rfr · H20WRFR6 · 2015-03-26 00:00:00 — Den bildning som är inbyggd i utbildningarna har haft som syfte att skapa förståelse för samhällets behov och möjligheter och därmed understödja den nödvändiga förståelsen för sammanhangen i ett välfärdssamhälle som det svenska.10 För att belysa detta används enkätmaterial från tema I i enkätundersökningen (se appendix 6.2). Bland utbildningarna var det bara ganska få som inte hade något bildningsinnehåll alls i utbildningen. Trots detta angav bara drygt hälften av de studieansvariga att bildningsinnehållet hade tagit ”mycket” eller ”väldigt mycket” plats i utbildningen före utvärderingen (se tabell 28). 10 ”Bildning är ett perspektiv på kunskap, där medvetande om de värderingar som kunskapen bygger på och dess innehåll går hand i hand. Det handlar om fördjupad kunskap som integreras med den som lär sig och dennes värdesystem. För att utbildningen ska präglas av bildning måste den dessutom förmedlas i en kontext som präglas av kritiskt tänkande, reflektion, etik och kommunikation. Ett utvecklande av studentens förmåga att göra självständiga omdömen inom sitt område blir centralt.” (Operationaliseringsdefinition från 2009:24 R s. 5 och s. 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN Tabell 28 Bildningsinnehåll i utbildningen före utvärderingen. Andelen med ”väldigt mycket” eller ”mycket”, i procent Det implicita och outtalade Hälften av utbildningarna angav att de hade ett oförändrat bildningsinnehåll i sin utbildning efter utvärderingen (se tabell 29). Knappt en tredjedel hade ökat bildningsinnehållet ”lite” eller ”mycket” efter utvärderingen. svarade ”vet inte” på om bildningsinnehållet hade förändrats. Bara ett fåtal ansåg att bildningsinnehållet hade minskat. Tabell 29 Ändrat bildningsinnehåll i utbildningen efter utvärderingen, i procent På motsvarande sätt förväntade sig knappt hälften av de studieansvariga inte några ändringar i utbildningens bildningsinnehåll (se tabell 30). Drygt en tredjedel angav att de förväntade sig ”mer” eller ”mycket mer” bildningsinnehåll i utbildningen och svarade ”vet inte” på om de förväntade sig några förändringar (se tabell 30). Kvalitetsreformen har därmed redan ökat bildningsinnehållet i utbildningarna och skapat förväntningar om ett ytterligare ökat bildningsinnehåll hos en ansenlig andel av utbildningarna. Bara en mindre andel av de studieansvariga upplever och förväntar sig ett mindre bildningsinnehåll i utbildningarna. Tabell 30 Förväntat ändrat bildningsinnehåll i utbildningen efter utvärderingen, i procent 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN 3.10 Effekter för utbildningarnas samarbete med det omgivande samhället I kvalitetsreformen ligger en önskan om att utbildningarna ska ha samhällsnytta. Utbildningarna kan till exempel ha ett mer eller mindre tätt och utvecklat samarbete med det övriga samhället. Det kan vara i form av avnämargrupper, alumngrupper, forskningssamarbeten, näringslivssamarbeten eller ämnesspecifika samarbeten i exempelvis yrkesutbildningarna. De utbildningsansvariga har i enkätundersökningen tillfrågats om sina utbildningars samarbete med samhället (se tema J i appendix 6.2). Utbildningarnas samverkan med det omgivande samhället var klart störst för yrkesutbildningarna där hade ”mycket” eller ”väldigt mycket” samverkan med det omgivande samhället (se tabell 31). Även andelen för övriga utbildningstyper låg relativt högt, på . Samverkan var därmed ett inslag inom många utbildningar och alldeles särskilt inom yrkesutbildningarna. Tabell 31 Samverkan i utbildningen före utvärderingen. Andelen ”väldigt mycket” eller ”mycket”, i procent Samverkan med det om- Även om nästan hälften av utbildningarna hade ”mycket” eller ”väldigt mycket” samverkan med det omgivande samhället var det av utbildningarna som förväntade sig mer samverkan med det omgivande samhället efter utvärderingarna (se tabell 32). förväntade sig en oförändrad omfattning. Mer specifikt förväntade sig av de studieansvariga en ökad samverkan med näringslivet, medan förväntade sig en oförändrad samverkan. förväntade sig en minskad samverkan med näringslivet. Rent generellt ser det därmed inte ut som om kvalitetsreformen i någon väsentlig grad har förskjutit utbildningarnas prioritering och omfattning av samverkan med det omgivande samhället, även om det var en större andel som förväntade sig en ökad samverkan än en minskad samverkan. Tabell 32 Ändrad samverkan i utbildningen efter utvärderingen, i procent 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN I ett treårsperspektiv har de studieansvariga en mer positiv förväntan på samverkan med det omgivande samhället. av de studieansvariga förväntade sig en ökad samverkan med det omgivande samhället, men förväntade sig en oförändrad samverkan (se tabell 33). av utbildningarna angav dock att utvärderingen i ”hög” eller ”mycket hög” grad hade behövt eller hade haft anledning att inkludera representanter från näringslivet i vidareutvecklingen av utbildningen (visas inte i tabell). Kvalitetsreformen upplevs därmed bland många studieansvariga vara en reform som ökar utbildningarnas samverkan med det omgivande samhället. En önskan om mer samverkan med det omgivande samhället och näringslivet främjas därmed till en viss grad av reformen. Tabell 33 Förväntad ändrad samverkan i utbildningen efter utvärderingen, i procent 3.11 Effekter av autonomireformen Autonomireformen har genomförts parallellt med kvalitetsreformen och är bland annat motiverad av en önskan att ge lärosätena mer lednings- och handlingsutrymme för att säkra kvaliteten på utbildningarna. Effekterna av autonomireformen är därför ofta mindre synliga på utbildningsnivån och mer synliga på de högre, strategiska och resursprioriterande ledningsnivåerna. Respondenterna i denna delstudie tillfrågades om i vilken omfattning de hade stött på effekter som kunde härledas till autonomireformen (se tema K i appendix 6.2). En relativt stor andel (25–) av de studieansvariga svarade generellt ”vet inte” på alla frågor om autonomireformens effekter (se tabell 34). Detta är visserligen inte överraskande, men det är ändå en så pass stor andel att det kan tyda på att autonomireformen saknar synlighet och kanske också legitimitet och ägarskap längre ned i lärosätenas hierarkiska organisationer. En del av de studieansvariga hade noterat effekter som kunde härledas till autonomireformen, till exempel att ledningen hade ingripit i utbildningarnas organisation, uppbyggnad och prioritering (se tabell 34). upplevde att ledningen i ”hög” eller ”mycket hög” grad hade fått ett ökat inflytande på hur kvalitetssäkringsarbetet organiserades medan 10–ansåg att ledningen hade fått en ”hög” eller ”mycket hög” grad av ökat inflytande på utbildningens uppbyggnad, innehåll och struktur och på kvalitetssäkringsarbetet och lärarrekryteringen. Det senare är, tillsammans med den nya tjänstestrukturen, ett kärnområde i autonomireformen. 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN Tabell 34 Upplevelse av att ledningen har ökat inflytandet på följande områden, i procent Prioritering av innehåll och Av de studieansvariga ansåg att autonomireformen hade en ”positiv” eller ”mycket positiv” effekt på utbildningskvaliteten och på kvalitetsreformens effekter i allmänhet (se tabell 35). ansåg att den hade haft ”negativa” eller ”mycket negativa” effekter, medan 40–ansåg att den inte hade haft någon effekt alls. Hela 35–svarade ”vet inte” på frågan om de upplevde någon effekt. Den stora andelen ”vet inte”-svar understryker än en gång att autonomireformen inte upplevs som särskilt viktig på utbildningsnivån. Tabell 35 Autonomireformens upplevda påverkan, i procent 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN 3.12 Rektorernas påståenden om kvalitets- och autonomireformerna Denna enkätundersökning till de studieansvariga för de enskilda utbildningarna är den tredje i en rad av fyra delstudier av kvalitets- och autonomireformernas effekter för lärosätena i . I den andra delstudien intervjuades rektorerna på lärosätena om effekterna av reformerna för deras eget lärosäte. Den delstudien resulterade i en rad slutsatser om hur den högsta ledningsnivån upplever effekterna. Dessa slutsatser presenterades för de studieansvariga som tillfrågades i vilken grad de instämmer när de ser på sin egen utbildning och utgår från den. Resultaten i detta avsnitt visar således graden av överensstämmelse mellan de effekter som den högsta ledningen upplevde för lärosätet och de effekter av reformerna som de studieansvariga upplevde för den egna specifika utbildningen. Slutsatserna/påståendena är grupperade efter olika teman och bygger på frågorna i enkätundersökningens tema L.1-L.5 i appendix 6.2. När de studieansvariga i viss utsträckning inte har kunnat eller velat ta ställning till alla påståendena har det varit möjligt att svara ”vet inte”. Andelarna som inte har kunnat eller velat ta ställning till påståendena har angetts i form av en ”vet inte”-kolumn i tabellerna och har således inte utelämnats eller korrigerats i tabellerna i detta avsnitt. I tabell 36 visas andelen studieansvariga som i ”hög” eller ”mycket hög” grad instämde i de generella påståenden om fokus, uppmärksamhet och resursförbrukning som kom fram i den andra delstudien om de effekter som rektorerna upplevde. Av tabellen framgår att knappt två tredjedelar av de studieansvariga i ”hög” eller ”mycket hög” grad höll med om att kvalitetsreformen hade ökat fokuset på det avslutande examensarbetet. av yrkesutbildningarna och knappt hälften av övriga utbildningstyper instämde också i ”hög” eller ”mycket hög” grad i att reformen har skapat uppmärksamhet på och förståelse för examensmålen. Det tyder på att kvalitetsreformen i hög grad också upplevs som om den har gett önskad uppmärksamhet på de studerandes lärandemängd mätt genom deras avslutande skriftliga arbeten. Andelen utbildningsansvariga som i ”hög” eller ”mycket hög” grad instämde i att vikten av kvalitetsarbetet hade fått större uppmärksamhet var däremot bara omkring en tredjedel. Mer konkret instämde var femte studieansvarig i att det i ”hög” eller ”mycket hög” grad nu arbetas mer strategiskt, mer systematiskt eller läggs mer resurser på kvalitetsarbetet än innan kvalitetsreformen infördes. Skillnaden mellan olika utbildningstyper är liten och osystematisk. 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN Tabell 36 Generella effekter: Påståenden om kvalitetsreformen från den andra delstudien. Andelen som instämmer i ”hög” grad eller ”mycket hög” grad, i procent skapat större fokus på samhet på och förstå- lett till större uppmärk- samhet på vikten av Det arbetas mer strate- Det arbetas mer syste- Det läggs mer resurser på kvalitetsarbete i ut- Undersökningen bland rektorerna innehöll också en rad påståenden om kvalitetsreformens användbarhet i fråga om de olika utbildningstyperna (se tabell 37). Här var det knappt hälften av de studieansvariga som i ”hög” eller ”mycket hög” grad instämde i att kvalitetssäkringssystemet har svårt att bedöma yrkesutbildningar och tvärvetenskapliga utbildningar och att systemet är bäst på att bedöma traditionella akademiska utbildningar. 20–kunde inte ta ställning till dessa påståenden och svarade ”vet inte”. Bland yrkesutbildningarna, som är praktikorienterade, var det två tredjedelar av de studieansvariga som i ”hög” eller ”mycket hög” grad instämde i att kvalitetssäkringssystemet var dåligt på att bedöma deras utbildningar. På påståendet om att kvalitetssäkringssystemet var bättre på att bedöma långa än korta yrkesutbildningar i högskolan svarade av de studieansvariga ”vet inte”, vilket tydligt indikerar att deras fokus ligger på den egna utbildningen och inte på överordnade generella problemställningar i kvalitetssäkringssystemets metodik, fokus och innehåll. Ändå var det som i ”hög” eller ”mycket hög” grad instämde i påståendet. 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN Tabell 37 Användbarhet: Påståenden om kvalitetsreformen från den andra delstudien. Andelen som instämmer i ”hög” grad eller ”mycket hög” grad, i procent met är dåligt på att be- punkten läggs på det av- met är bäst på att be- met är bättre på att be- döma långa än korta yr- När påståendena i stället var inriktade på vad de studieansvariga ansåg om kvalitetsmätningen av den egna utbildningen och de indikatorer som användes var de studieansvariga mycket säkrare i sina ställningstaganden (se tabell 38) och ganska få procent ”vet inte” om påståendena stämmer. av de studieansvariga instämde i ”hög” eller ”mycket hög” grad i att man bör använda fler indikatorer för att kvalitetsmätningen ska bli rättvisande och genomskinlig för deras utbildning. Andelen bland masterutbildningarna var lite lägre. På frågan om huruvida kvalitetsreformen har varit kvalitetshöjande trots fokus på det avslutande skriftliga arbetet var det bara en tredjedel av de studieansvariga som i ”hög” eller ”mycket hög” grad instämde i rektorernas påstående. En lite större andel instämde i ”hög” eller ”mycket hög” grad i att det fanns en överensstämmelse mellan utvärderingsresultatet och den egna upplevelsen av utbildningens kvalitet. Även om svarade ”vet inte” var det fortfarande av de studieansvariga som bara i viss grad, i mindre grad eller inte alls ansåg att de stämde överens. av de studieansvariga instämde i ”hög” eller ”mycket hög” grad i att utvärderingsresultaten har använts i det fortsatta kvalitetsutvecklingsarbetet. 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN Tabell 38 Bedömningsunderlag och transparens: Påståenden om kvalitetsreformen från den andra delstudien. Andelen som instämmer i ”hög” grad eller ”mycket hög” grad, i procent Det behövs fler indikatorer för att kunna säga något tillförlitligt om kvaliteten i trots sitt fokus på resultat och särskilt det avslutande använts i det fortsatta kva- Det finns en relativt hög HSV:s/UKÄ:s bedömargrupper och egna upplevelser av kvalitetsnivån i utbildningen Även om bildningsinnehållet i utbildningarna anses vara en central och viktig del av den högre utbildningen ansåg inte rektorerna att kvalitetsreformen hade ändrat något eller skulle komma att ändra något på sikt.11 En påtaglig andel av de studieansvariga instämde i ”hög” eller ”mycket hög” grad i påståendena att kvalitetsreformen saknar betydelse för bildningsinnehållet i utbildningarna och att reformen reducerar fokuset på bildningsinnehållet (se tabell 39). Andelen är något mindre bland yrkesutbildningarna som i högre grad fann en påverkan på bildningsinnehållet och i högre grad förväntade sig ett ökat fokus på bildningsinnehållet . Dessa andelar är dock fortfarande små; förväntade sig i ”hög” eller ”mycket hög” grad ett ökat fokus på utbildningarnas bildningsinnehåll (visas inte i tabellen). 11 De studieansvariga har av metodmässiga skäl presenterats för de motsatta påståendena (och inte de negationer som anges i tabell 39, se också sektion L.4 i appendix 6.2), vilket innebär att tabell 39 anger andelen respondenter som i ”mindre” grad eller ”inte alls” instämde i den positiva versionen av utsagan. Negationerna som anges i tabellens frågetext stämmer överens med rektorernas påståenden. 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN Tabell 39 Bildning: Påståenden om kvalitetsreformen från den andra delstudien. Andelen som instämmer, i procent arnas fokus på bild- Anm.: Påståendena från de studieansvariga är i enkätundersökningen formulerade som positiva utsagor, vilket innebär att andelarna i tabell 39 visar de studieansvariga som har svarat på motsatt sätt, dvs. i lägre grad eller inte alls instämmer i den positiva utsagan (se också enkätundersökningen i appendix 6.2). En annan politiskt utbredd önskan i fråga om den högre utbildningen är att den ska ha en betydande samverkan med det omgivande samhället och då särskilt med näringslivet. Tabell 40 visar andelen studieansvariga som i ”hög” eller mycket hög” grad instämde i rektorernas påståenden om detta.12 En ganska ansenlig andel om två tredjedelar av de studieansvariga instämde i att kvalitetsreformen tills vidare inte har betytt något för utbildningarnas samverkan med det omgivande samhället. En motsvarande andel instämde i att kvalitetsreformen ger ett inåtvänt fokus som motverkar en tät samverkan med näringslivet. Även om kvalitetsreformen således ännu inte har påverkat samverkan med det omgivande samhället särskilt mycket, så fann en ansenlig andel av de studieansvariga att reformens fokus på metod, lärande och skriftliga avslutande arbeten kan visa sig motverka möjligheterna till samverkan med näringslivet (se också resultaten i tabell 33). 12 De studieansvariga har av metodmässiga skäl presenterats för de motsatta påståendena (och inte de negationer som anges i tabell 40, se också sektion L.4 i appendix 6.2), vilket innebär att tabell 40 anger andelen respondenter som i ”mindre” grad eller ”inte alls” instämde i den positiva versionen av utsagan. Negationerna som anges i tabellens frågetext stämmer överens med rektorernas påståenden. 2014/15:RFR6 3 RESULTAT AV ENKÄTUNDERSÖKNINGEN Tabell 40 Samarbete: Påståenden om kvalitetsreformen från den andra delstudien. Andelen som instämmer, i procent tills inte haft någon bety- samverkan med det om- givande samhället, inklu- inåtvänt fokus som mot- verkar en tät samverkan med näringslivet Anm.: Påståendena från de studieansvariga är i enkätundersökningen formulerade som positiva utsagor, vilket innebär att andelarna i tabell 40 utgörs av de studieansvariga som har svarat på motsatt sätt, dvs. de som i lägre grad eller inte alls instämmer i den positiva utsagan (se också enkätundersökningen i appendix 6.2). Slutligen presenterades rektorernas påståenden om autonomireformens effekter för de studieansvariga (se tabell 41). Ungefär en tredjedel av de studieansvariga svarade konsekvent ”vet inte” på påståendena; svarade ”vet inte” på påståendet om en omfördelning av hanteringen av de olika uppgifterna. En motsvarande tredjedel instämde i gengäld i ”hög” eller ”mycket hög” grad i att autonomireformen hade gett en tydligare markering av maktfördelningen och ledningsmakten i fråga om deras utbildning. Andelen är något lägre bland studieansvariga på master- och yrkesutbildningarna. förklarade att de i ”hög” eller ”mycket hög” grad instämde i påståendena om autonomireformens effekt för hanteringen av de olika uppgifterna, det aktiva deltagandet från ledningens sida i kvalitetsarbetet och strategiska överväganden i fråga om utbildningsutbudet (se tabell 41). Sammanfattningsvis visade det sig att påståendena om autonomireformens effekter endast i mindre grad kändes igen på utbildningsnivån. De studieansvariga har en viss känsla för effekterna och håller mest med om att reformen har tydliggjort ledningshierarkin och maktdelegeringen. Övriga påståenden om uppgiftshantering, ledningsmedverkan och strategi är mindre tydliga för de studieansvariga när det gäller den egna utbildningen. Tabell 41 Påståenden om autonomireformen från den andra delstudien. Andelen som instämmer i ”hög” grad eller ”mycket hög” grad, i procent till ett tydliggörande av ”linjens makt”, dvs. tydliggjort att makten de- legeras från rektor och ned först och främst lett till en ringen av de olika upp- till ett mer aktivt delta- värderingen har lett till strategiska överväganden i fråga om utbildningsutbudets sammansättning Önskan om en ökad mätbar kvalitet på de högre utbildningarna ledde efter en längre tids diskussion i till att två reformer genomfördes . Den ena, kvalitetsreformen, innebar att ett kvalitetssäkringssystem infördes för de enskilda utbildningarna med ett särskilt fokus på utbildningarnas examensmål, det vill säga de studerandes uppnådda lärande. Den andra, autonomireformen, hade till syfte att ge varje lärosäte frihet att bestämma sin interna organisation, sina tjänstekategorier och sina anställningsprocesser. Denna enkätbaserade undersökning bland de studieansvariga för de enskilda utbildningar som utvärderats inom ramen för kvalitetsreformen handlar framför allt om de upplevda effekterna och konsekvenserna av kvalitetsreformen och i någon mån autonomireformen. De studieansvariga hade oftast klara åsikter och inställningar i fråga om sitt närliggande arbetsfält, det vill säga utbildningarna, men inte lika ofta om autonomireformens innebörd för organisationen och ledningen. Även om bara en del av de studieansvariga har besvarat enkäten finns alla typer av utbildningar och utvärderingsresultat representerade bland svaren (se avsnitt 2.2 och appendix 6.1). Bland de studieansvariga besvarade cirka hälften enkäten (se tabell 1). Mot bakgrund av undersökningens bruttosampel anses resultaten vara tillräckligt representativa för svenska universitet och högskolor för att de tendenser och nivåer som framträtt ska kunna ge generella, hanterbara slutsatser om de studieansvarigas erfarenheter och upplevelser av genomförandet av reformerna och effekterna för utbildningarnas kvalitet. Enkätundersökningen visar generellt att kvalitetsreformen har varit omstridd och problemfylld, men också att den har åstadkommit några av de önskade effekterna i form av lärande, fokus och självrannsakan i utbildningsmiljöerna. Således upplevde nästan alla studieansvariga att de studerandes självständiga arbeten användes i kvalitetsutvärderingen, men bara var tredje ansåg att dessa faktiskt borde ingå i kvalitetsutvärderingen av deras utbildning. Samma diskrepans märktes i olika hög grad på alla de bedömningsunderlag som användes i utvärderingarna (se tabell 6 och 7). Till exempel ville flera utbildningsansvariga ha fler fysiska platsbesök av bedömningskommittén och färre webbdialoger än vad de ansåg hade varit fallet. Generellt hade de studieansvariga stött på de flesta av de bedömningsunderlag som användes i kvalitetssäkringssystemet, men likaledes generellt önskade långt färre att dessa skulle användas i utvärderingen av deras utbildning. Trots diskrepansen fann över hälften av de studieansvariga att utvärderingen i ”hög” eller ”mycket hög” grad gav ett rättvisande utvärderingsresultat för deras utbildning. Inte överraskande fanns den största överensstämmelsen hos de utbildningar som bedömts hålla ”mycket hög” kvalitet och den lägsta hos de utbildningar som bedömts hålla ”bristfällig” kvalitet. Däremot var det ingen skillnad i andelen studieansvariga som ansåg att utvärderingen gav ett rättvisande utvärderingsresultat utifrån deras egen uppfattning av huruvida utbildningen var tvärvetenskaplig, yrkesinriktad eller traditionellt akademisk (se tabell 8). Även om det förelåg en relativt hög överensstämmelse mellan bedömningsresultaten och bedömningsförväntningarna var det av de studieansvariga som ”inte alls” var överraskade av bedömningsresultatet. blev i ”hög” eller ”mycket hög” grad överraskade av bedömningsresultatet (se tabell 11). Huvuddelen förväntade sig att få omdömet ”hög” eller ”mycket hög” kvalitet och fick det också. Graden av förväntningsöverensstämmelse var relativt stor, men analyserna visar att skillnaden mindre handlade om resultatet och mer om bristande överensstämmelse mellan resultatet och argumenten för detsamma (se tabell 15). Inte överraskande emottas omdömet ”bristfällig” kvalitet mer negativt internt på lärosätena än omdömet ”hög” kvalitet (se tabell 12). De studieansvariga hade många olika sätt att organisera arbetet på lärosätet före utvärderingarna. Av utbildningarna hade eller fick en kvalitetssäkringsenhet på utbildningen i samband med utvärderingen. Huvuddelen av de återstående visste inte ens om de hade någon sådan enhet. Det ser således ut som om det fanns en grupp välfungerande och informerade utbildningar med systematisk kvalitetssupport, men också en mindre grupp helt utan kunskap om hjälpmöjligheter på lärosätet. Det var ingen skillnad mellan utbildningarna med avseende på bedömningsresultat eller utbildningstyp, så de är inte identifierbara. På motsvarande sätt var ledningen mer insatt i en del utbildningar än i andra. Uppmärksamheten ökade generellt ju närmare ledningen var utbildningens ledningsnivå. på institutionsledningsnivå, mot på rektorsnivå, uppvisade i ”hög” eller ”mycket hög” grad ett ökat intresse för utbildningen i samband med utvärderingen.