rir · H3B53 · 2015-03-17 00:00:00 — Bland annat har det varit svårt att få ut mikrodata från SCB, trots att SCB framställt denna på myndighetens uppdrag.139 Flera myndigheter påpekar dessutom att det är svårt att veta vad som egentligen ingår i SCB:s samordningsansvar respektive uppdragsverksamhet och att SCB tydligare borde redovisa vilken verksamhet som hör till vilken roll och för vilka uppgifter SCB tar betalt.140 Det finns även myndigheter som tar upp att det finns en skillnad mellan när en myndigheter anlitar SCB för att producera statistik respektive när myndigheten levererar uppgifter till SCB. I det fallet när SCB producerar statistik på uppdrag av en annan statistikansvarig myndighet så upprättas som 135Intervjuer Brå , , , och Trafikanalys samt skriftligt svar på frågor från CSN . 137Peer review report on compliance with the Code of Practice and the coordination role of the , , January 2015. 139Intervjuer och Trafikanalys . 140Intervjuer Brå , , , , och Trafikanalys . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER regel en överenskommelser i avtal som omförhandlas en gång . I fallet när en statistikansvarig myndighet lämnar uppgifter till SCB upprättas som regel inga överenskommelser eller avtal utan myndigheten behandlas som vilken uppgiftslämnare som helst. Enligt de myndigheter som tagit upp denna fråga verkar SCB inte uppfatta de andra myndigheterna som statistikansvariga myndigheter. Kontakterna med SCB kan därför bli lite väl byråkratiska och ta en del tid, även om det mesta löser sig till slut. Kontakterna och gemensamma uppdrag med andra statistikansvariga myndigheter löper ofta smidigare, menar man.141 4.3.5SCB:s egen användning av Rådet för den officiella statistiken Förutom att SCB har i uppgift att samordna det officiella statistiksystemet är myndigheten också en av 27 statistikansvariga myndigheter. har därför frågat SCB (medarbetare som arbetar med statistikproduktion) i vilken utsträckning de använder eller tar hjälp och stöd från Rådet för den officiella statistiken. Det är inte vanligt att medarbetare från ämnesavdelningar inom SCB deltar i rådets arbetsgrupper eller har några direkta kontakter med rådet i övrigt. Möjligen kan en medarbetare kallas in till ett möte för att till exempel redogöra för utvecklingen inom ett visst område. I stället är det medarbetare från SCB:s utvecklingsavdelning eller processavdelning som deltar i rådets arbete, ofta i egenskap av ordförande i någon arbetsgrupp. Ett undantag är den årliga konferens som rådet anordnar, då är det överlag många från SCB som deltar och håller presentationer. När rådet fattar beslut om generella riktlinjer implementeras även dessa i SCB:s verksamhetsstöd och sprids därmed inom hela SCB.142 4.4Frågan om förstärkt samordning konstaterade i sitt slutbetänkande att samordningen av statistiksystemet har innehållit i stort sett samma åtgärder sedan statistikreformen. Det har handlat om en ganska mjuk form av samordning. För att värna statistikens kvalitet ansåg utredningen att det fanns skäl att höja ambitionerna när det gäller bland annat samordning och uppföljning av det officiella statistiksystemet. Utredningen föreslog därför att Rådet för den officiella statistiken löpande bör göra översiktliga granskningar av bland annat statistikens kvalitet och tillgänglighet. Utredningen föreslog även att rådet skulle utvidgas i syfte att ge permanent representation från myndigheter med stor tyngd i statistiksammanhang. Även fortsättningsvis skulle rådet vara ett 141Intervjuer , och . 142Intervjuer SCB , och . DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? rådgivande organ knutet till SCB men det skulle även kunna fatta vissa beslut inom ramen för en av SCB fastställd budget.143 De förslag lämnade för att stärka samordningen av den officiella statistiken har ännu inte resulterat i några förändringar. Av kontakter med har framgått att frågan fortfarande är under beredning.144 Ännu så länge har inte heller SCB fått några indikationer på att något är på gång att hända när det gäller rådets mandat och utformning. SCB:s generaldirektör har ställt frågan till , men inte fått något annat besked än att det är under beredning. Rådets sekretariat har fått en del frågor från andra statistikansvariga myndigheter om vad som händer med rådets mandat.145 Av SCB:s remissvar med anledningen av den senaste statistikutredningens slutbetänkande framgår att SCB ser behov av att utveckla samordningen inom statistiksystemet och att SCB därför stöder utredningens förslag om en förstärkt samordning.146 Vid den peer review av det svenska statistiksystemet som genomfördes inom ramen för det europeiska statistiksystemet lyftes också frågan om samordning upp. I peer review-rapporten påpekar granskningsteamet att det är av särskild vikt med en väl fungerande samordning i ett decentraliserat statistiksystem. Även om Rådet för officiell statistik bidrar till en bättre samordning behöver samordningen av det svenska officiella statistiksystemet förstärkas, enligt granskningsteamet.147 Enligt förarbetena till statistikreformen har SCB ett samordningsansvar för den officiella statistiken. saknas det en tydlig definition av vad som ingår i SCB:s samordningsansvar. En otydlighet är också att vissa av de tjänster som SCB tillhandahåller inom ramen för sin uppdragsverksamhet är av likartad karaktär som de uppgifter som skulle kunna ingå i samordningsansvaret. Flera statistikansvariga myndigheter påpekar också att det är svårt att veta vad som ingår i SCB:s samordnande roll och vad som ingår i SCB:s uppdragsverksamhet. 143SOU (2012:83), Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB. 145Intervju SCB, . 146Yttrande från SCB, dnr 2013/388. 147Peer review report on compliance with the Code of Practice and the coordination role of the , , January 2015. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER SCB använder inte alla de instrument för samordning som man förfogar över. Till exempel har SCB inte använt sin föreskriftsrätt fullt ut. Inte heller har SCB använt sig av sitt vetenskapliga råd i sitt samordningsarbete. Få statistikansvariga myndigheter känner till att de har möjlighet att använda sig av SCB:s vetenskapliga råd för stöd i metodfrågor. Rådet för den officiella statistiken hör organisatoriskt till SCB och utgör därmed SCB:s främsta samordningsverktyg. Rådet bidrar till viss samordning och till att sprida goda erfarenheter. Varken rådet eller SCB har dock i uppdrag att utöva tillsyn över statistiksystemet, även om rådet gör vissa uppföljningar som redovisas i dess årsrapport. De statistikansvariga myndigheterna har begränsad representation i rådet och myndigheternas engagemang i rådets arbete varierar en hel del. myndigheter har i granskningen lyft frågan om rådets utformning och mandat. Man anser att rådet borde förstärkas och göras mer fristående från SCB men att det inte nödvändigtvis behöver ske genom att rådet blir en egen myndighet. Om SCB blev något mindre dominerande i rådet och rådet fick ett utökat mandat skulle det möjligen tvinga myndigheterna att öka sitt eget engagemang. Ett antal myndigheter anser att SCB:s samordning borde omfatta mer än vad den gör , särskilt då samordning i form av mer stöd och hjälp. Till exempel nämner myndigheterna att det vore önskvärt om de metoder och verktyg som SCB utvecklar med allmänna medel görs tillgängliga för andra statistikansvariga myndigheter i större utsträckning. verkar det oklart om och när myndigheterna kan ta del av resultaten från SCB:s utvecklingsarbete utan kostnad. Myndigheterna önskar också mer stöd kring hur statistiken bör tillgängliggöras och publiceras via webben eftersom det ser väldigt olika ut på myndigheternas webbplatser. SCB ser sin samordningsroll som i huvudsak stödjande men menar att det finns gränser för hur mycket stöd SCB kan ge de statistikansvariga myndigheterna. har SCB påpekat behov av en mer utvecklad samordning och uppföljning inom statistiksystemet. statistikansvariga myndigheter som påpekat att behovet av samordning i form av stöd och kunskapsöverföring från SCB inte är så stort . DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 5De statistikansvariga myndigheternas utvecklings- och kvalitetsarbete Ett huvudsyfte när statistikansvaret, genom statistikreformen, lades ut på en rad sektorsmyndigheter var att göra den officiella statistiken mer relevant för användarna och att systemet lättare skulle fånga upp och anpassa sig till nya behov. De nya statistikansvariga myndigheterna fick möjlighet att själva bedöma vilken statistik som behövdes inom deras respektive område, men man fick även ett större ansvar för att prioritera kostnaderna för statistikproduktionen och väga dem mot andra delar av myndighetens verksamhet. Följande kapitel behandlar de statistikansvariga myndigheternas förutsättningar för att utveckla statistiken och bedriva ett kontinuerligt kvalitetsarbete (revisionsfråga 3). Den första delen i kapitlet behandlar hur resurstilldelningen till statistiken fungerar. I de efterföljande delarna undersöks hur de statistikansvariga myndigheterna arbetar med utveckling och kvalitet. Genomgången syftar till att ge underlag för att bedöma hur myndigheternas förutsättningar för att bedriva den här typen av arbete ser ut. Som nämnts tidigare är ansvaret för den officiella statistiken utspritt på 27 myndigheter. Bland dessa finns relativt små myndigheter, till exempel (Brå), och Trafikanalys. Det finns också stora myndigheter som exempelvis , Hur stor kostnad myndigheten har för den officiella statistiken är dock inte kopplat till storleken på myndigheten. Brå uppskattade att kostnaden för den officiella statistiken uppgick till 40,5 miljoner kronor148. uppskattade kostnaden för sin officiella statistik till 23,6 miljoner kronor.149 Myndigheterna skiljer sig också åt vad det gäller antalet statistikprodukter. Det finns flera myndigheter som endast har en statistikprodukt, den produkten 148Beloppet inkluderar ett anslag från regeringen på för att bedriva utvecklingsarbete inom ramen för rättsväsendets informationsförsörjning (RIF). Myndigheten har fått särskilda medel för arbetet inom RIF. avsätter regeringen inte längre särskilda medel för detta arbete. 149Rådet för den officiella statistiken (2013), officiella statistik – årlig rapport . DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? kan dock vara dyr och komplicerad att producera. Flest statistikprodukter har () med 119 produkter, efter det kommer med 30 statistikprodukter.150 Det går alltså att konstatera att det finns stora skillnader mellan de statistikansvariga myndigheterna vad gäller storlek på myndighet, storlek på statistikproduktionen och antalet produkter, vilket skulle kunna skapa skillnader i myndigheternas förutsättningar att arbeta med sin statistikproduktion. Därför kommer det här avsnittet ta upp kostnaden för den officiella statistiken och hur resursprioriteringen inom myndigheterna fungerar. 5.1.1Kostnad för den officiella statistiken Inför sammanställningen av årsrapporten ber Rådet för den officiella statistiken myndigheterna att uppskatta hur stor kostnad de har för den officiella statistiken. Enligt rapporten uppgick den totala kostnaden för samtliga statistikansvariga myndigheter till . Drygt hälften av kostnaden (546,) avser SCB. Det finns även några myndigheter som anger en väldigt låg kostnad. och anger båda kostnaden till och anger att man inte har några kostnader alls.151 Detta kan förefalla konstigt, men om det handlar om undersökningar som tas fram från befintliga register genom en knapptryckning kan kostnaden vara väldigt låg. Vid våra intervjuer har vi fått signaler om att det kan vara svårt för en myndighet att beräkna vilken kostnad man har för produktionen av sin officiella statistik. berättar att man hämtar underlaget till statistiken ur de it-system som används av hela myndigheten. De systemen kostar mycket pengar att utveckla och underhålla men det är svårt att bedöma hur mycket av den kostnaden som borde hänföras till den officiella statistiken.152 Även ger en liknande beskrivning.153 På () förklarar man att det är relativt få timmar som tidrapporteras på statistikprodukten, men att den rapport som publiceras inte vore möjlig att ta fram utan arbetet som görs inom andra delar av myndigheten.154 Det finns alltså indikationer på att det finns en osäkerhet i rapporteringen av myndigheternas kostnad för statistiken. 150Rådet för den officiella statistiken (2013), officiella statistik – årlig rapport . 151Rådet för den officiella statistiken (2013), officiella statistik – årlig rapport . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Den osäkerhet som finns kring myndigheternas kostnadsrapportering är en orsak till att det inte är helt enkelt att uppskatta den totala kostnaden för den officiella statistiken och hur den har utvecklats . En annan svårighet är att man behöver ta hänsyn till om statistiken är mer omfattande jämfört med för reformen. För att kostnaden ska vara jämförbar behöver den också sättas i relation till något. I samband med statistikreformen fördes statistik motsvarande över från SCB till ett tjugotal statistikansvariga myndigheter. De myndigheter som redan publicerade statistik inom ramen för , och som fick sitt statistikansvar tilldelat av den anledningen, fick dock inte några ytterligare resurser för sin statistik. Den totala kostnaden för den officiella statistiken vid tiden för statistikreformen har uppskattats till drygt 470 miljoner kronor155 (exklusive myndigheterna som redan tidigare publicerade statistik i ). Merparten () av kostnaderna avsåg SCB:s anslag för officiell statistik. Beloppet motsvarade av utgifterna på statsbudgeten.156 Hur kostnaden vid statistikreformen står sig mot kostnaden för den officiella statistiken är, som nämndes tidigare, inte helt enkelt att avgöra. Ett grovt mått går dock att få fram genom att använda kostnadsuppskattningarna i årsrapporten från Rådet för den officiella statistiken, vilka ligger på totalt ,157 vilket i sin tur motsvarar av utgifterna på statsbudgeten. utgörs av SCB:s anslag. Mätt i relation till statsbudgeten ligger alltså kostnaden uppskattningsvis på ungefär samma nivå som när statistikreformen genomfördes. Det bör dock nämnas att antalet statistikprodukter har ökat inom flera statistikområden . Även om detta är ett grovt mått ger det en ungefärlig fingervisning om hur kostnaden för den officiella statistiken har utvecklats sedan statistikreformen. Vid våra intervjuer har vi frågat myndigheterna om huruvida de har speciella anslag för statistikproduktionen och om myndigheten upplever att man har de resurser som krävs för att leva upp till sitt åtagande gentemot systemet för den officiella statistiken. Det framkom att statistikproduktionen i de allra flesta fall finansieras via myndighetens förvaltningsanslag. Ett undantag är där den största delen av resurserna kommer från särskilda 155Beloppet är uttryckt i löpande priser. 1993/94:100, bil. 157Beloppet är uttryckt i löpande priser. DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? sakanslag.158 Även hade tidigare ett särskilt statistikanslag, men är det inlagt i myndighetens förvaltningsanslag. Den avdelning på som ansvarar för den officiella statistiken argumenterade emot den här förändringen. Att pengarna nu går via förvaltningsanslaget ställer större krav på prioriteringar inom , statistikproduktionen var mer fredad när den hade ett eget anslag.159 När statistiken finansieras på samma sätt som andra delar av myndigheten blir det upp till myndigheten att prioritera statistikproduktionen gentemot den övriga verksamheten. När frågan ställdes om huruvida den personal som arbetar med statistikproduktionen på myndigheterna upplever att man har tillgång till de resurser som behövs framkom en något blandad bild. På många av myndigheterna är man relativt nöjd med resurstilldelningen i den bemärkelsen att man gärna skulle vilja ha mer resurser till exempelvis utveckling och analys, men ändå upplever att statistikverksamheten är prioriterad inom myndigheten. En myndighet som utmärker sig är Brå där man anger att det har satsats mycket på statistiken inom rättsväsendet. En bra statistik ses där som ett sätt att bidra till ökad effektivitet inom området. Myndigheten fick extra medel 2013, vilket innebar att man kunde göra personalförstärkningar. en specifik funktion för att jobba med utvecklingsarbete och det finns även ett stort fokus på kvalitetsarbete.160 Det finns dock även exempel på myndigheter där det framkommer en mer negativ beskrivning av resursläget. På framfördes att skolan är ett statistikområde där det inte satsas tillräckligt med pengar. Det har varit kostsamt att hantera det extra jobb som skapats av de olika skolreformerna. Det har därför saknats resurser för större kvalitetssatsningar, och myndigheten har inte kunnat göra så mycket bearbetning och analys som man skulle vilja göra av de egna siffrorna. För att göra regeringen uppmärksam på det ökade resursbehovet inom statistiken har tagit upp det i budgetunderlaget under ett par år.161 I budgetpropositionen föreslogs en förstärkning av förvaltningsanslag för utveckling av statistiken. På Myndigheten för kulturanalys uttryckte man sig i ännu skarpare ordalag och menade att det saknas resurser för att klara uppdraget rörande den officiella statistiken. Det handlar dock inte om prioriteringen inom myndigheten utan om att man GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER ansåg att förväntningarna från departementet inte varit helt realistiska kring kostnaden för att utveckla ny statistik.162 På SCB handlar det snarare om att prioritera resurserna mellan olika delar av statistikproduktionen. Det kan handla om prioriteringar både inom avdelningar och inom myndigheten som helhet. Ett exempel på det senare fallet är kostnaderna för insamlingen till Arbetskraftsundersökningarna () som har ökat till följd av ett större urval.163 SCB konstaterar också att de ökande EU-kraven tar allt mer resurser i anspråk, vilket kan kräva omprioriteringar. SCB framhåller dock att ett sätt att möta kostnadsökningen är att kontinuerligt arbeta för att effektivisera produktionen.164 5.2Att möta användarnas behov och utveckla statistiken Det finns en ambition att den officiella statistiken ska vara anpassad till användarnas behov och det är därför intressant att se vad de statistikansvariga myndigheterna använder för metoder för att fånga upp förändringar i användarnas behov. Efter det kommer frågan om hur myndigheterna arbetar med utveckling av statistiken för att anpassa sig till förändringarna. Den vanligaste typen av formaliserad kontakt med användarna från de statistikansvariga myndigheternas sida är användarråd. Råden kan vara av olika storlek och består av representanter för viktiga användare, till exempel andra myndigheter, forskare och andra organisationer. Olika myndigheter sammankallar också råden olika ofta, ibland handlar det om en gång och i andra fall om tre–. Flera av myndigheterna beskriver att man använder råden som ett sätt att sprida information om vad som händer inom myndighetens statistikområde. Ett exempel är som förklarar att det finns få möjligheter till inspel från användarna eftersom det mesta av myndighetens statistik är EU-reglerad. Mötena med användarrådet handlar därför till stor del om att informera om vad som händer på EU-nivå.165 162Intervju Myndigheten för kulturanalys . 163Intervju nr 1 SCB . DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? SCB anger att myndighetens nio användarråd ger viktig information till myndighetens utvecklingsarbete. Det är också ett forum för att diskutera nya idéer och vid behov vad som bör prioriteras mer, eller mindre.166 Antalet användarråd och inriktningen på dem kan variera lite . SCB försöker se till att det finns användarråd inom områden där det händer mycket. Användarråden har två–fyra möten vardera. SCB har också tre nämnder som innefattar viktiga användare: , och / arbetskraftsundersökning. Utöver detta finns även en expertgrupp för arbetsmarknadsfrågor (EFAM).167 SCB samlar följaktligen in användarsynpunkter via en mängd olika kanaler, vilket är naturligt med tanke på myndighetens storlek. Det finns dock även små myndigheter som använder sig av flera användarråd. Trafikanalys har tre användarråd och Myndigheten för kulturanalys har som mål att ha en referensgrupp för respektive statistikområde.168 Det finns även myndigheter som av olika anledningar inte har användarråd. ESV konstaterar att de främsta användarna av statistiken är regeringen och (). Det dyker upp väldigt få synpunkter på statistiken och det har därför aldrig varit aktuellt att ha ett användarråd, menar man.169 berättar att man har haft användarråd men att det har varit svårt att få det att fungera.170 har tidigare haft användarråd för sin officiella statistik men dessa finns inte kvar längre. Myndigheten arbetar i stället med att fånga in användarnas behov genom att kartlägga besöken på webbplatsen och användarna har möjlighet att fylla i särskilda utvärderingsblanketter i anslutning till den webbsida man besöker.171 har inte heller något användarråd. När det gäller utvecklingen av den officiella statistiken har myndigheten främst sett till det interna behovet. Det har dock påbörjats ett arbete för att se hur man kan ta hänsyn till andra användares behov.172 På har man kommit fram till att det är för stor spridning på myndighetens statistikprodukter för att man ska kunna ha ett användarråd. I stället försöker man samla in användarnas synpunkter för respektive område. Myndigheten konstaterar dock att det är ett problem att önskemålen från olika 166Intervju nr 2 SCB . 168Intervjuer Trafikanalys och Myndigheten för kulturanalys . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER användare ofta är direkt knutna till den befintliga statistiken. Användarna har svårt att veta vilka möjligheter det finns för myndigheten att ta fram andra typer av statistik. Det ligger, enligt myndigheten, därför ett stort ansvar på dem som statistikansvarig myndighet att komma med förslag på vilken statistik som skulle vara möjlig att ta fram.173 Det finns också myndigheter som kombinerar användarråden med ytterligare åtgärder för att fånga upp användarnas behov. Brå genomför exempelvis målgruppsanalyser med jämna mellanrum.174 berättar att man har tagit fram en rutin för att på ett systematiskt sätt ta hand om synpunkter på statistiken som, utöver kommentarer från användarrådet, även inkluderar sådant som kommer in via telefon och e-post. Man har också genomfört en läsarundersökning för sin skogsstatistiska årsbok.175 beskriver att man har flera olika typer av användarkontakter, bland annat genom referensgrupper och expertgrupper. man har en särskild e-postadress som användarna använder för att ställa frågor och lämna synpunkter. Utöver detta drivs en statistikblogg där man beskriver vad som händer på myndighetens statistikområde.176 Även driver en blogg där man två–presenterar intressanta siffror från statistikproduktionen.177 5.2.2Utveckling och förändring av statistikprodukter Efter att ha undersökt hur de statistikansvariga myndigheterna arbetar med att fånga upp användarnas synpunkter blir nästa fråga hur myndigheterna tar till vara på dessa synpunkter och utvecklar statistiken. Vi har därför ställt frågor om hur vanligt det är att det tillkommer nya statistikprodukter och hur man arbetar med att utveckla de befintliga. Vi har även ställt frågor om hur myndigheterna har valt ut de produkter som utgör myndighetens officiella statistik. Tillkomsten av nya statistikprodukter När det gäller hur myndigheterna har valt ut sina statistikprodukter är det inte ovanligt att det handlar om tradition och historiska faktorer.178 Bilden som framkommer i intervjuerna är att det är vanligt att myndigheter bedriver någon typ av utvecklingsarbete kopplat till de befintliga statistikprodukterna men att det inte är lika vanligt att det utvecklas nya produkter. Det finns dock flera