eunbil · H20N39C4DB · 2015-01-01 00:00:00 — - enligt den preliminära dagordning som framkom Godkännande av den preliminära dagordningen Investeringsplan för - Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) Ordförandeskapet och kommissionen väntas informera om pågående triloger som behandlar förslaget till förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). En allmän inriktning som lade fast rådets ståndpunkt beslutades av Ekofin . presenterade budgetutskott (BU) och utskottet för ekonomi och valutafrågor (ECON) om kommissionens förslag till förordning om Efsi. Regeringen har samrått med om investeringsplanen vid ett flertal tillfällen. Samråd om kommissionens förslag till förordning ägde rum inför möte . Överläggning med skedde . Förslaget till förordning om Efsi utgör en del av kommissionens investeringsplan för . Kommissionens förslag till förordning om Efsi redogörs för i Faktapromemoria /15: FPM18. Kommissionens meddelande om investeringsplanen redogörs för i Faktapromemoria /15: FPM13. Förhandlingarna med väntas bland annat kretsa kring finansieringen och styrningen av Efsi. Avsikten är fortsatt att förordningen ska kunna träda ikraft senast . I det fortsatta lagstiftningsarbetet med avser regeringen fortsätta att driva de ståndpunkter som redovisats för . Regeringen har välkomnat investeringsplanen, där Efsi ingår, som syftar till att öka investeringar i EU och därmed bidra till förutsättningar för fler jobb och högre tillväxtpotential. Investeringsplanen kan bli ett viktigt komplement till de åtgärder som genomförs på nationell nivå, inklusive strukturreformer, för att stärka konkurrenskraft och tillväxt samt bidra till en hållbar utveckling. Det är bra att planen fokuserar på att stimulera privata investeringar. Regeringen stödjer ambitionen att förbättra investeringsklimatet genom bättre lagstiftning och enklare regler samt fördjupning av den inre marknaden, särskilt den digitala inre marknaden. Av vikt är även att fortsatt verka för en öppen och fri världshandel. Det är viktigt med hållbara investeringar på energi-, miljö- och klimatområdet med fokus på innovativa teknologier. Investeringsplanen ska bidra till omställningen till en grön resurseffektiv ekonomi. Generellt anser regeringen att det är viktigt att värna sunda offentliga finanser och att EU:s fleråriga budgetram för 2014-2020 respekteras. Regeringen ska aktivt arbeta för att eventuella ökade risker för EU:s budget, som investeringsplanen kan innebära, minimeras och att eventuella tillkommande utgiftsbehov inte får leda till ökade medlemsavgifter utan hanteras genom omprioriteringar. Beträffande Efsi avser regeringen vidare verka för att EIB:s roll blir central, att styrformerna inte kringskär EIB:s beslutsautonomi och att projekt granskas och bedöms - och finansiering beviljas - på transparenta och objektiva grunder. (ev.) Ränte- och royaltydirektivet Avsikten är att uppnå en politisk överenskommelse avseende ändringar i ränte- och royaltydirektivet. Överläggning med är planerad till . informerades om frågan . Ränte- och royaltydirektivet innebär att källskatter inte ska tas ut på ränte- och royaltybetalningar mellan närstående företag i olika medlemsstater. Kommissionen presenterade ett förslag till omarbetning av direktivet som beskrivs närmare i faktapromemoria 2011/12:FPM45. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för skattefrågor, men någon överenskommelse har inte kunnat nås. Det nuvarande lettiska ordförandeskapet har lämnat ett förslag till omarbetning av direktivet. Ordförandeskapet har i huvudsak föreslagit att det ska införas dels ett villkor enligt vilket friheten från källskatt på ränte- och royaltybetalningar bara ska gälla om betalningen faktiskt beskattas i mottagarstaten, dels en allmän anti-missbruksklausul liknande den som redan införts i moder- och dotterbolagsdirektivet. Eftersom medlemsstaterna inte har kunnat enas kring dessa frågor har ordförandeskapet nu föreslagit en uppdelning av frågorna och att frågan om en allmän anti-missbruksklausul behandlas i ett första steg. Förhandlingarna i rådsarbetsgruppen ska återupptas inför , men det är i skrivande stund osäkert hur förslaget som ska behandlas på kommer att se ut. Regeringen anser att det är viktigt att underlätta för företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet inom den inre marknaden. Ränte- och royaltybetalningar mellan närstående bolag i olika medlemsstater bör därför inte beskattas mer än en gång. är det viktigt att säkerställa att sådana betalningar inte helt undgår beskattning. Det är viktigt att i så stor utsträckning som möjligt motverka möjligheterna till skattefusk. Regeringen är därför positivt inställd till att det införs en allmän anti-missbruksregel i direktivet. Öppenhet mellan medlemsstaterna genom en förbättrad transparens i tillämpningen bör också främjas. Det har i skrivande stund inte kommit någon information från ordförandeskapet om vilka förslag informationen kommer avse. Uppföljning av det informella Ekofinmötet Ordförandeskapet väntas följa upp informella möte i . Det är i skrivande stund inte klart vilka frågor som man avser att lyfta under dagordningspunkten. Under informella Ekofin diskuterade man bl.a. det ekonomiska läget och tillväxtfrågor, kommissionens förslag om en kapitalmarknadsunion samt EU:s arbete med att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande. Makroekonomiska obalansförfarandet: Fördjupade granskningar Rådet ska anta slutsatser om kommissionens djupgranskningar av makroekonomiska obalanser i 16 medlemsstater. Den europeiska terminen och kommissionens landrapporter, i vilka djupgranskningarna ingår, behandlades i inför möte . informerades om förfarandet kring landrapporterna och djupgranskningarna, inom ramen för det nationella reform- och konvergensprogrammet, . Det makroekonomiska obalansförfarandet 2015 inleddes då kommissionen publicerade förvarningsrapporten. I förvarningsrapporten identifierades att djupgranskningar skulle göras för 16 medlemsstater, däribland , för att avgöra om de hade makroekonomiska obalanser. I de landrapporter som kommissionen publicerade redogör kommissionen för dessa djupgranskningar. Kommissionen bedömer att fortfarande har makroekonomiska obalanser, som behöver åtgärdas och övervakas, särskilt på grund av de svenska hushållens skuldsättning. Av de 16 medlemsstater som har djupgranskats bedömer kommissionen att , , , och har alltför stora makroekonomiska obalanser. Regeringen kan ställa sig bakom förslaget till rådsslutsatser. Regeringen stödjer det makroekonomiska obalansförfarandet och att kommissionen gjort en djupgranskning av ekonomi. Regeringen delar i stort kommissionens bild av att bl.a. hushållens skuldsättning utgör en potentiell risk. väntas diskutera genomförande av strukturella reformer i EU:s medlemsstater. Den europeiska terminen behandlades senast i inför möte . Inom ramen för terminen publicerar landrapporter för EU:s medlemsstater. I rapporterna redogör kommissionen för sin syn på respektive medlemsstats ekonomiska politik, inklusive en bedömning av reformgenomförande baserat på föregående års landspecifika rekommendationer. Dessa analyser väntas ligga till grund för diskussion. I kommissionens rapport om berörs bland annat hushållens skuldsättning, bostadsmarknaden och sysselsättningen. Det finns ett behov av att förbättra förutsättningarna för långsiktig tillväxt i EU. Fortsatta reformer behövs såväl på EU-nivå som i medlemsstaterna för att förbättra konkurrenskraften, stimulera skapandet av fler och bättre jobb och säkra en återhämtning av den europeiska ekonomin. har fortsatt problem som i grunden är långsiktiga och strukturella. En utgångspunkt för regeringen är att medlemsstaternas befogenheter gällande arbetsmarknad, utbildning, sociala frågor samt på skatteområdet inte försvagas. förväntas anta rådsslutsatser angående Åldranderapporten . Rapporten publiceras och kommer ut för femte gången. Åldranderapporten har inte tidigare behandlats i . Åldranderapporten behandlades i , inför möte . har initierat ett arbete med att ta fram en uppdaterad analys av de ekonomiska och budgetära konsekvenserna av den åldrande befolkningen i . Huvudsyftet med de EU-gemensamma projektionerna är att bidra till bedömningen av hållbarheten i de offentliga finanserna. Åldranderapporten – vilken kommer att följas av en hållbarhetsrapport - kommer bl.a. att utgöra ett av underlagen för landspecifika bedömningar inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. Regeringen välkomnar Åldranderapporten och stödjer förslaget till rådsslutsatser. Regeringen stödjer fortsatt gemensamt arbete inom detta område och att en ny rapport tas . Regeringen ser även fram emot kommissionens rapport angående hållbarheten i de offentliga finanserna för EU:s medlemsstater som beräknas bli klar . Uppföljning av G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer den 16–i Ordförandeskapet och kommissionen väntas återrapportera från mötet mellan G20:s finansministrar och centralbankschefer i . Ärendet har inte tidigare behandlats i . Vid G20:s finansminister- och centralbankschefsmöte beslutades att framstegen med medlemsländernas tillväxtstrategier kommer att avrapporteras vid toppmötet för G20:s stats- och regeringschefer i , . I det fortsatta arbetet betonas också att G20 vill försäkra att den ekonomiska tillväxten kommer alla till del i medlemsländerna. Vidare uttryckte G20-länderna besvikelse över att hindrat de styrandereformer som medlemsländerna i IMF beslutade om 2010. Slutligen konstaterar att 2015 är ett viktigt år för den globala utvecklingsagendan och understryker vikten av goda resultat från Financing for i , New York-toppmötet om utvecklingsagendan post-2015, samt i . G20 kommer att stödja och hjälpa till med arbetet med att förbättra situationen för utvecklingsländer. Det finns i skrivande stund inte några övriga frågor anmälda.