rir · H3B56 · 2015-04-23 00:00:00 — Inom ramen för elcertifikatsystemet89 fastställde 2010 ett nytt mål för förnybar elproduktion, motsvarande en ökning med till 2020 jämfört med 2002.90 trädde ett avtal mellan och om en gemensam marknad för elcertifikat i kraft. 2008/09:162. En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat s. 11, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. 84De verksamheter som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter är exempelvis bostäder, transporter, service, och jordbruk. Dessa brukar benämnas den icke handlande sektorn. Anläggningar som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter är exempelvis kraftverk, förbränningsanläggningar, oljeraffinaderier, järn- och stålverk samt fabriker som tillverkar cement, glas, keramik, pappersmassa, papper och papp. Dessa anläggningar brukar benämnas den handlande sektorn. 85Riksrevisionen, RiR 2013:19, Klimat för pengarna? Granskningar inom miljöområdet 2009–2013, s. 10. 2008/09:162, En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat, s. 12, bet. 2008/09:MJU28, rskr.2008/09:300, se även prop. 2010/11:100, ekonomiska vårproposition, s. 58. 2008/09:NU25. Riktlinjer för energipolitiken, s. 16, rskr. 2008/09:301. 88År uppgick andelen förnybar energi till . Energiläget 2013, s. 96. 89Elcertifikatsystemet är ett marknadsbaserat styrmedel som syftar till att öka andelen förnybar elproduktion. 2009/10:133, Höjda mål och vidareutveckling av elcertifikatsystemet, bet. 2009/10:NU16, rskr. 2009/10:279, jfr prop. 2012/13:1 UO 21 s. 38. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? var färdigförhandlat och att det trädde i kraft blev den svenska utbyggnaden av förnybar elproduktion något större än vad som prognostiserats. Denna ytterligare utbyggnad kan inte tillgodoräknas i åtagande i avtalet med I praktiken innebär detta att har ett något mer ambitiöst åtagande för förnybar elproduktion än vad det av fastställda målet anger.91 2.2.2EU:s klimat- och energimål 2020, 2030 och 2050 EU har satt upp tre övergripande klimat- och energimål, som ska uppfyllas , de så kallade 20–20–20 -målen. Målen gäller all verksamhet och omfattar både industri och hushåll. Målen anger att utsläppen av växthusgaser ska minska , att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och att energieffektiviseringen ska öka . Målen om minskade växthusgasutsläpp och ökad tillförsel av förnybar energi är bindande medan målet om energieffektivisering inte är bindande. Utsläppsminskningarna om minskade utsläpp till 2020 fördelas mellan den handlande och den icke handlande sektorn utifrån utsläppsnivån . Den handlande sektorn ska minska utsläppen jämfört med . Den icke handlande sektorn ska minska utsläppen jämfört med . Utsläppstaket för EU:s handelssystem är bestämt för handelsperioden – 2020. Utsläppstaket ska minska linjärt , från och med mitten av handelsperioden –2012 (det vill säga 2010).92 För sektorer utanför EU:s handelssystem för utsläppsrätter, beslutade Europarlamentet och 2009 om hur utsläppsminskningar ska fördelas mellan medlemsstaterna.93 Beslutet gäller och innebär att varje medlemsstat ska begränsa sina utsläpp för varje enskilt år genom att underskrida en linjär utsläppsbana. Startpunkten motsvarar genomsnittet av medlemsstatens verkliga utsläpp . För del ska en utsläppsminskning i den icke handlande sektorn ske till 2020 jämfört med . 91Riksrevisionen, RIR 2013:19, Klimat för pengarna? Granskningar inom miljöområdet 2009–2013, bilaga 3. 9 och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG. 93Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020. har enats om ett ramverk för EU:s klimat- och energipolitik fram till 2030.94 I beslutet sattes målet för minskade utsläpp av växthusgaser till jämfört med . Målet för andel förnybar energianvändning sattes till och målet för energieffektivisering till minst 27 procent.95 EU:s mål om utsläppsminskningar till 2030 är bindande på medlemsstatsnivå. Detta mål fördelas mellan den handlande och den icke handlande sektorn. innebär att utsläppen för anläggningar inom den handlande sektorn ska minska jämfört med medan den icke handlande sektorn ska minska med 30 procent.96 Förnybarhetsmålet och energieffektiviseringsmålet är bara bindande på EU-nivå. Medlemsstaterna är fria att själva besluta om sina mål men EU-länderna ska som ett genomsnitt uppnå förnybar energi och energieffektivisering. och har uttalat att de globala växthusgasutsläppen till 2050 bör ha minskats med jämfört med nivåer, vilket för de industrialiserade länderna innebär utsläppsminskningar på 80–95 procent.97 2.2.3Styrmedel för att nå och EU:s utsläppsmål EU:s handelssystem för utsläppsrätter EU:s handelssystem för utsläppsrätter (, ETS) berör den handlande sektorn och är ett styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. ETS är det första större handelssystemet för växthusgaser i världen. ETS är en av hörnstenarna i EU:s 20–20–20 -mål. Syftet är att minska utsläppen av växthusgaser på ett kostnadseffektivt och ekonomiskt verkningsfullt sätt. Systemet bygger på principen om utsläppstak och handel med utsläppsrätter. Utsläppstaket är den totala mängden tillåtna utsläpp för systemet som helhet och för alla anläggningar som släpper ut växthusgaser. Det innebär att systemet ska säkerställa att utsläppen inte överskrider utsläppstaket. Utsläppstaket kan dock öka genom att företagen köper utsläppskrediter genom klimatinsatser 94Europeiska kommissionen, Communication from the Commission to Parliament, the Council, Economic and and , A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030, , 22.1.2014, COM (2014) 15 final. , , SN 79/14, (23–), Slutsatser om ramen för klimat- och energipolitiken . 95Målet för att förbättra energieffektiviteten 2030 med mäts i förhållande till prognoserna för den framtida energiförbrukningen. 96Energimyndigheten 2014:30, Utvecklingen på utsläppsrättsmarknaden , s. 9. , 29/30 October 2009 Presidency Conclusions, , 15265/1/09, REV 1, punkt II 7. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? På så sätt ökar det faktiska antalet utsläppsrätter i handelssystemet upp till en viss gräns över utsläppstaket.98 ETS omfattar tre tidsperioder. Den första perioden var en försöksperiod som avsåg 2005–2007. Den andra handelsperioden avsåg 2008–2012. Den tredje handelsperioden kommer att löpa –2020. Anläggningar som ingår i handelssystemet får släppa ut växthusgaser, om de lämnar utsläppsrätter som motsvarar de faktiska utsläppen till respektive medlemsstats tillsynsmyndighet. En utsläppsrätt ger anläggningen rätt att släppa ut ett ton koldioxidekvivalenter . Om anläggningen har underskott på utsläppsrätter i förhållande till dess utsläpp kan anläggningen köpa fler på marknaden. Om anläggningen har överskott på utsläppsrätter kan den sälja överskottet. ETS-systemet omfattar utsläppen av växthusgaser från anläggningar inom den handlande sektorn. omfattar ETS även viss flygtrafik. utökades ETS till att också omfatta bland annat kemisk industri och företag för framställning av ammoniak och aluminium samt ytterligare gaser. Även tilldelningsprinciperna har ändrats . För den tredje handelsperioden gäller ett gemensamt utsläppstak, beslutat av Europeiska kommissionen, för hela EU. Ungefär hälften av utsläppsrätterna fördelas genom auktionering. värmesektorn får utsläppsrätter gratis.99 De nya tilldelningsprinciperna gynnar företag som har förhållandevis låga utsläpp per producerad enhet. Svenska företag kompenseras därför med betydligt fler gratis utsläppsrätter än de behöver.100 Klimatskatter är det ekonomiskt mest betydelsefulla styrmedlet inom den svenska klimatpolitiken.101 Bolag inom den handlande sektorn är undantagna koldioxidskatt men betalar delvis andra klimatskatter. Klimatskatter sätter ett pris på utsläpp på samma sätt som EU:s handelssystem för utsläppsrätter. De totala utsläppen inom handelssystemet påverkas dock inte av klimatskatter, 98Det absoluta taket regleras i den kommande så kallade RICE-förordningen. I specificeras hur stora utsläppskrediter som kan användas i EU ETS . kommer att ersätta alla tidigare regler för användandet av krediter inom EU ETS. kommer att beräkna vad innebär i praktiken för respektive anläggning i . Se bilaga 2 till RIR 2013:19, Klimat för pengarna? Granskningar inom miljöområdet 2009–2013. 99Elproduktion är inte berättigad till gratis tilldelning. 100Riksrevisionen, RIR 2013:19, Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013, s. 49. 101Riksrevisionen, RiR 2012:1, Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? eftersom utsläppen i handelssystemet regleras av ett utsläppstak.102 Däremot kan klimatskatter påverka priset på utsläppsrätter genom att efterfrågan på utsläppsrätter i systemet minskar. 2.2.4 har möjlighet att bidra till EU:s klimat- och energimål elproduktion i är i stort sett fossilfri, medan bolagets elproduktion i till övervägande del är baserad på fossil kraft som ger stora utsläpp av koldioxid. koldioxidutsläpp uppgick till . Utsläppen sker till största delen i (), se figur 2.1. Figur 2.1 utsläpp av koldioxid 2014 per land, procent Källa: års- och hållbarhetsredovisning 2014, Koldioxidutsläpp pro rata, s. 153 (bearbetning). Incitamenten till åtgärder för att minska utsläppen påverkas av EU:s handelssystem EU:s handelssystem för utsläppsrätter ska ge näringslivet incitament att på lång sikt vidta reella utsläppsminskande åtgärder. Om efterfrågan på utsläppsrätter är liten sjunker priset på utsläppsrätter. Det blir då mindre lönsamt för företag att investera i teknik som minskar utsläppen. Om däremot efterfrågan på utsläppsrätter ökar stiger priset på utsläppsrätter, vilket ökar incitamenten för bolag att göra utsläppsreducerande åtgärder. finns det dock ett stort överskott av utsläppsrätter. Detta har lett till att priset på dessa sjunkit. I och med att utsläppsrätterna är billiga minskar de redan låga incitamenten för bolagen att göra reella utsläppsminskande åtgärder. En förutsättning för att utsläppen ska minska inom EU är att utsläppsrätterna tas bort från marknaden. Om detta inte sker och utsläppsrätterna i stället säljs kommer utsläppen att ske någon annanstans inom EU.103 Ett enkelt sätt 102Riksrevisionen RiR 2013:19, Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013, s. 50–51. 103Riksrevisionen, RiR 2013:19, Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? för bolag att bidra till minskade utsläpp på EU-nivå är därför att inte nyttja utsläppsrätter inom EU:s handelssystem. Utsläppsreducerande åtgärder kan minska utsläppen på lång sikt Eftersom handelssystemet med utsläppsrätter inte fungerar som det var tänkt104 behövs det ytterligare styrmedel på nationell nivå för att bidra till klimat- och energimålen. Sådana styrmedel kan exempelvis vara inriktade på att verka för att avveckla äldre kraftverk som har höga koldioxidutsläpp. Att sälja av kraftverk till något annat företag inom EU förändrar däremot inte de totala utsläppen inom EU. Ett annat sätt är att styra bolag mot att minska utsläppen på lång sikt genom att vidta utsläppsminskande åtgärder inom ramen för verksamheten. Genom att integrera hållbarhetsmål i affärsstrategin kan bolagen utvecklas, bli konkurrenskraftiga och skapa värde för ägaren.105 Bolag kan genom att anta miljörelaterade hållbarhetsmål som ger reella utsläppsminskande effekter också proaktivt bidra till en minskning av utsläppen inom EU. Riktlinjer för att nå EU-målen EU och har antagit FN:s tvågradersmål och ställt sig bakom bedömningen att de industrialiserade länderna bör ställa om sina ekonomier för att på så sätt kunna minska utsläppen med 80–till 2050 jämfört med 1990.106 Regeringen har, som tidigare nämnts, även antagit en vision till 2050 om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser.107 Dessa uttalanden gäller både den handlande och den icke handlande sektorn och innebär att alla verksamheter och bolag inklusive statliga bolag ska minska sina utsläpp på lång sikt. , som nästan bara släpper ut växthusgaser i andra länder, berörs framför allt av EU:s mål. Enligt års- och hållbarhetsredovisning 2013 styrs verksamhet i hög grad av politiska regleringar och ramverk,108 till exempel EU:s 2020-mål. framtagna hållbarhetsmål ligger också inom samma områden som EU:s 2020-mål.109 105Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013 med Statens ägarpolicy 2014, s, 127. 106Riksrevisionen, RiR 2013:19, Klimat för pengarna? Granskningar inom miljöområdet 2009–2013, s. 36–37. 107Ibid s. 13. 108Vattenfall, Strategiseminarium . 109Vattenfall, Års-och hållbarhetsredovisning 2012, s. 16. 3Inriktar sig mot att bli konkurrenskraftigt och bidra till EU:s mål? I detta kapitel redogör för hur bedriver sin verksamhet för att möta och regeringens krav på att vara ett ledande bolag i omställningen till ett hållbart energisystem. En utgångspunkt är att ska bli konkurrenskraftigt och ge avkastning på lång sikt genom att investera i reella utsläppsreducerande åtgärder. Bolaget ska därigenom bli ledande i omställningen mot ett mer hållbart energisystem. Det behövs en strategisk planerings- och prioriteringsprocess så att bolaget parallellt med att vidta affärsmässigt kortsiktiga åtgärder, planerar för och vidtar långsiktigt utsläppsminskande åtgärder. Dessa ska ge möjlighet till avkastning på lång sikt och därigenom också bidra till EU:s klimat- och energimål 2020, 2030 och 2050. En annan utgångspunkt är att och regeringen inom ramen för gällande regelverk ska kunna hantera begränsningar av finansiella resurser och därigenom skapa ekonomiskt utrymme för ytterligare tillväxtinvesteringar i förnybar Vidare utgår från att skapar förutsättningar för innovationer och teknikutveckling. Detta för att på lång sikt bli konkurrenskraftigt genom att i befintlig och förvärvad verksamhet reducera mängden utsläpp av klimatgaser. Tidig användning av ny produktionsteknik i form av deltagande i pilot- och demonstrationsprojekt skapar en bred och konkurrenskraftig produktionsportfölj inom förnybar energi.110 Vidare behöver uppföljning ske av egna mål och utvärdering av verksamheten i förhållande till EU:s klimat- och energimål. Detta för att kunna bedöma om bolaget tillhör de bolag som leder utvecklingen mot minskade utsläpp av klimatgaser och ökad andel förnybar energi. Den operationaliserade bedömningsnormen illustreras i figur 3.1. Figuren är bearbetad av och bygger på underlag från och regeringens uttalanden om hållbart företagande111 och förtydligande uppdrag112, samt kriterier som har utarbetats av Riksrevisionen.113 De följande beskrivna områdena planering, finansiering och utvärdering, forskning och 110Intervju med , . 2012/13:1, s. 71, bet. 2012/13:NU7, s. 28, rskr. 2012/13:168, Statens ägarpolicy 2014. 2009/10:179 Förtydligande av uppdraget för , bet. 2009/10:NU23, rskr. 2009/10:325. 113Riksrevisionens underlagsrapport av hållbarhetsmål, , . – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? utveckling samt investeringar i ny teknik visar hur ett energibolag med uppdrag att vara ledande i energiomställningen idealt sett ska agera i sina beslut och sin implementering av hållbarhetsmål avseende utsläpp och förnybar energi. Figur 3.1 Relevanta områden – ledande i omställningen mot ett mer hållbart energisystem Investera i att minska Ha kunskap om och Investera i ny produktions- planera för långsiktig till- teknologi med låga/inga växt genom ökad andel utsläpp av klimatgaser. förnybar energi och genom Investera i ny teknologi egna mål och utvärdering mot EU:s klimat- och ener- av klimatgaser i befintlig gimål för att kunna bedöma om bolaget tillhör de bolag mot minskade utsläpp av andel förnybar energi. Verka för att över tid tioner på kort sikt för att utsläpp av klimatgaser. i förnybar energi och När operationaliserat bedömningsgrunden har beaktats resultat och erfarenheter från de granskningar som genomförts inom ramen för granskningsstrategi Hållbar utveckling – klimat, och information från och . Utifrån detta underlag har identifierat bland annat följande åtgärder, som ett bolag bör vidta i utsläppsminskande syfte: 1.Satsa på forskning som tar fram eller förbättrar metoder/tekniker som minskar utsläppen i befintliga anläggningar och därefter använda dessa tekniker. 2.Investera i förnybara energislag och producera mer el med hjälp av dessa energislag för att reducera utsläppen istället för att producera el med fossila bränslen. 3.Energieffektivisera befintliga elkraftverk så att det krävs mindre energi för att producera samma mängd el. 4.Forska om att lagra förnybar energi och investera i bättre infrastruktur för att minska elförlusterna vid överföring av förnybar energi. Nedan skisseras vilken typ av forskning som är rimlig att ha för ett energibolag som ska vara ledande i energiomställningen. AB114 har på uppdrag av sammanställt underlag från och underlag från de amerikanska forskarna forskare beskriver tre steg för en omvandling av energisystemet och den innovation som krävs för detta. utarbetade ett underlag till regeringen inför kommande beslut om forskning och innovation för ett hållbart energisystem. I detta påpekar att målet med energiforskningen är:116 Att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet och genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i . Att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling, i och på andra marknader. skiljer på grundforskning och tillämpad forskning, nyttiggörande av energiforskningen genom kunskapsuppbyggnad och nyttiggörande genom kommersialisering. Den grundläggande forskningen är på universitetsnivå, medan den tillämpade forskningen ofta är i samarbete mellan universitet och näringsliv, till exempel genom utveckling av demonstrationsprojekt.117 Forskningen kan kategoriseras i olika fack.118 En typ av forskning är innovationer som kan förverkligas inom en kort tidsrymd. Det kan handla om förbättringar i befintlig teknologi, men också om utveckling av teknologi som stödjer nya affärsmodeller. Det kan exempelvis även innefatta åtgärder som underlättar för energikunder att vara mer energieffektiva eller på annat sätt anpassa sin energiförbrukning. Ett företag som ska vara ledande i omställningen av energisystemet bör vara aktiv i FoU-verksamheter inom denna kategori.119 2012), Unlocking Energy Innovation: How Can Build a Low-Cost, , . 116Energimyndigheten, Forskning och innovation för ett hållbart energisystem, dnr 00-11-6104. (2012), Unlocking Energy Innovation: How Can Build a Low-Cost, , . 119Sweco AB:s energimarknadsexpert , , , , Unlocking Energy Innovation: How can build a low-cost, low-carbon energy system, 2012. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? En annan typ av forskning är framtagande av nya produktionsteknologier och genomförs av utrustningsleverantörer. Ett energibolag kan dock inom sin FoU- verksamhet stödja en tidig användning av nya teknologier via deltagande i pilot- och demonstrationsprojekt. Detta är en viktig roll för ett energiföretag som ska vara ledande i omställningen av energisystemet. Inom detta område är det rimligt att ett energibolag prioriterar mellan olika projekt och teknologier, med ett större fokus på teknologier som kan förväntas ge resultat närmare . Det är centralt att FoU-verksamheten leder till faktiska investeringar.120 Det tredje steget rör grundläggande forskning. Ett energibolags FoU- verksamhet bör inte vara inriktad mot projekt av denna typ, utan det är mer lämpligt att den genomförs av universitet.121 3.1.1Vattenfalls koldioxidmål har förändrats från ett reduktionsmål till ett finansiellt exponeringsmål Beslutet om koldioxidmålet fattades initialt av den 20 september 2010.122 Målet mäts pro rata, det vill säga måluppfyllelsen relateras till bolagets ägarandel.123 Enligt pressmeddelandet om strategiplan, Group Strategic Directive (GSD), ska den nya strategiska inriktningen ge företaget ökad vinst, ökat värde, minskade skulder och en minskad koldioxidexponering. menade att bolaget genom denna strategi siktar på att vara ett av de företag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion.124 mål 2010 var att minska koldioxidexponeringen. Detta bedömdes uppnås på följande sätt: Försäljningar som förväntas minska exponeringen med . Samförbränning av biomassa och kol som kan åstadkomma en minskning på . 120Sweco AB:s energimarknadsexpert , , , , Innovation: How can build a low-cost, low-carbon energy system, 2012, intervju med , . 121Sweco AB:s energimarknadsexpert , , , , Unlocking Energy Innovation: How can build a low-cost, low-carbon energy system, 2012. 122Vattenfall, styrelsemöte , bilaga 4, , Revised Strategy & Structure . 123Vid mätning av målet enligt pro rata-principen räknas målet motsvarande bolagets ägarandel i kraftverken. Det innebär att projekt som är delägda till bara inräknas . Vid försäljning av delar av kraftverk minskar också tillväxt i dessa kraftverk. 124Vattenfalls pressmeddelande Fokus på kärnmarknaderna , och , En minskning på genom att byta bränsle (kol till gas eller biomassa) och/eller införa CCS-teknik.125 blev det klarlagt att CCS inte skulle tillåtas i och har bolaget även ändrat bedömningen vad gäller möjligheterna att minska utsläppen genom användande av biomassa i brunkolskraftverken.126 När fattade beslut om företagets hållbarhetsmål var det tydligt att försäljning av anläggningar eller delar av den kontinentala verksamheten var nödvändiga för att kunna nå koldioxidmålet.127 Möjligheterna att minska utsläppen i anläggningarna är marginella enligt , eftersom CCS eller sameldning med biomassa inte längre var realistiska att använda sig av i Tyskland.128 beslutade att behålla målet om en minskning av koldioxidutsläppen till , trots att marknadsförutsättningarna hade ändrats betydligt och gjort målet väsentligt mer ambitiöst än när det sattes 2010. Att ändra ambitionsnivå i målet var enligt bolaget ingen lösning.129 Det innebär att målets utformning blev ett finansiellt exponeringsmål av produktionsportfölj snarare än ett faktiskt reduktionsmål av koldioxidutsläppen på EU-nivå. 3.2Förnybarhetsmålet och förutsättningarna för måluppfyllelse 3.2.1Förnybarhetsmålet mäts på ett sätt som påverkar måluppfyllelsen Förnybarhetsmålet beskrivs av som ett mål som riktar in sig på att ska bidra till omställningen av energisystemet.130 Målet fastställdes mot bakgrund av en analys av marknad och konkurrenter, samt en grundlig analys av investeringsplan. Det formulerades som att tillväxten inom förnybar produktion i ska vara över den genomsnittliga tillväxten i tio utvalda länder i Europa.131 Målet är med andra 125Vattenfall, Årsredovisning 2010, s. 36. 126Vattenfalls pressmeddelande Politiskt dödläge stoppar CCS-satsning i Jänschwalde, 127Vattenfall, Board Strategy Seminar 2012, s. 22–23. anför att bolaget har genomfört reella utsläppsminskade åtgärder och dessa har lett till över 400 ktons minskning av koldioxidutsläppen. totala koldioxidutsläpp var 82 300 kton 2014. synpunkter på rapportutkast för faktagranskning . 130Vattenfall, styrelsemöte , dokument till agendapunkt 9, Sustainability targets. 131De 10 länderna är , , , , , , , , och . – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? ord inte satt som ett absolut tal, och förändringar i marknadens ökningstakt påverkar därmed måluppfyllelse.132