rfr · H20WRFR7 · 2015-03-26 00:00:00 — På har den decentraliserade förankringen och det decentraliserade självstyret fått lov att spela huvudrollen för de enskilda områdenas kvalitetsutvärderingsprocesser. centrala kvalitetsmedarbetare har bidragit administrativt och i relation till en överordnad efterföljande sammanfattning av erfarenheterna. På de båda mindre lärosätena har det legat en större koordinerande och underlättande insats från centralt håll, även om detta i praktiken innebär att genomförandet av uppgiften ligger på ganska få personer inom de båda organisationerna. På har möjligheten att en utbildning skulle få omdömet bristfällig kvalitet inte varit förknippad med samma potentiella risk för anställningen hos de inblandade medarbetarna som i viss grad på och i särskild grad på , där omfattande utbildningsnedläggningar ägde rum i kölvattnet av kvalitetsutvärderingarna av utbildning- Således representerar de tre konkreta utbildningarna med omdömet bristfällig kvalitet också tre grader av inverkan i utbildningsmiljön. Om utvärderingsresultatet bristfällig kvalitet inte har fått särskilt stora konsekvenser för utbildningen på , har det gett anledning till en rad omstruktureringar på den specifika utbildningen på , och slutligen har det på resulterat i att huvudområdets fokus har snävats in betydligt, såtillvida att möjligheten att ta ut dubbla examina har upphört. På de tre lärosätena har omvärderingsprocessen och de handlingsplaner som den förutsätter skett med en mycket begränsad inblandning av studerande och avnämare. Bortsett från att man på vissa ställen inom har saknat uppmärksamhet från den centrala ledningen har utvärderingsresultaten hög och mycket hög kvalitet tagits emot på relativt samma sätt på de tre lärosätena. De förberedande faserna av kvalitetsreformens utbildningsutvärderingsprocesser har överallt varit mycket resurskrävande för de inblandade medarbetarna. Flera anser att det är nödvändigt att avvakta och följa effekterna av kvalitetsåtgärderna innan nya utvärderingssystem och externa förändringskrav genomförs. Autonomireformen upplevs inte ha haft någon märkbar effekt på de specifika undervisningsnära miljöerna. Särskilt har ledningen på – som övriga aktörer sneglade på innan de själva implementerade reformen – förhållit sig relativt avvaktande i fråga om det potentiellt ökade ledningsmässiga rådrum som reformen kan ha gett. Autonomireformen kan dock få implikationer för tjänstestrukturen och jobbmobiliteten mellan lärosätena . Kvalitetsreformen upplevs som en av flera utvecklingstendenser som ställer krav på en tätare forskningsförankring av undervisningen. En del är rädda att en alltför ensidig satsning på forskningsförankring kan gå ut över målsättningen om samverkan med det omgivande samhället, och då särskilt näringslivet. finns det en upplevelse av att forskningsförankringen tycks innebära en minskad efterfrågan på icke disputerad personal. I förlängningen av detta uppfattar man det som att kvalitetsreformen uppmanar till en akademisering av yrkesutbildningarna. Om detta kommer att stärka yrkesutbildningarnas status eller försvaga legitimiteten av deras användningsorienterade och praktiknära kvaliteter ger delundersökningens första fas inte något entydigt svar på. Det särskilda, flexibla, individuellt fokuserade utbildningssystemet, där fristående kurser utgör de centrala delarna, kommer att hamna under tryck till följd av en rad omständigheter. Det handlar för det första om att den upplevda intentionen från politiskt håll om att fokusera utbildningsutbudet tillsammans med ett tryck på utbildningarnas ekonomiska bärkraft kan ge incitament till ett programorienterat utbildningsutbud. För det andra kan kvalitetsreformens orientering mot examensmål påverka det samlade utbildningssystemet i riktning mot en snävare målorientering av utbildningssystemet, som kan gå ut över ett mer flexibelt, kursorienterat utbud och en del av de bildningsorienterade ideal som är kopplade till detta. De studerandes lärandemål verkar ha fått en framträdande position i kvali- Det kan dock finnas en risk för att en alltför ensidig orientering mot slutmålen i utbildningsprocessen fjärmar utbildningssystemet från en an- nan politisk målsättning, nämligen den om breddad rekrytering. nebär målorienteringen en risk för att man förlorar de studerandes utvecklings- perspektiv ur sikte. På kort sikt kan det dessutom finnas en risk för att färre studerande får sina examensarbeten godkända, då kvalitetsreformen har lett till en striktare tillämpning av examensmålens minimikriterier. Kvalitetsreformens utbildningsutvärderingsprocesser har förstärkt doku- mentationen av utbildningarnas kvalitetsarbete till gagn för förmedlingen av arbetet uppåt på lärosätet och för vidareutvecklingen och överlämnandet av arbetet i det kollegiala samarbetet på utbildningarna. Dessutom har de bidragit till ett tydliggörande av utbildningarnas lärandemål och inten-tioner i kommu- nikationen med de studerande. fokuserar en del informanter på den betydelse som standardiserad dokumentation har för jämförbarheten mellan utbildningar på olika lärosäten, både för medarbetarna och för nuvarande och Slutligen har de nio utbildningsmiljöerna som en direkt konsekvens av kva- litetsreformen vidtagit olika kvalitetsutvecklingsåtgärder. har således lett till en reflexion över utbildningarna, och denna kvalitetskon- troll upplevs som ytterst positiv. Om åtgärderna kommer att leda till en ökad kvalitet på de studerandes utbyte och lärande är fortfarande en öppen fråga som informanterna i utbildningsmiljöerna kommer att ställas inför i delunder- sökningens andra fas. 5.2.1 Framåtblick mot fallstudiens andra fas Syftet med fallstudiens nästa fas, där samtliga nio utbildningsmiljöer återbesöks, är att samla in mer kunskap om hur autonomireformen och kvalitetsreformen och de kvalitetsorienterade processer som de har bidragit till i miljöerna inverkar på utbildningskvaliteten, bl.a. på de studerandes lärandeutbyte och deras möjligheter på arbetsmarknaden. Det sker med insikten om att det tar tid, vilket många av de lärosätesinterna informanterna påpekade, för konkreta kvalitetsåtgärder i utbildningssystemet att slå igenom och inverka på de studerandes lärandeutbyte och i slutänden på arbetsmarknadens avnämare av färdigutbildade personer från de specifika utbildningsmiljöerna. Bryman, A. Thick Description: Toward an Interpretive Theory of Culture, The Interpretation of Cultures. , och , 2015. Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i . Delredovisning 3: Enkätundervisning till studieansvariga. Rapporter från 2014/15:RFR6. Guba, E.G. & , Y.S. Fourth generation evaluation. Halkier, B. system för kvalitetsutvärdering – 2014. Examina på grundnivå och avancerad nivå. Rapport 2012:15 R. for Higher Education’s quality evaluation system 2011–2014. Rapport 2011:3 R. system för kvalitetsutvärdering – 2014. Rapport 2010:22 R. Att fånga bildning. Rapport 2009:24 R. & , G.S. 2010. Kvalitativ analyse: kodning och dybtgående tekstanalyse, i Metoder i statskundskab av , L.B. Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i . Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och kvalitetsreformerna. Rapporter från 2013/14:RFR21. Krueger, R.A. Analyzing and Results. & , N. McDonald, M.P. Validity, data sources, i . Focus groups as qualitative research. 2009/10:139 Fokus på kunskap – kvalitet i den högre utbildningen. 2014/15:RFR7 LITTERATUR 2009/10:149 En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor. The Model of the Text: as a Text, i , 38:3, s. 529–562. Sørensen, . och . Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i . Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer. Rapporter från 2013/14:RFR22. UKÄ, 2013. Reflektioner kring det nuvarande utvärderingssystemet. Erfarenheter 2011–. . UKÄ, (inget årtal), valarosatenomarbetetefterat.5.20b4b8a91416cd9c289d6.html. UKÄ, , 2014. Higher education in . 2014 Status report. , Vision, 2016, . Här följer en beskrivning av den metod som använts i den fallbaserade delundersökningen av nio utbildningsmiljöer inom ramen för uppföljningsprojektet om genomförandet och effekterna av autonomi- och kvalitetsreformerna. Bi- lagan är indelad i olika sektioner, som var och en kortfattat ger överblick över valet av de nio utbildningarna, delundersökningens datainsamlingsprocess, dataanalys och slutligen de åtgärder som vidtagits för att säkra delundersökningens kvalitet. Valet av lärosäten och utbildningar till den fallbaserade undersökningen utgår från analysresultaten från den första och andra fasen av intervjuundersökningen med rektorer på lärosäten (delredovisning 2). Urvalet har gjorts med tanke på att säkra en viss variation i de responsstrategier som man funnit på de olika lärosätena i fråga om hanteringen av autonomi- och kvalitetsreformerna, och då särskilt kvalitetsbedömningarna av utbildningarna. Dock har lärosäten med endast en fakultet valts bort för att inte ge alltför kraftiga skevheter i det samlade urvalet, då ett sådant lärosäte inte kan visa upp tre tillräckligt olika typer av utbildningar. Från varje lärosäte ingår en utbildning med omdömet mycket hög, hög respektive bristfällig kvalitet från UKÄ. Vid valet av konkreta utbildningar har man utgått från de kvalitetsbedömningar som har gjorts av UKÄ. Det innebär att i vissa fall utfärdas den aktuella examen på grundval av fristående kurser. Tabell 1 De nio utvalda utbildningarna och teologi, master1) 1)Ursprungligen hade man valt masterutbildningen i fysik, men ville att det skulle vara en annan utbildning och pekade på masterutbildningen i religionsvetenskap och teologi. 2)Egentligen hade man valt kandidatutbildningen i arkitektur, men bedömde att utbildningen hade för få antagna för att man skulle kunna rekrytera ett tillräckligt antal studerande och alumner. visade sig ha motsvarande bekymmer med kandidatutbildningen i teaterns teori och praktik, som var nästa prioritet, varför man valde kandidatutbildningen i matematik. 3)blev denna utbildning omvärderad och fick omdömet hög kvalitet, vilket exemplifierar dynamiken i utbildningssystemet, särskilt i gruppen av utbildningar med omdömet bristfällig kvalitet. Man har strävat efter en lika fördelning mellan kandidat-, -, magister- och yrkesutbildningar, dvs. två av varje typ fördelat på var sitt lärosäte och med olika bedömningsresultat. Dock har man valt tre yrkesutbildningar, då flera av rektorerna (jfr delredovisning 2) indikerar att kvalitetssäkringssystemet är särskilt krävande för yrkesinriktade utbildningar. Det betyder att man har valt en yrkesutbildning från varje lärosäte med ett av varje omdöme. I möjligaste mån har man strävat efter variation mellan utbildningarna. Således har de nio olika utbildningarna bedömts av nio olika bedömningsgrupper, och de täcker ett brett fält av ämnesområden. Variation eftersträvas för att undvika ett alltför likriktat eller snedvridet fokus på en snävare bild av fältet och för att garantera diversitet. Dessa utvalda fall ska kontrastera och komplettera varandra. Det är inte representativitet som är drivkraften för utformningen av undersökningen. Rekryteringen av informanter skedde i samarbete med de tre lärosätena. Ef- tersom lärosätena hade problem med att rekrytera informanter, bistod med kontaktarbetet. Eftersom man inte lyckades rekrytera flera informanter och plats har man gjort så många enskilda intervjuer som möjligt, om så varit nödvändigt via nätbaserade kommunikationsformer. Sammanlagt är det 89 informanter som har bidragit till delundersökningen, varav 39 med anknytning till utbildningsmiljöerna på , 15 med anknytning till utbildningarna på och 35 som hör till de tre utbildningarna på (se tabellerna 2–4). Det har visat sig problematiskt att exakt peka ut vilka personer på lärosätena som har en studieledningsfunktion. Det finns inte alltid någon specifik tjänstebeteckning för dem som har ansvaret för de specifika utbildningarnas kvalitet, utveckling och innehåll. Man har således överlåtit åt varje lärosäte att peka ut de medarbetare som är bäst skickade att representera utbildningen. I några fall har man pekat på två medarbetare som har velat låta sig intervjuas tillsammans. Tabell 2 Informanttyper på Fokusgrupp med 3 studerande Fokusgrupp med 6 studerande Fokusgrupp med 3 representanter Fokusgruppintervju via Skype med Fokusgrupp med 5 studerande Fokusgrupp med 6 alumner Fokusgrupp med 7 representanter Anm.: Dessutom har man intervjuat en av högskolans kvalitetsansvariga medarbetare. Tabell 3 Informanttyper på 1 individuell intervju via Religionsvetenskap och teologi, Anm.: Dessutom har man intervjuat två av kvalitetsansvariga medarbetare. Tabell 4 Informanttyper på Dubbelintervju med 2 studerande 1 individuell intervju samt 2 individuella intervjuer via Skype Fokusgrupp med 5 representanter Dubbelintervju via Skype med 2 Fokusgrupp med 6 studerande 1 individuell intervju samt 1 intervju via Skype Dubbelintervju med 2 medarbetare 1 individuell intervju via Skype 1 individuell intervju samt 2 individuella intervjuer via Skype Fokusgrupp med 5 representanter Anm.: Dessutom har man intervjuat en av kvalitetsansvariga medarbetare. Förutom det kvalitativa datamaterialet har lärosätena tagit fram de kompletterande uppgifter som finns i bilaga 2. En semistrukturerad intervjuguide ligger till grund för intervjuerna (2008), och en ämnesfokuserad frågeram har använts för att förenkla och moderera fokusgrupperna (2001, Halkier 2002, 1997). Dessutom lade man i fokusgruppen in en övning som fokuserade på kvalitetskriterier för den konkreta utbildningen och i både intervjuerna och fokusgrup- perna en uppgift som utgick från de lagstadgade examensmålen för den aktuella utbildningen. De individuella intervjuerna ger särskilt god möjlighet att gå på djupet med den individuella informantens perspektiv på de undersökta problemställningarna. Styrkan med fokusgruppformatet är möjligheten att få en inblick i de kollektiva åsiktsbildande processer som uppstår under fokusgruppernas diskussion, interaktion och samtal (2001, Halkier 2002, 2008, 1997). blev intervjuerna transkriberade och därefter databehandlade med hjälp av ett kvalitativt analysprogram. Med sina nio fall möjliggör denna delundersökning en djupgående analys, där man eftersträvar en viss nivå av s.k. thick descriptions (1993). Det innebär en detaljnivå och ett djup som omfattar de nio utbildningsmiljöernas unika karakteristika och kontext. Dock kommer redovisningen inte att gå på djupet med sådana förhållanden som gör det möjligt att identifiera informanterna. Man har dessutom använt sig av en analysstrategi som inte är bunden av i förväg fastställda ramar eller förväntningar. Ett sådant induktivt tillvägagångssätt gör det möjligt att utforska de unika erfarenheterna, upplevelserna och effekterna från informanternas perspektiv och låter poänger och problemställningar utvecklas under processen (2010, 2008). Kodningsprocessen har således skett nedifrån och upp på så sätt att olika teman och kategoriseringar har uppstått från analysmaterialet i informanternas reaktioner, interaktioner och respons på de överordnade ämnena som berör kvalitet, utbildningsutveckling, kvalitetsreform och autonomireform (2010). Sedan har man gjort komparativa analyser av olika informantgruppers uttalanden och positioner inom de olika ämnena. Åtgärd för säkring av delundersökningens kvalitet Man har försökt maximera delundersökningens reliabilitet (2008) genom att både en moderator och en observatör har deltagit i fokusgrupperna, och två olika transkriberare har kvalitetssäkrat varandra. Den interna validiteten, som handlar om huruvida informanternas åsiktsbildning och tolkningarna överensstämmer (Krueger 1998), har man försökt maximera genom förklarande och fördjupande frågor under datainsamlingsprocessens gång och genom att man tar analystekniska steg för att identifiera möjliga alternativa förklaringar och tolkningar under dataanalysen (Ricoeur 1971). För den externa validitetens skull (McDonald 2005, Ricoeur 1971) avstäms slutsatserna mot andra informationskällor, bl.a. uppföljningens övriga delundersökningar och övrig litteratur. Slutligen ger variationen och relevansen av de utvalda fallen och resultaten av delundersökningens första fas goda möjligheter till en ekologisk validitet (Bryman 2004) eller överförbarhet (transferability, Guba & 1989), vil- ket vill säga att undersökningsresultaten finner genklang utanför den specifika undersökningskontexten och verkar vara relevanta sett i ljuset av det svenska högskolesystemet som helhet. Bilaga 2 Kompletterande uppgifter om undersökningens nio utbildningar Kompletterande uppgifter om delundersökningens nio utbildningar har tagits fram utifrån de självvärderingar som gjorts till kvalitetsutvärderingarna och kompletterande siffror som har hämtats in från utbildningsmiljöerna på , och . Man bör vara uppmärksam på att redogörelser och statistik varierar mellan lärosätena. Det finns vissa olikheter i sätten att redogöra för materialet och vissa uppgifter registreras inte automatiskt . Tabell 1 Översikt över de nio utbildningarna BILAGA 2 KOMPLETTERANDE UPPGIFTER OM UNDERSÖKNINGENS NIO UTBILDNINGAR ingenjör i nastik1) 1)Antalet registrerade studenter på utbildningen på alla terminer. 2)Antalet helårsstudenter (räknas i högskolepoäng och motsvarar således inte ett antal personer) på utbildningen på alla terminer. I redogörelsen för rättsvetenskap ingår dessutom studenter som läser juridik. 3)För det biomedicinska analytikerprogrammet redogörs för antalet förstaårsstudenter. Tabell 3 Antalet godkända examensarbeten 17(–) 12(5) 16(5) 8(–) 1) Det första talet anger antalet godkända examensarbeten på avancerad nivå. Inom parentes anges antalet godkända examensarbeten på masternivå. Tabell 4 Uppskattat antal undervisningstimmar per grupp 2014 1) För matematikutbildningen anges timantalet på första terminen av utbildningen. BILAGA 2 KOMPLETTERANDE UPPGIFTER OM UNDERSÖKNINGENS NIO UTBILDNINGAR 2014/15:RFR7 Tabell 5 Akademisk personal och deras forsknings- och undervisningsaktivitet fördelade på utbildningarnas huvudområden genomsnitt (%) genomsnitt (%) genomsnitt (%) (ingen forskning) (ingen undervisning) undervisar mer än 20 % av sin tid och 1) Har bara undervisning på grundnivå. BILAGA 2 KOMPLETTERANDE UPPGIFTER OM UNDERSÖKNINGENS NIO UTBILDNINGAR (grund/avancerad) Andel en av de an- ning på nivån, som Anm.: Vid bristande överensstämmelse mellan redogörelserna som anges i självvärderingsrapporterna och det ytterligare material som lärosätena har tagit fram, har man efter korrespondens med kontaktpersonerna på lärosätena använt senast uppdaterade data. Administrativt arbete ingår inte i den samlade redogörelsen. Bilaga 3 Översikt över de avnämarrepresentanter som medverkar i undersökningen En rad informanter medverkar i undersökningen genom att representera ett arbetsplatsperspektiv på åtta av de nio utbildningarna i undersökningen. De konkreta företagen eller institutionerna har valts ut eftersom de potentiellt skulle kunna få nytta av nyutbildade med en av dessa specifika utbildningar. Företagen och deras representanter ska ha ett stort tack för sitt deltagande. Följande har medverkat: , Överförmyndarkansliet, kommun , Kriminalvården, , , Nicholette Tuza, , , Kollektivtrafikenheten, kommun , , kommun , Kultur och Fritid, kommun , läns landsting, Regional tillväxt och folkhögskolor , Vuxenutbildning, kommun , Laboratoriemedicinska länskliniken, , , , HGF – AB Gummifabrik i , , , , , , , , Littlefish, , Willab Garden, , , , i , BILAGA 3 ÖVERSIKT ÖVER DE AVNÄMARREPRESENTANTER SOM MEDVERKAR I UNDERSÖKNINGEN , Gerdahallen, vid Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? – arbetsmarknadsutskottets offentliga se- minarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende for- Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen seminarium om OECD:S handlingsplan mot Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga