rfr · H20WRFR11 · 2015-01-01 00:00:00 — offentliga utfrågning om idrott och fysisk aktivitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa 978-91-87541-19-3 Riksdagstryckeriet, , 2015 kallade till en öppen utfrågning i om idrott och fysisk aktivitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa. Till utfrågningen inbjöds myndigheter, forskare och idrottslärare för att ge sin syn på frågeställningen. I det följande redovisas programmet och en utskrift av den stenografiska uppteckningen som gjordes vid utfrågningen. Program för offentlig utfrågning om idrott och fysisk aktivitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa Tidpunkt: –14:00 Plats: Förstakammarsalen, Inledning av utskottets ordförande arbete för idrott och hälsa i sko- Erfarenheter från tillsyn och granskning Skolinspektionen: , biträdande och exempel från Dan- mark – mer rörelse i skolan , lektor, högskola Forskning om idrott och hälsa i skolan , lektor, och Avslutning av utskottets vice ordförande, , Idéburna skolors riksförbund, , Lä- rarnas , , Elevkårer, Elevråd – , , och , , kulturutskottet, socialutskottet, , Stenografisk utskrift från den offentliga utfrågningen Ordföranden: välkomna hit! Jag heter och är ordförande för utbildningsutskottet i . När jag kom hit tyckte jag att det såg glest ut i bänkarna, men det är roligt att se att det är så mycket folk här . Jag hoppas att det beror på att det är ett synnerligen intressant ämne som utbildningsutskottet har valt för den här utfrågningen. Denna hearing webbsänds. De som inte är här kan alltså titta på er, så tänk på att det kan vara många fler som ser och lyssnar än de ni ser framför er. Det brukar vi tänka på när vi står i talarstol. Hearingen stenograferas också, och inom hoppas vi kunna ha en utskrift som vi kan använda i fortsatta arbete. Det gör det också möjligt för alla att ta del av de samlade synpunkterna och de kloka budskapen. Det är utbildningsutskottet som har ordnat denna utfrågning, men i ärlighetens namn finns det flera utskott som skulle kunna stå som värdar beroende på vilken inriktning man tänker sig. I utbildningsutskottet behandlar vi motioner om rörelse i skolan, men man kan också tänka sig att det handlar om fysisk aktivitet för att grundlägga goda vanor. När man vill nå alla är det i skolan man får börja. Det är klassiskt i våra motioner att man vill ha nya ämnen och fler lektioner, men i det här fallet vill vi fördjupa oss i frågan om fysisk aktivitet, idrott, rörelse samt motion och dess inverkan på lärandet. Jag tror inte att detta är en ny fråga för någon här inne, men vi vill samla ihop kunskapen och verkligen fördjupa oss och se hur nya steg kan tas framåt. Vi har stora utmaningar när det gäller kunskapsresultaten i den svenska skolan. Det gäller att vända på alla stenar och fundera över vad som kan påverka och bidra till att elever får bättre förutsättningar att nå de mål som vi har satt upp tillsammans. Vi är övertygade om att era bidrag här kommer att vara betydelsefulla för de beslut vi fattar framöver. Med denna korta inledning vill jag återigen hälsa er varmt välkomna. , : Vi från tänkte inleda med att ge en kort tillbakablick på ämnet idrott och hälsa. Sedan ska vi återge vad rektorer och huvudmän har sagt om en ökning av undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa. Sedan ska vi berätta lite om stöd och kompetensutvecklingsbehov och om utvecklingsbehov över huvud taget. Om man tittar på ämnets utveckling när det gäller undervisningstiden ser man att vi tidigare angav den planerade undervisningstid som eleverna ska få i stadieveckotimmar eller i veckotimmar. I Lgr 62 och Lgr 69 angavs det – hur många timmar man skulle ha – och i Lgr 80 per STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN I och med Lpo 94 gick vi över till att reglera den planerade undervisningstiden som en helhet; man skulle ha man gick i . Man kan notera att angavs timmarna i 40-minuterslektioner. Därefter pratar man om 60-minuterstimmar. Det gör att det är lite klurigt att jämföra tiden. Man har reglerat tiden ganska tydligt. Det ska vara , och det ska finnas ett antal timmar . I och med att vi gick in i ett målstyrt system anger vi bara hela omfattningen. I Lgr 69, årskurs 9, motsvarar de , som är 40-minuters- lektioner, . Om man jämför med Lpo 94, som har totalt , kan man räkna ut att den genomsnittliga tiden är cirka . Man kan alltså säga att det skett en generell minskning av den reglerade tiden. Åren 1998–1999 utökades den totala planerade och minsta garanterade undervisningstiden , som är vad som gäller . Vi ska titta på friluftsdagar och fysisk aktivitet. var det reglerat hur många friluftsdagar man skulle ha: per läsår. Det tog man bort i och med Lpo 94, vilket gjorde att det blev en generell minskning av fysisk aktivitet och rörelse i skolan. skrev man in i del 1 i läroplanen att skolans uppdrag skulle vara att skapa en daglig fysisk aktivitet för eleverna. Det fanns riktlinjer för hur den skulle se ut. Här har vi ett uppdrag som ligger på huvudmännen i högre grad . ska vi gå över till ämnets utveckling när det gäller innehåll och benämningar. I Lgr 62 hette ämnet gymnastik, i Lgr 80 gick man över till namnet idrott och heter det idrott och hälsa. Kursplanens innehåll har haft en inriktning mot ett större hälsoperspektiv. Som kuriosa kan nämnas att samundervisning, det vill säga gemensam idrott för pojkar och flickor, infördes i och med Lgr 80. När man frågar lärare vad innehållet är kan man konstatera att det lever kvar en hel del ämnestraditioner. Det finns visserligen en förskjutning av vad man innehållsmässigt gör på lektionerna, men det finns många ämnestraditioner att jobba med, trots att kursplanernas innehåll har ändrats i riktning mot hälsoperspektivet. Hur ser då statistiken ut om man tittar på den planerade ? I statistik ser man att den –2013 ser väldigt likartad ut. Statistiken är insamlad på skolenhetsnivå och anger för varje stadium hur många timmar totalt man har lagt på undervisningstid. Det ser likartat ut. Man ser också att många lägger till lite tid. är den minsta garanterade undervisningstiden , men man har lagt till. Det är huvudmannen som beslutar om fördelningen efter förslag från rektor. Därför kan det se lite olika ut i landet. Det vi nu ser på skärmen är ett genomsnitt av den statistik som samlats in. 2014/15:11 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN har haft uppdraget att ge ett förslag på en stadieindelad timplan. I vår redovisning har vi lagt fram ett förslag där vi har lagt till de som angavs i uppdraget. Vi har fördelat det jämnt över årskurserna, med någon dragning åt att ju äldre man är, desto mer tid bör det vara. Om man tittar på vad den genomsnittliga tiden blir nu ser man att vi i genomsnitt ägnar oss åt idrott och hälsa . Vi har också gjort en webbenkät där ett urval av rektorer, alla kommunala huvudmän och ett urval av enskilda huvudmän fick svara på frågor om vårt förslag. I förslaget hade vi fördelat . Kommentarerna om ämnet idrott och hälsa var att det är för lite tid och att man gärna vill att vi ska lägga mer tid på just det ämnet. då vi skickade ut webbenkäten visste vi att vi skulle få ett tilläggsuppdrag att fördela extra. När vi frågade rektorer och huvudmän hur de ville fördela de blev rektorernas samlade svar att de ville fördela av tiden till årskurs 1–3. En tredjedel av tiden ville de fördela till årskurs 4–6. Något mer tid, , ville de ge till årskurs 7–9. De fick också kommentera varför tiden skulle läggas just där – vad som var vitsen. Det vi nu ser på skärmen är några röster om varför man vill lägga tid i årskurs 1–3. Det handlar om att man vill ge en grundläggande kunskap och om att utveckla motoriken och rörelsen, gärna genom att dansa. Det är viktigt att lägga tid i årskurs 1–3 eftersom det är där man grundlägger hälsoperspektivet i idrott och hälsa. beskrev man att det finns andra möjligheter till rörelse. Det är mycket spontan rörelse på rasterna, och de flesta går på fritis där man också rör sig mycket. Därför lades inte den största delen av tiden på årskurs 1–3. Man ansåg att det är viktigt att ha tid i årskurs 4–6 därför att den spontana leken då slutar i högre grad. Om man är med i någon förening och idrottar eller har gymnastik eller annan rörelse finns det en tendens att man slutar i just den åldern. Därför är det viktigt att lägga en hel del tid där, som en kompenserande åtgärd för familjer där man kanske inte har så mycket rörelse. I årskurs 7–9 handlar mer om att göra en bra skoldag när det gäller rörelse – att kunna ha långa teoretiska avsnitt men också avbrott med rörelse. En jätteviktig sak man pekade på är att man där grundlägger ett långsiktigt perspektiv – kunskapen och medvetenheten om ett hälsoperspektiv och en livsstil som handlar om att röra sig mycket. Vi såg att många vill fördela tiden jämnt. När det gäller motiven ser vi nu på skärmen några talande exempel på varför man ska fördela tiden jämnt. När vi satte samman alla synpunkter såg vi i princip två linjer. Den ena linjen är möjligheten till regelbundet återkommande fysisk aktivitet – att möjlighet ges att röra sig och utveckla sin motoriska färdighet. I det sammanhanget pekar man också på en problematik när det gäller tillgången på idrottshallar. Den andra linjen är att man vill lyfta fram att idrotten är viktig för att lägga grunden till en medvetenhet om livsstilen och för att få ett hälsoperspektiv på idrottsämnet. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Flera rektorer och huvudmän pekar på forskning som visar att den motoriska färdigheten går hand i hand med ökade möjligheter till kunskapsutveckling och skolprestationer. Syftet – att öka undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa – kan möjligen få konsekvenser för kursplanen och kunskapskraven. Ska ämnet förstärkas? håller på att utreda om det kan få konsekvenser. Vi har kommit så långt att vi funderar på själva syftet med utökningen av tiden. Vi har tre frågeställningar som vi jobbar med, och jag tänkte be min kollega att beskriva dem. , : Som nämnde har vi börjat titta på vad i ämnet idrott och hälsa kan få för konsekvenser för kursplanen och de kunskapskrav som finns där. Vi har börjat jobba med lite olika frågeställningar. Kärnfrågan är att försöka ringa in vad syftet med en utökning av ämnet är. Vad är det man vill komma åt och utveckla som inte är tillräckligt utvecklat ? Vi har som sagt tre frågeställningar som vi tittar lite närmare på, och vi är precis i början av arbetet. Vi har alltså inte hunnit så djupt i vår analys, utan vi är på frågestadiet. Det som står i regeringsuppdraget handlar om utökad rörelse och mer fysisk aktivitet ur ett hälsoperspektiv. Där lyfter vi fram den positiva effekten för inlärning och ökade resultat och prestationer i andra ämnen. Det är en utmaning att få in ämnet i en befintlig kursplan och struktur där det har flera olika syften. En viktig fråga att ta upp här är om den utökade fysiska aktiviteten och rörelsetiden ska vara en del av skärpta kunskapskrav eller om utökad fysisk aktivitet ska kännetecknas av lust och rörelseglädje. En frågeställning är om man ska ta sikte på det som är ett av ämnets viktigaste uppdrag: att skapa lust och intresse för fysisk aktivitet nu och i ett livslångt perspektiv. Om vi tänker oss att handlar om att ge mer utrymme för att utveckla ämnet som sådant inom befintliga kursplaner kan kopplingen mellan rörelsedelen och hälsoperspektivet behöva betonas mer i kursplanen. Om detta är huvudsyftet är det måhända mer framgångsrikt att fortsätta att stödja ämnets utveckling än att ändra i kursplanen genom olika stödinsatser för idrottslärare och rektorer. En aspekt i båda perspektiven och i ämnet över huvud taget är att på olika sätt bidra till att alla elever ges möjlighet att delta i undervisningen i ämnet idrott och hälsa. Det kan nämnas att ämnet är ett av de mest populära bland eleverna när man frågar, men det är ett av de ämnen som av olika skäl har högst frånvaro. En annan frågeställning som vi lyfter fram är att inte alls titta på kursplanerna utan mer betona den dagliga fysiska aktiviteten och utgå från den skrivning som finns i läroplanen för om att skolan ska skapa förutsättningar för eleverna att få daglig fysisk aktivitet. När skrivningen infördes tidsattes den aldrig, men i diskussionen då talades som ett mått på lämplig omfattning. Det var vad forskningen visade vid 2014/15:11 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN den tidpunkten, men har ribban höjts. Om jag har förstått rätt är det nu som bäst främjar en positiv utveckling. Detta är frågor som vi nu diskuterar och funderar över. En annan frågeställning inför är vad gör för att stödja ämnets utveckling. Vi jobbade utifrån det särskilda regeringsuppdrag vi då hade att stödja utvecklingen av ämnet idrott och hälsa. Vi genomförde kurser för idrottslärare, och vi anordnade seminarier i olika frågor. Inom ramen för uppdraget hade vi också möjlighet att åka ut till kommuner och grupper av idrottslärare och på plats ta upp de frågor som man brottades med lokalt – vad som var knepigt i själva undervisningen i relation till kursplanen, vad vi hade tänkt när vi skrev olika delar och så vidare. Det var vad vi jobbade med då, och vi nådde lite drygt 20–av alla idrottslärare i den satsningen. har publicerat olika stödmaterial i form av publikationer. Jag har med mig några här som jag kan lämna till er. De handlar bland annat om sex- och samlevnadsundervisning i idrott och hälsa. Det finns både en publikation och en film om det. Vi har tagit fram en film om ett språkutvecklande arbetssätt i ämnet idrott och hälsa. Det är en del i arbetet med språkutvecklande arbetssätt i alla ämnen. publicerade vi tillsammans med SPSM, Specialpedagogiska skolmyndigheten, en film om likvärdig undervisning i idrott och hälsa. I filmen vill vi visa på de möjligheter som finns att inkludera alla elever, oavsett vilka förutsättningar de har – om de har en funktionsnedsättning eller så. Just nu genomför vi några seminarier runt om i landet i samarbete med Lärarutbildningar för att presentera filmen och diskutera dessa frågor. har tagit fram bedömningsstöd för årskurs 6–9 i och för gymnasieskolan. Vi har jobbat med uppföljning av skolornas simundervisning och tittat på i vilken mån eleverna får simundervisning och uppskattningsvis hur många som inte klarar kunskapskravet. gjorde vi en utvärdering av undervisningen ur ett genusperspektiv och tittade på hur den gestaltar sig i pojkars och flickors ögon. Det vi pekade på när det gäller utvecklingsbehov i vår rapport om regeringsuppdraget var bland annat att skolans uppdrag om daglig fysisk aktivitet behöver få ökad uppmärksamhet i skolans vardag. Vi pekade också på behovet av fortsatt långsiktigt stöd till ämnet och dess utveckling för idrottslärare och behovet av att få fortbildning och kompensutveckling i olika ämnesfrågor, när det gäller att genomföra undervisningen, bedöma och betygsätta. Det behövs också fortsatt stöd för att alla ska kunna vara med och så att elever med funktionsnedsättning kan hitta sin plats i undervisningen. Vi uppmärksammade också att lärare upplever svårigheter i att kunna ge att sent anlända elever stöd så att de når simkunnighetskravet i idrott och hälsa, vilket krävs för att få betyg i ämnet. Jag har några tankar kring frågeställningen om vad som påverkar och gör att undervisningen blir som den blir. Som nämnde finns det många ämnestraditioner i idrott och hälsa. Det är väl i och för sig inget unikt STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN för idrott och hälsa. Det som måhända är lite unikt för ämnet är – som jag uppfattar det – att många fler har synpunkter på vad undervisningen ska innehålla och vad den är till för. Inte bara , lärare och rektorer utan också föräldrar och allmänheten har ofta en bestämd uppfattning om ämnet. Jag nämnde att elevers höga frånvaro är ett bekymmer. Ett lika stort bekymmer är de vuxnas acceptans att den frånvaron finns där och att den är okej. Andra faktorer kring skolans miljö och utrustning är viktiga för att kunna bedriva en framgångsrik undervisning. Det handlar om hur skolgården är utformad och gestaltad. Bjuder den in till lek och rörelse, eller är det en plats där man står och hänger i ett hörn och helst vill gå in? har gett ut nya allmänna råd och en vägledning 2015 om utformningen av skolgårdarna som kan vara ett bra underlag. Förekomsten av lek och rörelse i skolan som helhet är nog så viktig med pausaktiviteter och annat. Jag har nämnt fortbildning av lärare som en central faktor. Jag tänkte avsluta med några tankar om ett arbete som vi nu är inne i med att hitta en plats för 100 nya timmar i idrott och hälsa, kopplingen mellan ämnets syfte som det är nu och tankar om ökad fysisk aktivitet. Det är bilden av att idrott och hälsa också är ett kunskapsämne. Det handlar inte bara om att röra sig och bli svettig, vilket är nog så viktigt. Det handlar också om att ge eleverna en förståelse för varför man gör det och vad det får för betydelse för mig, min kropp och min hälsa här och och i ett längre perspektiv. Jag rundar av där. Ordföranden: tackar så mycket för en genomgång av ett pågående arbete. Ni får möjlighet från utskottets sida att ställa frågor när vi också har lyssnat till Skolinspektionen. är här och ska lite beskriva Skolinspektionens erfarenheter. , Skolinspektionen: Tack så mycket. Jag tänkte att jag skulle uppehålla mig vid våra erfarenheter från framför allt kvalitetsgranskning men också i viss mån ett nedslag i form av flygande inspektion och också säga några ord om anmälningsärenden och vad vi får in från idrott och hälsa. Av- slutningsvis ska jag säga något helt kort om kopplingen till en granskning som vi just nu genomför om elevhälsans arbete och hur den kopplas eller kanske inte kopplas till idrott och hälsa. Ni känner säkert till betygssituationen när det gäller idrott och hälsa. Vi kan konstatera att andelen godkända betyg i idrott och hälsa ligger mycket högt i jämförelse med andra ämnen. Det ni ser här är betygen i idrott och hälsa jämfört med hur många elever som har godkända betyg i alla ämnen. Ni ser att det är ett ganska stort glapp mellan den prickade linjen och den heldragna linjen vare sig det gäller det gula, som är kommunala skolor, eller det blå, som är fristående skolor. 2014/15:11 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi kan konstatera att betygen ligger stabilt . Det är nästan en rät linje och mycket små skillnader. Jag kommer lite längre fram att nämna kopplingen till obehöriga lärare i idrott och hälsa och deras sätt att sätta betyg i förhållande till de behöriga lärarnas sätt att sätta betyg. Där ser vi en tydlig skillnad i den granskning vi har gjort. Man kan naturligtvis fundera över vad som kan vara orsakerna till att ett ämne hamnar så här mycket högre än andra ämnen i betygsättningen. Det är också det enda ämne där andelen elever med godkända betyg är högst bland pojkarna. Jag ska göra en liten tillbakablick. Det är en nu visserligen flygande inspektion som vi genomförde 2010. Men den ger ändå en del resultat som sedan återkommer i vår granskning 2012. Vi besökte vid ett enda tillfälle, , 300 lektioner på totalt 172 skolor. Det var en punktinsats för att få en ögonblicksbild av situationen. Här precis som i granskningen fokuserar vi på det vi tycker brister i vad vi ser. Vi pekar i första hand på de utvecklingsområden vi kan se. Det finns några korta slutsatser från denna flygande tillsyn. Vi kan konstatera att hälsoperspektivet i stort sett var helt frånvarande i de granskade lektionerna. Vi har från de granskade 300 lektionerna totalt 800 noteringar om aktiviteter av olika slag. Endast 12 av de 800 rör hälsoperspektiv på något sätt, och resten rör annat. Vad är då annat? Annat är i väldigt hög grad bollspel och bollekar. Det är väldigt starkt fokus på rörelse och ett extremt starkt fokus på just bollspel i olika former. Det är förvisso trevligt med bollspel. Men det finns en del risker och problem kopplade till detta. Vi kan se att det kan gynna elever som är aktiva i den typen av sporter och kanske rentav leda till att elever som inte är det kan bli svårmotiverade om den typen av bollspel får dominera för stort. Vi kan också notera att det fanns ett ganska starkt fokus på prestationer och tävling i bollekarna och bollspelen. Det är någonting som inte helt överensstämmer med syftet för ämnet idrott och hälsa. tog upp den höga andelen elever som är frånvarande vid lektionerna, vilket vi också ser i denna flygande tillsyn. Bara vid en av fyra lektioner ser vi att alla elever deltar i undervisningen. Det kan tyckas vara en förfärande hög siffra när av lektionstillfällena innebär att en del av eleverna inte deltar. Det beror naturligtvis på en del olika saker. Det kan bero på att de inte är ombytta. Det kan också bero på en hel del annat. Det kan bero på att det är svårmotiverade elever. Vi återkommer till det lite djupare i granskningen strax. Vi kan också konstatera att det vid flera skolor finns en mycket hög andel elever som är befriade från idrottsundervisningen. Ni minns säkert att de kraven skruvades åt . Det var inte meningen att elever ska vara frånvarande från undervisning i idrott och hälsa. Totalt ser vi detta i ett ge- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN nomsnitt av av eleverna som vid de 300 besökta lektionerna var befriade. Men variationen mellan skolor och mellan lektionstillfällen var väldigt stor. Det var fyra korta nedslag från den flygande inspektionen 2010. Om vi förflyttar oss fram i tiden gjorde vi en djupare granskning av idrott och hälsa på 36 skolor. Där har vi ett urval med 28 kommunala och 8 fristående skolor. Som ni förstår kan vi inte dra generella slutsatser av den typen av granskning med ett väldigt litet urval skolor. Men jag tror ändå att vi skulle kunna våga dra en del linjer från det vi ser i granskningen via den flygande inspektionen och till hur läget är ute i de svenska skolorna. I granskningen gör vi observationer, intervjuer och en hel del dokumentstudier. Det vi konstaterar är att eleverna inte känner till vad de förväntas lära sig i ämnet idrott och hälsa. Den kunskapen är väldigt låg. Vi ser brister i 35 av 36 skolor på det området. Det får naturligtvis följder för eleverna. Det kan få följder för elevernas motivation om de inte vet vad ämnet förväntas innehålla. Om de inte är särskilt aktiva kan det finnas en risk att de har en felaktig bild av vad ämnet faktiskt ska leda till. Det är också kopplat till vad vi såg i vår flygande inspektion med en väldigt stor tonvikt på bollspel. Det är någonting som inte stämmer med kursplanen. Vi konstaterar även i denna granskning att närvaron är relativt låg i idrottsundervisningen. I 27 av de 36 observerade skolorna fanns det elever som inte deltog i undervisningen. Vid de 120 lektionstillfällen som totalt observerades var det vid hälften av lektionstillfällena elever som inte deltog i undervisningen. Det är ungefär samma skäl där. Det är glömd utrustning, ovilja, och det kan vara så att de är iväg och får stöd i ett annat ämne på denna lektionstid. Det finns en väldigt lös koppling till kursplanen i det vi faktiskt observerar vid lektionstillfällena och det vi hör vad både lärare och elever säger vid intervjutillfällena. Vi konstaterar även i denna granskning att en mycket stor del av den observerade undervisningstiden läggs på rörelse. Det är , om vi ska vara lite mer exakta. Även här ser vi att det dominerar mycket starkt. av tiden används till hälsa och livsstil, och vi hittar över huvud taget inte friluftsliv och utevistelse, som också är framskrivet i kursplanen. Det kan vi i princip inte se i våra 120 observationer. Det är mycket rörelse och lite hälsoperspektiv i undervisningen. Vi kan konstatera, vilket kanske inte är förvånande, att utbildade behöriga lärare leder till en bättre undervisning där vi ser en tydligare koppling till både läroplan och kursplan.