eunbil · H30N433469 · 2015-11-18 00:00:00 — U2015/05260/AI Ku2015/02719/KI Kommenterad dagordning Rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Kommenterad dagordning inför samråd med . (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om (ev.) Godkännande av A-punktslistan (ev.) Godkännande av A-punktslistan Utkast till gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) 13635/15 JEUN 97 EDUC 286 SOC 634 EMPL 417 CULT 74 357 Föregående rapport behandlades i . Under det svenska ordförandeskapet antogs ett nytt ramverk för EU-samarbetet på ungdomsområdet för . Bland EU:s medlemsländer finns ett grundläggande behov av bättre kunskap om ungas levnadsvillkor, värderingar och attityder. Ett viktigt verktyg i EU-samarbetet är därför EU:s ungdomsrapport, som publiceras , och ger en övergripande bild över ungdomars situation. Rapporten har två syften: att utvärdera vilka framsteg som har gjorts för att nå de övergripande målen i det nya ramverket och lägga grunden för prioriteringar för det kommande arbetet. Rapporten konstaterar att ungas human- och sociala kapital är viktigaste tillgång och att EU och medlemsstaterna behöver satsa på den potential som finns i 90 miljoner unga i form av kompetens, kreativitet och mångfald. Den ekonomiska krisen har drabbat unga särskilt hårt. Klyftorna mellan de som har goda möjligheter och de som har begränsade möjligheter har ökat. En del unga hamnar längre och längre bort från samhällslivet, där några riskerar att ta avstånd från samhället, marginaliseras eller radikaliseras. Rapporten föreslår att under 2016-2018 bör EU-samarbetet på ungdomsområdet fokusera på att skapa fler möjligheter för unga, särskilt för dem som riskerar att hamna i utanförskap. Samarbetet bör fokusera på att förbättra ungas möjligheter att hitta kvalitativa arbeten och aktivt delta i samhällslivet. EU-programmet kommer att komplettera det politiska samarbetet på ungdomsområdet liksom den Europiska socialfonden och andra EU-initiativ vilka alla kan bidra med finansiering och underlättar ungas möjligheter på arbetsmarknaden. Kommissionen föreslår att arbetet på ungdomsområdet ska effektiviseras genom att medlemsstaterna förbättrar möjligheterna att dela central information med andra politikområden dvs. arbetar mer tvärsektoriellt. På EU-nivå föreslår kommissionen att det ömsesidiga lärandet bör vara mångsidigt och att det bör anpassas efter medlemsstaternas olika behov. välkomnar utkastet till gemensam rapport från rådet och kommissionen. Det är viktigt att det europeiska samarbetet på ungdomsområdet analyseras så att alla aktörer har en samlad och aktuell bild av förhållandena för unga i , vilket underlättar kommande prioriteringar och satsningar. Regeringen vill framför allt betona vikten av att öka ungas tillgång till arbete men även till utbildning, bostad och till inflytande. Regeringen föreslår att ställer sig bakom ett antagande av gemensamma rapport från rådet och kommissionen och genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområet (2010-2018). Utkast till resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för ungdomsfrågor för 2016-2018 13631/15 JEUN 96 EDUC 285 SOC 633 EMPL 416 CULT 73 356 Den föregående arbetsplanen behandlades i . I rådsslutsatser om att Maximera ungdomspolitikens potential under det irländska ordförandeskapet () framförs idén om en medellång arbetsplan på ungdomsområdet. Det lettiska ordförandeskapet vidareutvecklar iden under sitt ordförandeskap och antog ungdomsministrarna en arbetsplanen på ungdomsområdet. Denna första arbetsplan var av pilotkaraktär och kom att uppfattas som ett framgångsrikt verktyg av medlemsländerna. Det luxemburgska ordförandeskapet föreslår nu en ny arbetsplan som sammanfaller med de avslutande åren av det europiska ungdomspolitiska ramverket. De övergripande prioriteringarna som tar sin utgångspunkt i den Europiska ungdomsrapporten föreslås vara: Ökad social delaktighet av alla ungdomar, med hänsyn till de underliggande europeiska värdena; Ökat deltagande för alla ungdomar i demokratiska samhällsliv; Underlätta ungas övergång från ungdom till vuxenliv, i synnerhet när det gäller integrering på arbetsmarknaden; Stöd till ungdomars hälsa och välbefinnande, inklusive psykisk hälsa; Bidra till att de problem och möjligheter som den digitala eran medför för ungdomspolitik, ungdomsarbete och ungdomar behandlas; Bidra med åtgärder med anledning av de möjligheter och utmaningar som det ökande antalet unga migranter och flyktingar innebär i Europeiska unionen. Satsningar ska rikta sig till alla unga men särskild tonvikt föreslås ges till följande grupper: - Unga som riskerar att marginaliseras - Ungdomar som varken har arbete eller utbildning - Unga utrikes födda, inklusive nyanlända och unga flyktingar. För att stödja genomförandet av arbetsplanen föreslås den överenskomna öppna samordningsmetoden som återfinns inom ramverket för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet, kunskap och evidensbaserat beslutsfattande, expertgrupper, peer-learning aktiviteter, studier, seminarier samt spridning av resultat att användas. De föreslagna åtgärderna får ändras av rådet och medlemsstaterna mot bakgrund av uppnådda resultat och den politiska utvecklingen på EU-nivå. av 2018 kommer genomförandet av arbetsplanen att utvärderas av rådet och kommissionen inom ramen för EU: s ungdomsrapport. Regeringen välkomnar och stödjer ordförandeskapets satsning på en ny arbetsplan för det europeiska ungdomspolitiska samarbetet 2016-2018. I ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU har medlemsländerna kommit överens om ett antal övergripande mål och arbetsområden. Regeringen har i förhandlingarna drivit linjen att en förnyad arbetsplan bör ligga i linje med ramverkets målsättningar vilket fått gehör för. Regeringen har även fått gehör för att prioriterade områden för den kommande perioden bland annat bör vara ungas psykiska hälsa samt unga utrikes födda och flyktingars möjligheter och utmaningar. Regeringen föreslår att stödjer förslaget till resolution. – Resolutionen bifogas. 6 Ungdomars politiska deltagande Utkast till rådets resolution om stimulering av ungdomars politiska deltagande i demokratiska liv 13850/15 JEUN 102 EDUC 291 SOC 646 EMPL 424 Frågan har inte tidigare behandlats i . I ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet inom EU (2010-2018) betonas vikten av att främja ett aktivt medborgarskap och att kombinera strategier som omfattar både specifika ungdomspolitiska initiativ och ett sektorsövergripande arbete där ungdomsperspektivet blir en integrerad del i relevanta verksamhetsområden. Flera politiska initiativ som har betydelse för ungdomar har tagits med syfte att främja målen i 2020-strategin. Framför allt handlar det om satsningar inom utbildning, sysselsättning och deltagande. Det övergripande temat för den nuvarande ordförandeskapstrion inom ramen för EU-samarbetet på ungdomsområdet är: ungdomars egenmakt. Det luxemburgska ordförandeskapet har inom ramen för detta övergripande tema valt att fokusera på en resolution som handlar om insatser för att uppmuntra ungdomars politiska deltagande i demokratiska liv. Resolutionen fokuserar på att EU:s politik bör vara lyhörd för ungdomars behov och ambitioner. Därför måste EU:s politik vara transparent och kommuniceras till alla medborgare, däribland ungdomar. Intresse skapas när unga förstår de frågor som står på spel vilket främjar det politiska engagemanget. Möjligheter för ungdomar att delta i beslutsprocesser bör tillhandahållas av beslutsfattare från olika politikområden och politiska nivåer. Dessa möjligheter behöver ha en reell inverkan. Medlemsstaterna och inbjuds, i enlighet med hänsyn till kompetens och principen om subsidiaritet, bland annat att: Förbättra strukturer för deltagande i formell utbildning och icke-formellt lärande i syfte att främja utvecklingen av sociala färdigheter och kompetenser med anknytning till demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter, såsom yttrandefrihet och respekt för mångfald I nära samarbete med lokala och regionala myndigheter, underlätta utvecklingen av deltagandeprocesser såsom ungdomsråd i syfte att ge ungdomar möjlighet att säga sin mening i lokalt och regionalt beslutsfattande. Utvidga möjligheterna till dialog på lokal, regional och nationell nivå mellan ungdomar och beslutsfattare från alla politiska områden som påverkar ungdomar. Uppmuntra ungdomars deltagande i val och inom de formella representativa strukturerna, såsom politiska partier, så att de politiska partierna har ett större intresse av att utveckla förslag som svarar mot ungdomars behov. Regeringen har under förhandlingarna gett sitt stöd till ordförandeskapets förslag till resolution vad gäller att stimulera ungdomars politiska deltagande i demokratiska liv. Regeringen har i förhandlingarna framfört att om unga ska bli mer politiskt engagerade så krävs insatser för att framför allt öka ungas tillgång till arbete men även till en utbildning, bostad och till inflytande. Regeringen har även verkat för att strukturer för politisk deltagande och demokratisk delaktighet utformas så att olika delar av ungdomsgruppen ges möjligheter att delta. T.ex. är det viktigt att unga utrikes födda och nyanländas situation och deras möjligheter att delta främjas. Alla unga ska ges samma förutsättningar, såsom exempelvis unga med funktionsnedsättning. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av resolutionen. Gemensamma slutliga rekommendationer om stimulering av ungdomars politiska deltagande i demokratiska liv (EU: s ungdomskonferens (( , )) -Föredragning av ordförandeskapet 12651/15 JEUN 78 Ungdomspolitikens och ungdomsarbetets roll när det gäller migration – att öka medvetenheten om andra kulturer och främja integreringen av migranter [Offentlig debatt enligt artikel 8.2 i rådets arbetsordning (på förslag av ordförandeskapet)] Dok: 13640/15 JEUN 98 EDUC 287 CULT 75 SPORT 53 SOC 635 MIGR 59 Frågan har inte behandlats i tidigare. Det luxemburgska ordförandeskapet har inför ministrarnas debatt på rådsmötet presenterat ett underlag med fokus på ungdomspolitikens och ungdomsarbetets roll när det gäller att främja interkulturell medvetenhet och migranters integration. Bland annat föreslås ministrarna diskutera ungdomsarbetets roll på nationell, regional och lokal nivå när det gäller integration av migranter samt vilka initiativ som borde tas på EU-nivå för att möta de möjligheter och utmaningar som finns på området. Ministrarna ombeds att under diskussionen ta sin utgångspunkt i följande frågeställningar: Med hänsyn till den bästa praxis som medlemsstaterna tidigare lagt fram, vilken är ungdomsarbetets uppgift på nationell, regional och lokal nivå vad gäller integration av ungdomar med migrantbakgrund, och vilka är de främsta utmaningarna för ungdomsarbetet i detta avseende? Med hänvisning till för ungdomsfrågor 2016–2018 och ungdomspolitikens prioritering av de möjligheter och utmaningar som migrationen ger upphov till, vilka initiativ bör tas på EU-nivå? Hur kan ungdomspolitiken medverka i ett givande sektorsövergripande samarbete i denna fråga, särskilt vad gäller sektorerna för utbildning, kultur och idrott? Regeringen välkomnar det underlag som ordförandeskapet lagt fram som vägledning för ministrarnas diskussion. Regeringens utgångspunkt vid debatten kommer vara att den nuvarande utvecklingen i är väldigt oroande. Det gemensamma europeiska asylsystemet fungerar inte tillfredsställande – ett delat ansvar är nödvändigt. Regeringen ämnar i diskussionen framhålla att ser särskilt positivt på ungdomsarbetets roll vad gäller att erbjuda en plattform för unga utrikes födda och flyktingar med syfte att främja integrationsprocessen i samhället. Utmaningen ligger i att nå de unga som hamnat utanför samhällslivet. På frågan om vilka initiativ som bör tas på ungdomsområdet på EU-nivå så kommer regeringen framföra att det handlar om att fördjupa erfarenhetsutbytet och sprida kunskap mellan medlemsländerna för att bättre möta de möjligheter och utmaningar som det stora antalet migranter innebär. Utkast till gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för ett europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) – Nya prioriteringar för det europeiska utbildningssamarbetet 13858/15 EDUC 292 JEUN 103 SOC 647 EMPL 425 RECH 267 MI 702 COMPET 498 Rapporten har inte tidigare behandlats i . Vid skedde samråd kring riktlinjedebatten om Utbildning 2020-halvtidsöversyn och utarbetande av den gemensamma rapporten Kommissionen har föreslagit ett utkast till den gemensamma rapporten om Utbildning 2020-ramverket som har behandlats under det luxemburgiska ordförandeskapet. Den gemensamma rapporten ska ligga till grund för en ny serie prioriteringar för det arbete som ska göras under den kommande arbetscykeln 2015–2020. Kommissionens utkast bygger bland annat på nationella rapporter (som skickades in ) och på utbildningsministrarnas riktlinjedebatt i rådet . Rapporten är uppdelad i tre huvudrubriker: bakgrund, huvudutmaningar och styrning och arbetsmetoder. Dessutom finns ett annex med prioriteringsåtgärderna ytterligare konkretiserade och med ett avsnitt som innehåller yrkes- och vuxenutbildning. I rapportens bakgrundsavsnitt betonas vikten av att bl.a. skapandet av arbetstillfällen och få igång den ekonomiska återhämtningen, öka investeringsnivån och förbättra den sociala sammanhållningen samt prioritera lösningar på radikalisering och våld. Under rubriken anges de nya prioriteringarna som sammanfattningsvis är följande: Utbildningens kvalitet och relevans Inkluderande och jämlik utbildning Öppen och innovativ utbildning Stöd till undervisande personal Transparens, erkännande för ökad rörlighet på arbetsmarknaden Hållbar, långsiktig finansiering av utbildning Under rubriken och arbetsmetoder står det bl.a. att förlängningen av arbetscykeln från till kommer att effektivisera rapporteringsbördan för medlemsstaterna. Kommissionen åtar sig också att förbereda en arbetsplan för de olika aktiviteterna och arbetsgrupperna under Utbildning 2020-ramverket. Rapporten tydliggör också att arbetsgruppernas arbete kommer utgå från de prioriteringar som utfästs i annexet. I den avslutande delen bekräftas de fyra strategiska målen, det vill säga: Förverkliga livslångt lärande och rörlighet Förbättra utbildningens kvalitet och effektivitet Främja lika möjligheter för alla, social sammanhållning och aktivt medborgarskap Öka kreativiteten och innovationsförmåga, inklusive företagarandan, på alla utbildningsnivåer Prioriteringarna konkretiseras i cirka 30 punkter som ska utgöra basen för arbetsgruppernas mandat under nästa arbetscykel. Medlemsstaterna avgör själva i enlighet med nationella prioriteringar vad de väljer att samarbeta kring av de olika prioriteringsområden som konkretiseras i annex 1. Avslutningsvis adresseras yrkesutbildning och vuxenutbildning. Yrkesutbildningsministrarna möttes i för att diskutera kommande prioriteringar på yrkesutbildningsområdet . Prioriteringarna är bland annat att främja arbetsplatsförlagt lärande i alla dess former och ytterligare utveckla nyckelkompetenser och kompetensutveckling av lärare, handledare och mentorer. När det gäller vuxenutbildning adresseras bland annat vikten av ett högkvalitativt utbud för att stärka till exempel läs- och skrivkunnighet och digitala färdigheter. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar utkastet till gemensam rapport om Utbildning 2020-ramverket. Rapportens innehåll ligger i linje med vad bland annat har önskat i sin nationella rapport som sändes in till kommissionen . De strategiska målen ligger kvar och de prioriterade åtgärdena reflekterar väl de ambitioner och satsningar regeringen gör bland annat gällande förskola och den obligatoriska skolan. Regeringen anser även att en god utbildning dels öppnar perspektiv och ger goda livsförutsättningar för individen och dels lägger grunden för ett aktivt medborgarskap och demokratiska värden, behöver utbildning svara mot de kompetensbehov som finns på arbetsmarknaden . Detta reflekteras i rapporten. I nationella rapport framfördes vikten av snabbare etablering av vuxna utrikes födda och vikten av en välfungerande vuxenutbildning. Detta har regeringen framfört ånyo, särskilt med tanke på den nuvarande flyktingsituationen i . Vidare anser regeringen att det är bra att rapporten inte i förväg stakar ut en riktning för de av medlemsstater beslutade verktygen om öppenhet och transparens, till exempel European Qualifications Framework, då dessa är föremål för en översyn . Regeringen föreslår att ställer sig bakom ett antagande av den gemensamma rapporten om Utbildning 2020-ramverket. Utkast till rådet slutsatser om att minska andelen elever som lämnar skolan och främja framgång i skolan - Antagande av slutsatser 13860/15 EDUC 293 SOC 648 EMPL 426 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i Eftersom 2020-strategin och Utbildning 2020-ramverket har hunnit halvvägs och att det har förflutit en rekommendation om att minska andelen elever som slutar skolan antogs har EU-ordförandeskapet föreslagit att behandla denna fråga på nytt. Faktumet att det föreligger betydande skillnader både inom och mellan medlemsstater gällande elever som slutar skolan bidrar ytterligare till behovet av slutsatser. Utkastet till rådslutsatser innebär bland annat följande: Medlemsstaterna uppmanas att med beaktande av subsidiaritetsprincipen och i enlighet med de nationella förutsättningar, bland annat: slutföra arbetet med att utveckla och genomföra övergripande, evidensbaserade strategier eller motsvarande som syftar till att minska andelen elever som lämnar skolan , undersöka möjligheten att utveckla eller förbättra de nationella systemen för uppgiftsinsamling, som uppfyller kraven i nationell dataskyddslagstiftning, bland annat i syfte att i ett tidigt skede kunna upptäcka elever som riskerar att hoppa av skolan, överväga mer ambitiösa nationella mål gällande andelen elever som lämnar skolan , och identifiera de skolor där det finns en stor risk att elever lämnar skolan som kan ha behov av ytterligare stöd eller resurser Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att bland annat dra nytta av de möjligheter som Utbildning 2020-ramverket erbjuder i form av möjligheter till spridning av information och studier, för att stärka ett evidensbaserat beslutsfattande, och använda de finansieringsmöjligheter som erbjuds i Erasmus+, Europeiska socialfonden, Europeiska fonden för strategiska investeringar för att stödja åtgärder som syftar till att minska andelen elever som lämnar skolan . Kommissionen uppmanas att bland annat: förbättra samarbetet med relevanta organisationer såsom i samverkan med medlemsstaterna, och fortsätta den nuvarande övervakningen av utvecklingen i medlemsstaterna och rapportera med jämna mellanrum om framstegen i riktning mot 2020-målet och genomförandet av medlemsstaternas strategier eller motsvarande. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen har under förhandlingarna gett stöd till det luxemburgiska ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser och har lyft fram skrivningar om vikten av tidiga insatser och baskunskaper för att förebygga skolmisslyckanden och tidiga avhopp. har ingen specifik strategi för att motverka att elever lämnar skolan men elevens rätt till olika stödinsatser när det finns risk att eleven inte når målen för utbildning är tydligt framskrivet i lagstiftning. Regeringen har under förhandlingarna framfört och fått gehör för att rådsslutsatserna bör ta hänsyn till detta angreppssätt också. har välutvecklade register och kan följa elevers rörelse in och ut ur utbildningsystemen och stödjer därför skrivningarna i rådsslutsatserna om att undersöka möjligheten att utveckla de nationella system för uppgiftsinsamling som respekterar nationell datalagstiftning. Regeringen har även välkomnat skrivningar om att identifiera skolor där det finns en stor risk att elever lämnar skolan som kan ha behov av ytterligare stöd eller resurser, detta då har i uppdrag att föreslå en fördelningsnyckel för att fördela statsbidrag mellan skolor i behov av riktade utvecklingsinstatser. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av rådsslutsatserna. Utbildning och migration: Strategier för att integrera nyanlända migranter och personer med migrantbakgrund (offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning) 13449/15 EDUC 282 JEUN 93 CULT 66 SPORT 51 SOC 617 MIGR 58 RELEX Temat för riktlinjedebatten har inte diskuterats tidigare i . Utgångspunkten för riktlinjedebatten är den nuvarande migrationen till EU och utbildningssystemens kritiska roll för en framgångsrik integration. Underlaget tar upp betydelsen för både den enskilda individen och samhället i stort att genom stöd och möjligheter ge människor möjligheten att utveckla deras fulla potential som medborgare. Vidare berör underlaget de stora utmaningar som är förknippade med detta, bland annat att elever som har utländsk bakgrund har sämre utbildningsresultat än inrikes födda. Utifrån detta ombeds ministrarna att under diskussionen ta sin utgångspunkt i följande frågeställningar: Hur kan utbildning och fortbildning, mot bakgrund av allt mer mångkulturella samhällen och i synnerhet med tanke på den aktuella flyktingkrisen, bidra till en framgångsrik integrering av nyanlända migranter och personer med migrantbakgrund? Vilka särskilda utmaningar står ditt land inför i detta avseende och hur tar ni er an dem? Hur kan åtgärder på EU-nivå bidra med mervärde? Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar det underlag som ordförandeskapet presenterat som vägledning för ministrarnas diskussion. Regeringen ämnar framföra att utbildning spelar en kritisk roll för hur väl både nyanlända migranter och personer med utländsk bakgrund integreras i samhället. De olika nivåerna inom utbildningssystemet kommer att på olika sätt vara viktiga beståndsdelar i att utveckla och ta tillvara alla individers kapacitet och kompetens. Det är viktigt att i sammanhanget poängtera att elever med utländsk bakgrund är en heterogen grupp när det gäller ursprungsland, språk och föräldrarnas utbildningsnivå vilket gör det viktigt att bland annat kartlägga deras kunskaper inför beslut om lämplig årskurs och dylikt. Regeringen avser även att ta upp de delar ur överenskommelsen om insatser med anledning av flyktingkrisen som rör utbildningssystemen och specifika utmaningar: behovet av fler skolplatser, fler lärare och fler vuxna i skolan samt en snabbare etablering genom bland annat yrkesutbildning. Regeringen anser att det viktigaste på EU-nivån i det här sammanhanget är att fortsatt utbyta information och erfarenheter gällande utbildningsinsatser och hur de olika medlemsstaterna hanterar den här situationen. Det är dessutom viktigt att påminna om de olika finansieringsverktygen, som till exempel Erasmus+, som är möjliga att tillgå för olika projekt. Avslutningsvis ämnar regeringen framföra att alla i EU ska dela på ansvaret när det gäller mottagning av flyktingar. Europeisk övervakning av Parisdeklarationen om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering (av ): lägesrapport och framtidsutsikter Information från den franska delegationen Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den nederländska delegationen KULTUR OCH AUDIOVISUELLA FRÅGOR Utkast till rådets slutsatser om kultur i EU:s yttre förbindelser, med fokus på utvecklingssamarbetet 13645/1/15 REV 1 CULT 76 RELEX 871 DEVGEN 215 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i .