rfr · H20WRFR15 · 2015-06-17 00:00:00 — Är det någon annan här i salen som önskar ordet? SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT , Nätverket för Gemensam Välfärd: När det gäller skatteflykt har vi här pratat om vad man kan göra på internationell nivå, men jag samarbetar med kommunpolitiker i bland annat och som försöker göra vad de kan för att motverka skatteflykt genom att ställa skatteetiska krav i upphandlingen. Detta har dock visat sig vara väldigt svårt med gällande lag om offentlig upphandling. Min fråga skulle egentligen rikta sig till finansminister , men hon har precis lämnat salen. Därför riktar jag mig till ska nu uppdateras med anledning av det Min fråga är: Finns det en ambition från regeringen att stärka möjligheten att ställa skatteetiska krav vid upphandling? Ordföranden: tackar för frågan och ser till att den vidareförmedlas till regeringen, så att du får ett svar från . Vi påbörjar då en andra runda bland skatteutskottets ledamöter. (S): Herr ordförande! Tack för ett intressant seminarium! skulle vilja fråga lite mer om land-för-land-rapporteringen, som vi varit inne på, och dess exakta utformning. Jag vänder mig framför allt till Hur ser ni framför er att man ska ta itu med internlån och internprissättningar som flyttar undan faktiska värden till andra länder än de där de egentligen skapas? Jag har också en fråga som riktar sig till samtliga föredragshållare. inte rimligt att ett multinationellt företag ska kunna avge tydlig information om hur dess drift och verksamhet ser ut i olika nationalstater och att en rimlig beräkning ska kunna göras av vilka värden som genereras i respektive stat? (M): Även jag vill tacka för mycket intressanta presentationer angående något som kan få stora konsekvenser. Jag har två frågor, en lite utförligare främst riktad till och en lite kortare standardavtal har historiskt haft till syfte att minska multinationella företags dubbelbeskattning. Detta har varit väldigt framgångsrikt och har bidragit till globalisering, tillväxt och många jobb. drogs igång av de största länderna bakom lyckta dörrar. kan undra vilken information regeringschefer utgick från. definierades till exempel grundproblemet? transfereringar utgick man från berörs? har det gått väldigt fort. Det är onekligen bekymmersamt att de olika förslagen kommer att få flera negativa konsekvenser för enskilda företag men även för länder. Som politiker är jag angelägen om att veta vilka konsekvenser våra beslut får för . Positivt och negativt kan väga upp varandra, men det är viktigt att känna till det som kommer att vara negativt. Därför frågar jag: Kommer konsekvensbeskrivningarna att redovisas innan länderna förväntas Om ja, kommer man att redovisa hur förslagen påverkar enskilda SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT företags beslut att investera samt de konsekvenser det får för till exempel jobben? På en internationell skattekonferens som arrangerade hörde jag en holländare nämna angående BEPS att om 2 ½ miljoner jobb bedöms försvinna i är det tveksamt om vill införa det. Det kan alltså få stora konsekvenser. Den mindre frågan riktar jag till . Det gäller bilden att in ger ut för utvecklingsländerna. Men där handlar det om den olovliga kapitalflykten. Därför undrar jag: Varför bedömer att BEPS hjälper just där? Varför är det inte snarare fokus på de legala strukturerna, som polis, åklagare och domstolar? , : Jag tackar för frågorna. Låt mig börja med ett förtydligande. Man kanske har missförstått hur började. Det stämmer att G20 uppmuntrade till detta. Men i G20 har vi 19 länder som också är . Den 20:e medlemmen i G20 är EU, som representerar ytterligare länder, varav de flesta också finns med i . hade börjat titta på den här frågan i skattekommittén redan innan G20-toppmötet uppmanade oss att genomföra en undersökning gällande BEPS. Det här går . Jag tror inte att det finns någon skillnad mellan vad gör och vad G20 har talat om. Här har vi arbete som görs på teknisk nivå. Det har också förts upp på mer politisk nivå och via G20 gjorts till en väldigt kraftig politisk prioritering. Man har också fastställt de här ambitiösa tidsfristerna. Alla politiker här förstår väl att det handlar om att inte tappa farten utan agera snabbt med dessa initiativ. Det är också därför som det har gått så snabbt. Vad gäller påverkan har vi åtgärdspunkt 11 som fokuserar på just detta. Här förbereder vi rapporter. Vi diskuterade utkast och har också haft ett offentligt samråd. Vi håller nu på att slutföra detta arbete, som är väldigt viktigt inför det fortsatta arbetet. Här handlar det om hur man ska kunna mäta påverkan. Det handlar också om ökad öppenhet och insyn. Vi har inte samma tillgång på information från olika länder vad gäller att mäta påverkan, men vi ska försöka se till att vi får en standardnivå, en enhetlig nivå för inhämtande av information, så att vi verkligen kan mäta påverkan och genomföra nödvändiga förändringar. Låt mig också återkomma till frågan om internprissättning och land-för- land-rapportering. Denna rapportering syftar till att tillhandahålla grundläggande information om var man är aktiv, var man har sina anställda, var man gör vinsterna och var man betalar skatt, så att de länder där de multinationella företagen är aktiva ska kunna agera. Det är inte så att rapporterna ska skickas runt till alla länder runt om i världen. Om ett svenskt företag har verksamhet i fem länder kommer det att gå till de fem länderna, inte till alla länder runt om i världen. De fem länderna ska då kunna använda informationen för att göra riskbedömningar. Man kanske ser att företaget har SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT tjänat miljontals i landet i fråga men att vinsterna tas till Det är det som internprissättningen och land-för-land- rapporteringen handlar om. Det är inte så att man ska kunna hävda att all vinst tillhör en själv för att försäljning skett för x kronor, utan det handlar om en början för en riskutvärdering, vilket man kommer att kunna se när det här Det är inte någonting annat än det. , : Jag tackar för frågan och ska försöka besvara den. De pilar med flöden som jag visade gällde, som du sa, tax evasion, alltså illegal skatteflykt inom ramen för det som heter illicit financial flows. Jag vet inte om jag sa det, men av illicit financial flows är handelsrelaterad, det vill säga trade miss-invoicing, manipulerad internprissättning. och åtgärder för transparens utesluter inte varandra, utan båda behövs. behöver fungerande legala strukturer på plats i utvecklingsländer för att kunna Men vi behöver helt enkelt transparens därför att sekretess är ett så stort problem. Land-för-land-rapportering är ett sätt att komma åt både legal och illegal kapitalflykt och att öka informationen för att se rimligheten i skattebetalningarna. Jag hoppas att detta är ett svar på frågan. , : Herr ordförande! kommentera fråga om hur stort problemet är och vilken information som fanns när man satte igång BEPS-arbetet och G20 tog initiativet. angav baserades det delvis på tidigare OECD-arbete, men det är ett G20- Jag upplever att beslutanderätten också är väldigt starkt koncentrerad Vad gäller storleken på problemet handlar det om åtgärdspunkt 11. sa var detta mycket riktigt föremål för konsultation för bara ett par tre Jag deltog i den konsultationen i . Det är en väldigt bra rapport som har tagit fram. Det märkliga är att den rapporten kommer först , i slutskedet av arbetet. Det förväntade vore att man först ville veta hur stort problemet är och sedan resonerade om vilken medicin man ska ge Men så har man inte arbetat. kommer det i slutskedet. väldigt svårt att mäta BEPS, och det florerar helt felaktiga siffror. särskiljas från verklig ekonomisk aktivitet, och det måste särskiljas vad företaget gör i sitt svar på olika skatteåtgärder som länder vidtar. Rapporten konstaterar att detta sannolikt är begränsat till ett fåtal Det är mycket mer förekommande i vissa länder. förhållandevis få företag inblandade. Problemet förefaller vara väldigt mycket mindre än vad som har framkommit i den offentliga debatten. är det viktigaste , utan det viktigaste nu är att resonera kring vilka effekterna blir för jobb och investeringar av de åtgärder som man nu trots allt har föreskrivit och kommer att enas om. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT (S): Tack för mycket intressanta föredrag! Det är inte jättelänge sedan vi hade ett tidigare seminarium i skatteutskottet som berörde just . Ändå har ganska mycket skett och utvecklats . Det som blev tydligt under det seminariet var att dåvarande regering i var ganska känslig inför frågan om land-för-land- rapportering. Man hade plockat ut det ur sina förhandlingsinstruktioner. Jag förstår att det här är en av de konfliktfrågor som finns. Det blev tydligt . Men det har skett en förändring i synen på land-för-land-rapporteringen för det här arbetet. Förutom land-för-land-rapporteringen, vilken skulle vara den andra stora utmaningen för oss att lösa? , : Jag tackar för att ledamoten lyfter fram ett utmärkt exempel på hur vi arbetar för att uppnå samsyn. Jag vill upprepa att det här är ett projekt som och G20-länderna samarbetar kring. Alla länder har samma rösträtt. Det handlar om att uppnå samsyn. När vi drog igång arbetet med land-för-land-rapportering och hade det kanske första seminariet i frågan hade vi gjort så att vi hade lagt fram ett förslag om land-för-land-rapportering och redovisning som krävde betydligt mer information. Vissa länder var missnöjda med det förslaget. Jag föreställer mig att kanske hörde till den gruppen länder. har vi minskat ned det ganska mycket till sex kärnområden, och det är så vi når samstämmighet, så att alla länder kan komma överens. Det sas i rapporten att en del av länderna inte var nöjda med de ursprungliga förslagen, och då går vi igenom dem och ser över processen och förslagen. Sedan ska vi göra en översyn 2020. De länderna var framför allt utvecklingsländer och länder som ville ha mer information redan från början. Men vi lyckades nå samsyn beträffande den här begränsade kärngruppen faktorer. Det här är något nytt, konstaterade man. Vi behöver inte beta av allt på en gång. Vi kan börja så här och titta på hur användbar informationen är. Vi kan till exempel titta på vårt utbyte av information på bankområdet. Om vi hade börjat insistera på ett automatiskt informationsutbyte från dag ett skulle vi aldrig ha gjort några framsteg. Det är oerhört viktigt att man tar ett steg i taget och gör framsteg på det sättet. Inställningen är att vi ska se det här som ett nytt verktyg för skatteförvaltningar och myndigheter och se hur användbart det är. har vi uppnått samsyn. Som jag nämnde kommer genomförandepaketet att finnas tillgängligt för er alla . Det finns andra områden där det fortfarande finns en del utestående frågor. Vi har en del funderingar kring internprissättning som måste lösas. Man måste också hitta lösningar när det gäller en del av de frågor som berör immateriella tillgångar. Vi arbetar med att slutföra frågan om driftsställen. När det gäller konfliktlösningen har vi inte nått hela vägen fram, men vi hade bra diskussioner så sent som och konstaterade att vi nu har robusta och solida miniminormer och standarder på området. Det är viktigt att SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT ha det, liksom robusta regler för övervakning och tillsyn, så att man ser till att man får till stånd lösningar. Ytterligare en aspekt är att vårt forum för skattemyndigheter har tagit ett Fyrtiosex länders kommissionärer har kommit överens om att det här är en prioriterad fråga för konfliktlösning i ett forum där man inte enbart kommer att titta på frågan om en mekanism för tvistlösning, utan dessutom kommer att försöka undvika att tvister uppstår genom bättre utbildning och global medvetenhet. Man utbildar revisorer, och när de granskar ett internationellt skattemål ska de känna till effekterna globalt, ha insyn och insikt och fatta välinformerade beslut innan man sedan förvisar ett fall till tvistlösning. Vi menar att vi i slutändan kommer att ha ett utmärkt paket (M): Jag har en fråga riktad till från Du lyfte fram det här med CCCTB och nämnde att det finns flera risker i det här sammanhanget. Hur kopplar du ihop CCCTB med BEPS? är olika grupperingar. CCCTB gäller EU-länderna och BEPS gäller . Finns det andra problem med det? Det fanns ju någon anledning till att du lyfte fram det, så att säga. , : Jag lyfte egentligen fram det för att det kommer att hamna under diskussion när rapporten släpps och för att jag delvis kan se samma strömningar. Som sa är det kanske inte någon Man ska beskatta vinsterna där aktiviteten utförs, och det ska inte styras av hur stor population och marknad det är. Men man kan ändå se de Det är ännu tydligare inom CCCTB, för där finns det en formel – man ska fördela vinsten mellan EU-länderna. Som rapporten såg ut förut beaktade man inte IP-ägande över huvud taget. Det skulle flyttas ut, vilket jag kan förstå, för det är extremt jobbigt att värdera IP bara för att fördela i en Det skulle kosta multum att sitta och värdera forskningen och vad den är värd på det här stadiet och så vidare. Men är en stor Om vi inte får räkna det som värdeskapande får de stora europeiska nationerna med stor befolkning mycket mer av vinsten. alltså en lite liknande strömning, men egentligen ett helt eget projekt. , : Jag har en kommentar till fråga om Det gäller utvecklingsperspektivet. som utvecklingsfinansiär är att bekämpa fattigdom genom hållbart Det kan vi göra på två sätt. Det ena sättet är att skapa bra och sjysta jobb, så att människor kan försörja sig själva och sina familjer. sättet är att öka skattebasen, det vill säga se till att ländernas välstånd ökar. Om vi ska kunna klara det här uppdraget krävs det också att man kan mäta och rapportera hur vi lyckas med det. Därför är land-för-land-rapporteringen ett SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT bra verktyg för oss. Det visar på det välstånd våra investeringar skapar i de länder där vi är verksamma. Vad saknas då? Jo, vi tror att skulle kunna bidra väldigt mycket genom att hjälpa till att bygga starka institutioner. Initiativ som BEPS kan också skapa ett gemensamt regelverk, vilket jag tror kan underlätta för institutioner som jobbar med land-för-land-rapportering. , : Jag har en kort kommentar. Jag har hört att man uttrycker oro över att forskning och utveckling inte skulle anses vara någonting som skapar värde i . Det kanske är ett missförstånd. Vi tycker absolut att forskning och utveckling är värdeskapande, och så ska det naturligtvis också ses när man analyserar internprissättningar. Det var bara det jag ville reda ut. Jag vill också komma med ett annat förtydligande. arbetar inte alls med CCCTB, utan det är helt och hållet EU som kommer att komma med förslaget. (S): Det här var det tredje öppna seminarium som skatteutskottet arrangerat om . Det första var väldigt trevande, får vi väl säga, och det handlade om att försöka förstå vad bokstäverna betydde. De två första var framför allt inriktade på den rena skattepolitiken och skattetekniken. Det här seminariet ville vi göra bredare genom att lyfta in betydelsen inte minst för utvecklingsländerna. Det tycker jag har speglats bra i diskussionen . Ett perspektiv är vad som är bra för . För att problematisera frågan kan man väl säga att det finns långa och korta perspektiv. är betjänt av en ekonomisk utveckling i hela världen som gör att det tillkommer marknader där svenska företag kan finnas. Men har vi naturligtvis behov av att försvara vår bolagsskattebas. Det är inga lätta avvägningar. Det är absolut ingenting enkelt. Men har en tradition av att vara en förkämpe för global rättvisa, och det finns väl med i detta sammanhang. Det låter ibland lite grann som att det här i och för sig går fort men ändå är teori. Men vi är redan inne i BEPS-arbetet. riksdag kommer antagligen att ta ställning till automatiskt informationsutbyte mellan de länder som ingått överenskommelser. Detta kommer att påverka väldigt mycket, och det kommer säkert att bli en nymornad debatt. Syftet med de här seminarierna har varit att försöka stimulera debatten och kunskapen i om de här frågorna, eftersom vi ser att nivån hos oss i detta avseende är väldigt mycket lägre än i de flesta andra länder. Jag tycker att det här seminariet har bidragit till att reda ut väldigt mycket. Tack vare tv-sändning och annat lär väldigt många fler människor ha kunnat följa det här och ta del av vad som sagts. Vi har fått frågor om hur seminariet dokumenteras. Allt som har sagts här kommer att tryckas i en rapport. Förhoppningsvis är den tryckt på riktigt den SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT I annat fall kommer den att finnas på hemsida i digital form. Men det kommer i alla fall en tryckt redovisning av det här seminariet, så att man kan studera det vidare. Med de orden vill jag tacka alla som deltagit här under dessa och alla som har lyssnat och sett oss på tv-sändningar. Framför allt tackar jag er i panelen för att ni ställde upp. BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT internationellt samarbete mot skatteflykt BEPS – Nya regler för alla multinationella företag •Inte har reglerna för hur vinstskatten ska fördelas mellan länder diskuterats lika mycket •Ändrade maktförhållanden i världen ‒De 19 största länderna vill ändra reglerna för var vinsten ska anses ha uppstått och hur den ska fördelas mellan länderna •Ett antal högprofil företag betalade låg bolagsskatt, speciellt amerikanska bolag i europeiska länder •Stora budgethål i många länders statsfinanser i samband med finanskrisen Stora effekter för såväl företag som länder •Storleken på marknaden och försäljning tillmäts större betydelse ‒Problematiskt för länder med små marknader och som har stora bolag •Många svenska bolag kommer att få betala mer i bolagsskatt som skatteintäkterna i faller •Den administrativa bördan ökar väsentligt för såväl företag som för skatteförvaltningarna ‒Detta leder till minskade investeringar och att vissa företag kanske inte längre förblir multinationella •Många utvecklingsländer har bristande kapacitet att klara såväl nuvarande regler som de nya, betydligt mer komplicerade reglerna BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT •Action 7 (fasta driftställen): Många svenska företag kommer att bli skattskyldiga i utlandet för verksamheter som tidigare undantagits. Stor risk för tvister och ett ökat antal fall av dubbelbeskattning. •Action 8 (Immateriella rättigheter): Ökad kamp om beskattning av intäkter från immateriella rättigheter. Avdrag för FOU i men beskattning av avkastningen i utlandet. •Action 9 (Risk): Multinationella bolag avkrävs att redovisa riskfördelningen inom en koncern på mikronivå (alla koncerninterna transaktioner ska analyseras och prissättas på basis av risktagande). •FDI, Tax and Development ‒The fiscal role of multinational enterprises: towards guidelines for Tax and Investment Policies. •Rapporten varnar för risken att kasta bort barnet med badvattnet ‒”Taking action on tax avoidance will have effects on international investment that must be considered carefully.” ‒”Higher transaction costs could make some investments less attractive” om BEPS (2) •Årligt skattebortfall för utvecklingsländerna från multinationella bolags skatteundandragande (tax avoidance) genom internationella skattekanaler (offshore) anges uppgå till •Utvecklingsländerna medger investeringsincitament som är nästan 10 gånger större •Multinationella bolags årliga skattebetalningar uppgår dock till , eller av offentliga intäkter vilket är dubbelt så mycket som i utvecklade länder (i utvecklade länder). I är siffran . BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT om BEPS (3) •Bolagsskatten som andel av BNP uppgår till i utvecklingsländer jämfört i utvecklade länder •Kollaps i inkomstskatten på individer. Som andel av BNP uppgår den till i utvecklingsländer •Ur Principles for Tax and Investment Policies: •”International tax policies and anti-avoidance measures should take a balanced approach considering the total value at stake, including the potential impact on the existing tax base and on future investment for development.” BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT (S), finansminister BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT BILAGA 1: SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? seminarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av beslut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen seminarium om OECD:S handlingsplan mot Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen arbete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och