eunbil · H20N3DF567 · 2015-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Bakgrund Det luxemburgska ordförandeskapet kommer vid rådsmötet traditionsenligt att presentera sitt arbetsprogram för jordbruks- och fiskerådets område för . På fiskeriområdet kommer fokus att ligga på de TAC- och kvotförhandlingar som sedvanligt sker . En annan viktig fråga för att följa blir förhandlingarna om autonoma tullkvoter för fiskeriprodukter. Det är en väldigt teknisk fråga, men viktig för bl.a. svensk beredningsindustri. På jordbruksområdet har det inkommande ordförandeskapet meddelat att mycket fokus kommer att ligga på förenklingsarbete. har även planerat att noga följa marknadsutvecklingen till följd av det ryska importstoppet och avvecklingen av mjölkkvoterna samt fortsätta förhandlingarna om en ny förordning för ekologisk produktion. På området för djur- och livsmedel förväntas ordförandeskapet fortsätta och förhoppningsvis avsluta arbetet med offentlig kontroll samt regelverket för skyddsåtgärder mot växtskadegörare. Förhoppningen är att även ska kunna avsluta förhandlingarna om regelverken för veterinärmedicinska läkemedel respektive läkemedel i foder. Sannolikt kommer även förhandlingar om medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier att inledas. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen har inga synpunkter på ordförandeskapets prioriteringar och välkomnar presentationen. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1308/2013 och förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller stödordningen för utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk i skolor Interinstitutionellt ärende: 2014/0014 (COD) Rättslig grund Artiklarna 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Bakgrund presenterade kommissionen sitt förslag till ändringar i stödordningarna för utedelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk i skolor. Förslaget innebär en sammanslagning av stöden för skolmjölk och skolfrukt. Förslagets artiklar har därefter diskuterats på rådsarbetsgrupp . Den nya jordbrukskommissionären valde att pausa processen i väntan på en utvärdering av programmen, bland annat med avseende på förenligheten med proportionalitet- och subsidiaritetsprincipen samt målen om bättre lagstiftning. Kommissionens utvärdering av programmen är nästan klar och i den har kommissionen presenterat fyra preliminära slutsatser: den minskande konsumtionen av mjölk samt frukt och grönt i skolorna kvarstår, EU:s engagemang i frågan är viktig och tillför ett mervärde, det finns ett starkt stöd för programmen inom EU och bland medlemsstaterna, samt att det finns krav på förändringar av systemet framförallt avseende förenkling, inrapportering och kontroll. har röstat om förslaget i jordbruksutskottet och är därmed förberedda för att inleda trilog med kommissionen och rådet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen avser att ta not om den information som ges. Regeringen instämmer i att det finns utrymme att förbättra skolbarns matvanor. Regeringen anser dock att detta bäst sker genom beslut på nationell nivå och att det inte finns några skäl att hålla fast vid stödprogram på EU-nivå. I övrigt har regeringen haft synpunkter på delar av utformningen av programmen för att göra dem enklare och lättare att tillämpa. och Frågan var föremål för samråd med och information i MJU inför jordbruks- och fiskeråden . Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2015/0093 (COD) Föredragning av kommissionen Diskussion Dokumentbeteckning 8356/15 222 AGRILEG 95 DENLEG 67 MI 271 CONSOM 70 132 CODEC 609 Rättslig grund Förslaget grundas på artikel 114 i EUF-fördraget som behandlar åtgärder för att upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion. Beslut fattas med ordinarie lagstiftningsförfarande (artikel 294i EUF- försdraget. Bakgrund Europeiska unionen har en harmoniserad lagstiftning för godkännande, spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade livsmedel och foder. presenterade kommissionen ett förslag till en EU-förordning som ändrar förordning 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder. Genom ändringen ges medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av EU-godkända genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina egna territorier, utöver de möjligheter som redan erbjuds när det gäller genetiskt modifierade organismer avsedda att odlas i direktiv (EU) 2015/412. Medlemsstater som vill använda möjligheten måste motivera de bestämmelser som de antar. Bestämmelserna måste baseras på tvingande skäl som är förenliga med unionsrätten och rättspraxis samt med unionens internationella åtaganden. Bestämmelserna ska vara proportionerliga och icke-diskriminerande. Utöver det föreslås inga ändringar när det gäller riskvärdering eller hanteringen av produkter i godkännandeprocessen. Miljö- och hälsoskäl får inte åberopas som grund för ett förbud enligt den föreslagna förordningen eftersom dessa skäl redan har beaktats i den riskvärdering som föregår ett EU-godkännande. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen har förståelse för att det är möjligt att godkännandeprocessen av GMO kan förbättras genom tillämpningen av lagförslaget. Allmänt sett ställer sig regeringen dock frågande till förslaget och hur det ska kunna tillämpas i praktiken. Regeringen ser fram emot att få ta del av rådets rättstjänsts analys av förslaget. Först efter det att det föreligger en tydlig juridisk analys som analyserar bland annat förslagets förenlighet med , principerna för den inre marknadens funktion och förenligheten med internationella handelsåtaganden, däribland WTO-rätten, är berett att lägga fram en ståndpunkt. och Frågan har inte varit föremål för samråd i men var föremål för överläggning i MJU . Information från kommissionen Diskussion Bakgrund beslutade att förbjuda import av en stor mängd livsmedelsprodukter från EU, , , och . beslutade att förlänga detta beslut till . För att mildra effekterna av importstoppet har kommissionen infört krisåtgärder riktade mot frukt- och grönsaksodlare och mjölksektorn, de sektorer som påverkats mest av importstoppet. har det rått obalans inom mejerisektorn då produktionen av mejeriprodukter har ökat snabbare än efterfrågan. har mjölkpriserna i EU, och globalt legat på en låg nivå och även nått den lägsta nivån . Detta har lett till en svår situation för många mjölkbönder, både i och i andra delar av EU. På rådsmötet väntas kommissionen lämna uppdaterad information om marknadsläget. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är positivt att kommissionen regelbundet informerar om marknadsläget och att marknadsutvecklingen noggrant analyseras. Eventuella förslag till ytterligare krisåtgärder bör föregås av noggranna övervägningar och analyser. Det är dock tveksamt om förlängningen av det ryska importstoppet kan motivera ytterligare krisåtgärder. Då EU är världens näst största nettoexportör av mjölkprodukter, är det viktigt med åtgärder för att främja ökad handel och borttagande av handelshinder. och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1370/2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter Rättslig grund Artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Bakgrund Rådets förordning 1370/2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter fastställer bland annat stödtaket för skolfruktsprogrammet och stödnivån i euro per kg mjölk i skolan. I enlighet med artikel 43.3 i fördraget så beslutas förordningen genom kvalificerad majoritet i rådet, den är därmed inte föremål för medbeslutande med . Detta har lett till meningskiljaktigheter mellan institutionerna om tolkningen av artikel 43.3 och om vad som ska regleras i förordningen. I och med jordbrukskommissionärens beslut att pausa lagstiftningsprocessen för skolfrukts- och skolmjölksprogrammen, i väntan på en utvärdering av desamma, så har även processen för förordning 1370/2013 stannat av. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen tar not om informationen. I fråga om tolkningen av artikel 43.3 i fördraget så anser regeringen, i likhet med övriga medlemsstater, att fördraget ska respekteras samt att man ska följa den överenskommelse som gjorts inom ramen för reformen av jordbrukspolitiken 2013. Det innebär bland annat att stöd- och prisnivåer för stöd till skolfrukt och skolmjölk fortsatt ska regleras i förordning 1370/2013. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU Meddelande från kommissionen om översynen av beslutsprocessen för genetiskt modifierade organismer Föredragning av kommissionen Diskussion Dokumentbeteckning 8344/15 221 AGRILEG 96 DENLEG 68 MI 274 CONSOM 71 133 + ADD 1 Rättslig grund Förslaget grundas på artikel 114 i EUF-fördraget som behandlar åtgärder för att upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion. Beslut fattas med ordinarie lagstiftningsförfarande (artikel 294i EUF- försdraget. Bakgrund Den nya kommissionen åtog sig att se över GMO-lagstiftningen när den nominerades. Kommissionen presenterar sin översyn av beslutsprocessen i detta meddelande. I meddelandet redogörs för kommissionens slutsats och bakgrunden till slutsatsen, särskild de demokratiska (medlemsstaternas delaktighet) och de rättsliga frågorna. Kommissionen konstaterar att det har blivit norm att åter hänvisa GMO ärenden till kommissionen för slutligt beslut. Detta gör att kommissionen regelbundet hamnar i en situation där den måste fatta beslut om godkännanden utan medlemsstaternas stöd i relevanta kommittéer. De frågor som medlemsstater som motsätter sig godkännanden tar upp kan vanligtvis inte beläggas vetenskapligt, utan återspeglar nationella farhågor som inte enbart har att göra med frågor som rör genetiskt modifierade organismers säkerhet för hälsa eller miljö. Kommissionen anser att det är viktigt att ha kvar ett gemensamt oberoende riskhanteringssystem. Kommissionen som riskhanterare får inte skjuta upp beslut i det oändliga. Kommissionen anser inte heller att det är motiverat att avvika från överenskomna övergripande förfarandebestämmelser för genomförande av . Kommissionen drar slutsatsen att det är lämpligt att lösa problemet med att ge medlemsstaterna möjlighet att förbjuda användning av godkända GMO på liknande sätt som för odling. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen noterar meddelandet och anser att det kan användas som en del i den fortsatta behandlingen av förslaget om ändring förordning 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder. och Frågan har inte varit föremål för samråd i men var föremål för överläggning i MJU . 10.a) Den oroväckande situationen på mejerimarknaden och åtgärder som ska vidtas - Begäran från den tjeckiska och den polska delegationen Bakgrund Den ökande efterfrågan på mjölk i har stimulerat en produktionsökning i världen och medförde höga priser på mjölk. Globalt har efterfrågan på mjölk och mjölkprodukter ökat, men produktionen har ökat snabbare än efterfrågan. Inom EU har mjölkproduktionen ökat . har mjölkpriserna i EU, och globalt legat på en låg nivå och även nått den lägsta nivån . utfärdade den president ett dekret om motåtgärder mot de länder som har infört sanktioner mot i samband med Ukrainakrisen vilket nu förlängts till . Mejerisektorn är jämte frukt- och grönt, den sektor som påverkas mest av det ryska importstoppet. Av EU:s totala mjölkproduktion exporteras till . Till följd av detta vidtog ett antal marknadsåtgärder . Mjölkkvoterna i EU avskaffades , vilket kan innebära ett ytterligare tryck på marknaden genom ökad produktion. Med anledning av det allvarliga läget har samlat aktörerna i mjölksektorn i ett arbete med åtgärdsförslag för att överbrygga lönsamhetskrisen. Detta har resulterat i en handlingsplan mjölk med 87 åtgärder för att stärka lönsamheten i mjölkföretagen. Åtgärderna är knutna såväl till branschens aktörer som till staten. b) Frågan om sockersektorns framtid i EU - Begäran från den italienska delegationen Bakgrund kommer kvoterna för sockerproduktionen att upphöra. Sockerpriserna inom EU har sjunkit kraftigt efter att under föregående år ha legat på en mycket hög nivå. tog upp samma ämne på jordbruks- och fiskerådet . Vid det tillfället lyfte fram att sektorn befinner sig i en svår situation på grund av det kraftiga prisfall som skett. Mot denna bakgrund efterfrågade en högnivådiskussion om sektorns framtid, i syfte att stödja sektorn i rådande situation. Många medlemsstater gav stöd för begäran även om man var delad i sin syn på hur detta bör ske. Några medlemsstater motsatte sig att en diskussion om fortsatt stöd till sektorn. Kommissionen menade att sektorn har haft på sig att anpassa sig till avskaffandet av kvoterna, att viktiga steg har tagits för att göra sektorn mer konkurrenskraftig och att inga nya stöd bör införas. Däremot var kommissionen öppen för att dialog om omställningsarbetet. En diskussion om sektorns framtid och omställning har påbörjats i en expertgrupp under kommissionen. 10 c) om hållbar förvalting och användning av skogen på strategisk och praktisk nivå (den 24–) - Information från den slovenska delegationen Bakgrund Den slovenska regeringen (samarrangemang av slovenska UD och departementet för Jordbruk, Skog och Livsmedel) har hållit ett om hållbart skogsbruk och användningen av skog i politik och praktik. Den slovenska delegationen vill informera om resultatet av mötet. deltog vid mötet med representant från och gav en presentation på temat ”in a growing bioeconomy – past, present and future in ”. I övrig gavs presentationer av ett antal av EU:s medlemsstater, kommissionen samt , , och .