eunbil · H20N3C1F31 · 2015-01-01 00:00:00 — Miljö, dp. Rådets möte (Miljö) Rubrik: Förslag till och rådets direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar och om ändring av direktiv /35/EC (första läsningen) Dokument: 2013/0443 (COD) dokument: KOM(2013) 920 final, Fakta-PM 2013/14:FMP49 behandlad vid samråd med : Kommissionen presenterade ett luftvårdspaket innehållande ett strategiskt handlingsprogram för renare luft i , ett reviderat takdirektiv med bindande nationella utsläppstak för , ett nytt direktiv för att minska luftföroreningarna från mellanstora energianläggningar och ett förslag till beslut för ratificering av det så kallade Göteborgsprotokollet. Efter en omfattande genomgång av kommissionens konsekvensanalys med efterföljande bilaterala möten mellan medlemsstaterna och kommissionens konsult, presenterades ett nytt underlag med justerade utsläppstak i bilaga II till direktivet vilket presenterades . Det reviderade underlaget innebär att ambitionsnivån för bindande nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar i direktivet behålls, men att vissa justeringar har gjorts i bilaga II där reduktionsnivåerna för de olika ämnena för respektive medlemsland specificeras. Utöver att fastställa utsläppsminskningar för de ämnen som redan ingår i gällande takdirektiv, det vill säga svaveldioxid, kväveoxider, ammoniak och flyktiga organiska ämnen, har det tillkommit reduktionsnivåer för metan och partiklar (PM2.5) där särskilt sot ska beaktas. Många medlemsstater ställer sig frågande till olika delar av förslaget och främst bilaga II och ordförandeskapet har därför för avsikt att föra en orienteringsdebatt vid miljörådet . Rättslig grund och beslutsförfarande Kommissionen anger att direktivens huvudsakliga mål är att skydda miljön i enlighet med artikel 191 i EUF-fördraget och förslaget bygger därför på artikel 192.1 i EUF-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter ordinarie lagstiftningsförfarande med . Förslag till svensk ståndpunkt Orienteringsdebatten kommer föras mot bakgrund av två frågor som delats bland medlemsstaterna. 1.Med utgångspunkt från rådet debatt där länderna gav sitt stöd till den strategiska ansatsen i förslaget att stegvis gå vidare för att nå 2030 målen, vilka ser ni som de största svårigheterna i att nå 2030 målen? 2.Vilka ytterligare element krävs och är lämpliga att diskutera, om några, för att nå det övergripande målettill 2030 att halvera antalet de förtida dödsfallen i EU som orsakas av luftföroreningar? Regeringen anser att den målsättning som kommissionen redovisat om att halvera antalet förtida dödsfall till 2030 bör utgöra en central utgångspunkt för regeringens agerande i förhandlingarna. I syfte att möjliggöra denna målsättning, avser regeringen att verka för att förhandlingarna om ett reviderat takdirektiv kan slutföras och att direktivet därmed ska kunna träda ikraft. Regeringens målsättning är att det slutliga direktivet åtminstone omfattar en så pass hög ambitionsnivå som motsvarar de föreslagna taknivåerna för utsläpp av vissa luftförorenande ämnen. Regeringen anser att målen som sätts ska fortsatt vara bindande. ligger långt fram i tiden vilket innebär en möjlighet för medlemsländerna att påverka utvecklingen åt rätt håll så att hänsyn tas till luftföroreningssituationen och att luftvårdsaspekten tas in i de beslut och investeringar som görs. Den långa tidshorisonten ger medlemsstaterna även en möjlighet att gå vidare med nya initiativ för att minska exponeringen av luftföroreningar för dem som är mest utsatta. Här finns enligt regeringen stora synergier att hämta med andra politikområden, såsom klimat-, energi- och transportområdet. EU behöver enligt regeringen ett reviderat takdirektiv med en gemensam och tillräckligt hög ambitionsnivå med bindande mål i syfte att skydda människors hälsa och miljön. Ansvarigt utskott i är utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet(ENVI). Rapportören från gruppen Europeiska konservativa och reformister (ECR) har presenterat sin rapport och det finns ett starkt stöd för förslaget om bindande mål samt för förslaget att ta bort flexibiliteten för sjöfart. Vad gäller införande av tak för metan i direktivet så är utskottet splittrat. Utskottet kommer att rösta om ändringsförslagen och en eventuell omröstning i plenum är planerad till . Takdirektivet är ett av två direktivsförslag i det luftvårdspaket som kommissionen presenterade . Förslaget ska upphäva och ersätta nu gällande direktiv /81/EG (takdirektivet) som sätter gränser för hur mycket medlemsländerna får släppa ut av svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska ämnen och ammoniak och framåt. Trots att luftföroreningssituationen har förbättrats väsentligt i kvarstår betydande negativa effekter på hälsa och ekosystem. uppskattades antalet förtida dödsfall inom EU på grund av luftföroreningar till över 400 000. Dessutom är stora delar av ekosystemen utsatta för försurning och övergödning. De totala kostnaderna bara för hälsoeffekterna beräknas till mellan 330- . Till detta kommer de negativa effekterna på ekosystemen, som inte har värderats och räknats in i förslaget. Omfattande lagstiftning har utvecklats på luftområdet både inom EU och internationellt. Tydliga förbättringar har uppnåtts vad gäller luftkvaliteten, försurningen och övergödningen. Ytterligare åtgärder är emellertid nödvändiga för att uppnå EU:s interna långsiktiga mål för luftkvaliteten som slagits fast i sjätte och sjunde miljöhandlings-programmen. Kommissionen ser förslaget till nytt takdirektiv som en av de viktigaste rättsliga grundbultarna i EU:s luftvårdsarbete. Utöver att fastställa utsläppsminskningar för de ämnen som redan ingår i gällande takdirektiv (svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska ämnen och ammoniak) har det tillkommit reduktionsnivåer för metan och för partiklar (PM2.5) där sot särskilt ska beaktas. Förslaget syftar till att säkra efterlevnaden av nu gällande takdirektiv (2001/81/EG) som sätter utsläppstak för svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska ämnen och ammoniak , införliva det så kallade Göteborgsprotokollets utsläppsbegränsningar , ställa ytterligare krav på minskning av dessa ämnen samt införa nya krav för utsläpp av metan. Kommissionens förslag på utsläppsbegränsningar är alltså samstämmiga med kraven i Göteborgsprotokollet. De skärpta kraven till 2030 syftar till att EU ska komma till rätta med de kvarstående hälso- och miljöeffekter som uppkommer på grund av utsläppen av luftföroreningar i . En för kommissionen viktig avsikt med förslaget till reviderat takdirektiv är att utsläppsminskningarna för varje medlemsland ska beräknas utifrån en gemensam ambitionsnivå. Kommissionens förslag baseras på hälsoeffekter av luftföroreningar enligt den så kallade ”gap- closure”-metoden. Enligt kommissionens föreslagna ambitionsnivå ska av ”gapet” mellan vad som uppnås med redan existerande lagstiftning och vad som maximalt kan uppnås med tekniska åtgärder för att minska hälsoeffekterna av luftföroreningarna genomföras. Reduktionsmål för minskningar av ekosystemeffekter har därefter lagts till. Utifrån dessa miljö- och hälsomål och med hänsyn tagen till länderas utsläppssituation samt hur mycket man historiskt minskat sina utsläpp har åtagandena för utsläppsminskningar fördelats efter kostnadseffektivitetsprincipen. Att ändra betinget för ett medlemsland innebär således att det måste kompenseras av dyrare åtgärder i andra länder för att nå de förutbestämda målen. I tabellen nedan redovisas de föreslagna reduktionsnivåerna för respektive luftförorening, dels för EU totalt, dels för . Förslag till minskningsåtaganden för EU och . Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa regleras frågan genom och rådets direktiv /81/EG av om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (takdirektivet). Förslaget till nytt direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar och ändring av direktiv /35/EG kommer att medföra behov av en analys av dess påverkan på gällande svenska bestämmelserätten. Medlemsstaterna har stor frihet att själva avgöra vilka åtgärder som behövs för att nå sina respektive åtagandena. Regler om nationella program, utsläppsinventeringar, utsläppsprognoser och rapportering har genomförts genom förordningen (2003:65) om nationella utsläppstak för luftföroreningar. Takdirektivet föreslås nu revidieras. Förslaget kan komma att medföra behov av nya bestämmelser för att klara kraven på utsläppsminskningar och offentliga samråd om luftvårdsprogrammen. Ett genomförande av direktivet bedöms inte stå i konflikt med de svenska grundlagarna. Kommissionens förslag grundas på en omfattande konsekvensanalys (SWD (2013)532 Final). Kommissionens långsiktiga mål för luftvårdspaketet är att ta fram ett förslag som är bra för hälsan och miljön utan signifikanta negativa effekter. Kostnaderna för redan beslutade utsläppsminskningar beräknas uppgå till för hela EU. De ökade kostnaderna för de förslag som kommissionen presenterat i luftvårdspaketet uppgår till 2030. Nyttan av åtgärderna beräknas dock bli betydligt större än kostnaderna. För svensk del beräknas kostnaden för åtgärderna i paketet enligt kommissionens konsekvensanalys uppgå till av BNP, vilket är den lägsta andelen för något medlemsland. Den aggregerade BNP-effekten i EU uppskattas i konsekvensanalysen bli väldigt liten, minus men då nettoeffekten för produktivitet inkluderas uppskattas nettonyttan till av BNP. Kommissionens analys och en preliminär svensk bedömning visar att nyttan vida överstiger kostnaden även i . Exempelvis innebär åtgärderna i luftvårdspaketet fördelar för människors hälsa som bara dessa värderas till . Det är mer än tolv gånger kostnaden för att minska luftföroreningarna, vilket beräknas uppgå till 3,3 miljarder . Till detta kommer dessutom minskade kostnader för skador på ekosystem, grödor, byggnader och fornlämningar. Även har analyserat vilka ekonomiska konsekvenser förslaget har för . En av flera tänkbara åtgärdskombinationer har konsekvensanalyserats. En konservativ uppskattning visar att det är med god marginal lönsamt för att genomföra utsläppsminskningar ned till de nivåer som kommissionen har föreslagit, trots att de stora ekosystemvinsterna inte kan monetariseras. Dessutom skulle kostnaden för att uppnå de föreslagna reduktionsnivåerna minska betydligt vid införandet av en framgångsrik klimatpolitik inom EU.