetsflöden från Krisinfobloggen, MSB och samt Twitterflöden. är största frivilliga försvarsorganisation för kvinnor. informerar, rekryterar och utbildar för militära insatser och krisberedskap. Inom krisberedskap har ett antal uppdrag från olika myndigheter (SSM, PTS, MSB). har även en utbildningsverksamhet. En del av utbildningsverksamheten riktar sig mot allmänheten i syfte att skapa en större kunskap om krisberedskap i samhället. tilldelas medel från MSB för att genomföra informationsinsatser för allmänheten.21 har utarbetat kursen Sköt dig själv som är en kostnadsfri heldagskurs som är öppen för alla. I kursen ges tips om hur man klarar elavbrott, översvämningar och extrema väderförhållanden. Deltagaren coachas till en individuell handlingsplan för att kunna ta hand om sig själv och familjen efter att en extraordinär händelse inträffat. Deltagaren får också fundera över om det finns otrygghet i hans eller hennes eget närområde och vad för aktiviteter man kan hitta på för att bidra till ett socialt hållbart samhälle. informerar om när det oväntade händer på webbplatsen och ger råd och tips om beredskap för kriser. Här finns också en checklista över saker som är bra att ha, med länkar till butiker på internet som säljer sakerna. 21 , Årsredovisning 2012, Årsredovisning 2013. På webbplatsen listas också ett stort antal aktörer med uppgifter om ansvarsområden, webbadresser, Twitterkonton och Facebooksidor. Svenska Blå Stjärnan är en ideell organisation som har samhällets uppdrag att ta hand om djur vid kriser, katastrofer, utbrott av smitta och andra händelser som kan drabba djuren. Uppdrag kommer från bl.a. , , länsstyrelser och kommuner. Svenska Blå Stjärnan får medel från MSB för att genomföra informationsinsatser för allmänheten inom civil krisberedskap.22 Blå Stjärnan har utarbetat webbplatsen hardukoll.nu. Webbplatsen har som mål att öka djurägares krisberedskap. Individens ansvar betonas: ”Som djurägare är du ansvarig för att dina djur mår bra! Om något händer måste du kunna ta hand om ditt djur (och naturligtvis dig själv) även när strömmen går, vattnet försvinner och det blir kallt.” Med utgångspunkt i fyra typer av händelser – storm, översvämning, vinteroväder och värmebölja – ges information om och tips på bra saker att ha hemma för husdjuret. Checklistor finns för olika typer av husdjur. 22 Svenska Blå Stjärnan, 2013, Årsredovisning 2014. ges om vad samhället gör, med länkar till relevanta myndigheter. På webbplatsen finns tre filmer där djurskötare och en brandchef berättar om sina erfarenheter av att ha ansvar för djur under kriser. Checklistor – den enskildes förråd De checklistor som förekommer är till största delen likartade när det gäller basförrådet. De listar de ting som individen behöver för att få sina grundläggande behov av vatten, näring och värme tillfredsställda samt för att kunna hålla sig informerad. Checklistor finns på många webbplatser. Vissa aktörer har även producerat checklistor i form av broschyrer och foldrar i pappersformat. Checklistor förekommer i olika format och former. kan det vara svårt att dra gränsen mellan en lista med praktiska råd tips och en checklista, men oftast är checklistan väldigt koncis och består av en uppräkning av olika saker som behövs för att klara sig. De kan vara formulerade i text eller huvudsakligen bestå av bilder (se t.ex. HesaFredrik.nu). En uppräkning av vad som ska finnas i ett förråd hemma i händelse av en kris ger svaret på frågan vad individen förväntas klara på egen hand. Checklistorna avviker inte mycket från varandra när det gäller vad som ingår i ett basförråd. Det handlar om att individen ska få i sig vätska, hålla sig varm, få i sig näring/energi, ha en ljuskälla och hålla sig informerad. På checklistan listas därför vattendunkar och medel för vattenrening, radio (som drivs med batterier eller solceller eller en s.k. vevradio), matförråd i form av torrvaror och konserver, ficklampa och stearinljus/värmeljus samt campingkök. listas också hygienartiklar och sedlar. En baslista kan också innehålla förslag på var man köpa sakerna (t.ex. checklista). Listan kan vara mer detaljerad och t.ex. ange vilka matvaror man ska ha i ett förråd (se som anger varor och mängd per person och dygn), hur mycket vatten man ska beräkna per person och dygn osv. En basförrådslista kompletteras ofta med en checklista på tilläggssaker i händelse av att man måste klara sig själv . På dessa checklistor listas ofta filtar/sovsäckar, första-hjälpen-kit, medicin, soppåsar och verktyg. Checklistor över tilläggssaker kan dock variera mer sinsemellan. Råden är till viss del beroende av den krisplan som finns i kommunen. I vissa kommuner ingår det i beredskapsplanen att vid ett längre avbrott i vattenförsörjningen köra ut tankbilar med vatten (t.ex. ). Rådet att införskaffa vattendunkar med kork blir då viktigare än rådet att införskaffa medel för vattenrening. Vissa aktörer har tagit fram broschyrer eller foldrar i vilka det finns en eller flera checklistor (de finns alltid även tillgängliga på aktörens webbplats). Ut- över de kommuner som står bakom 72-timmarskampanjen har kommuner som kan drabbas av dammbrott, kemiska utsläpp eller kärntekniska olyckor tagit fram särskilda broschyrer. Det förekommer även att kommuner tagit fram broschyrer för kommuninvånarna om säkerhet över hela riskskalan med information om och förslag på förebyggande åtgärder. I huvudsak finner man dock att checklistorna ligger på aktörernas webbplatser, antingen som inbäddad text eller bilder under information om krisberedskap. Det kan också förekomma att man länkar till checklistor på en annan aktörs webbplats (ofta till och Civil.se). I denna kartläggning framgår att det finns ett stort beroende av att internet fungerar för att den enskilde ska få tillgång till checklistor och praktiska råd. För att förekomma problemet med att informationen inte är tillgänglig när den behövs som mest, uppmanas besökare på flera webbplatser att skriva ut dokumentet eller webbsidan. Samtliga länder går ut med information till enskilda men på olika sätt och i olika omfattning. Informationssatsningarna i av den ansvariga myndigheten har vissa likheter med MSB:s satsningar. Den information som förmedlas i till enskilda om risker och om hur man förbereder sig har likheter med den norska och svenska, även om krisinformation på nationell nivå enbart förekommer vid stora nationella kriser. har i liten utsträckning webbaserad information som riktar sig till enskilda om krisberedskap med tips och råd. är det nordiska land som har mest utvecklad krisberedskap och krishantering åtminstone vad gäller kris orsakad av naturolyckor. Det förväntas mycket av den enskilde på , både att vara medveten om risker, att ha planerat för kris, att träna för krissituationer och att ta hand om grannar. Två frivilligorganisationer spelar en viktig roll på lokal nivå i att snabbt ge stöd och hjälp vid kriser. Lagstöd för att den enskilde har ett ansvar att klara sig själv finns inte i något av länderna. 72-timmarskampanjer bedrivs inte, med undantag för en frivilligorganisation i . Nedan redovisas översiktligt hur de övriga nordiska länderna arbetar med dessa frågor, framför allt vilken information som ges till den enskilde och vilka förväntningar som finns på den enskilde i händelse av kris eller vid en extraordinär händelse. I baseras beredskapen, i likhet med i , på tre principer: ansvarsprincipen, närhetsprincipen samt likhets- och samverkansprincipen. Justitie- och beredskapsdepartementet har ansvar för samhällets säkerhet och beredskap. Myndigheten Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) har ett liknande uppdrag som MSB såtillvida att DSB ska förmedla viktig information till befolkningen före, under och efter en kris. Kommunerna har ansvaret för att sörja för säkerheten för alla som befinner sig i kommunen som helst.