rfr · H30WRFR4 · 2015-12-17 00:00:00 — Kulturinstitutioner utanför modellen ingår ibland i dialogen I uppföljningen har det uppmärksammats att alla kulturinstitutioner inte om- fattas av den dialog som regioner och landsting har initierat i länen. Ett exem- pel på en institution som inte ingick från början men som är en del i dialo- gen är i län. Institutet är nationellt centrum för folkmusik och dans och har inte som huvudman. Institutet får dock i bidrag från . Institutet blev från bör- jan inte inbjudet till dialogen i län. Den tolkning som gjordes då var att enbart de aktörer som ingick i modellen bjöds in och att det endast var aktörer med som huvudman som ingick i modellen. När i län fick ny kulturdirektör bjöds även bl.a. och (UKK) in till dialogen (). Institutet om- fattades inte heller av målen i den första regionala kulturplanen, utan nämndes endast i beskrivningen av länet. uppges dock att är mycket mån om att fler ska vara med i planen, och i den nya planen görs en särskild satsning på . Ett annat exempel är Ájtte svenskt same- och fjällmuseum som inte formellt sett ingår i kultursamverkansmodellen men däremot finns med i läns landstings kulturplan som en av aktörerna i regionen. Samrådet med kulturskaparna är viktigt Uppföljningen visar att samrådet med kulturskaparna upplevs som viktigt. Bland annat KLYS har betonat att samrådet med det professionella kulturlivet är en viktig del i modellen.182 KLYS menar att dialogen med yrkesverksamma kulturskapare leder till ökad kunskap och erfarenhet av hur det är att vara verk- sam i regionen. Dialogen ger ett bättre underlag till den regionala kulturplanen. Konstitutet, en samordnande resursplattform för bild och form i , har framfört följande: Kultursamverkansmodellen är bra. Den ger dialog, samverkan och skapar relationer och nätverk – en länk mellan regionen, institutionerna och Skå- nes konstnärer. Modellen förutsätter en kontinuerlig dialog. Modellen har inneburit att också konstnärer ses som en intressegrupp och en målgrupp för institutionerna. Modellen gör att institutionernas arbete blir bättre ge- nom mer direkt dialog med konstnärerna. Modellen främjar kontinuerlig utveckling.183 182 KLYS uppger att man i samband med samverkansmodellens genomförande påbörjade ett arbete gentemot den regionala nivån, främst för att se till att professionella kulturskapare bjuds in som samtalspart i dialoger om kulturplanerna. har KLYS förstärkt sitt kansli med en samverkanssamordnare som ska bidra till att utveckla KLYS re- gionala arbete och se till att kulturskaparna finns med i samverkansprocessens olika faser. 183 Konstitutet, intervju . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD Tjänstemän vid konstaterar att i teorin ger modellen en ingång för kulturskaparna men att det i praktiken är en resursfråga. För kultur- skaparna kan det vara svårt att avsätta tid för att vara med och påverka. Depar- tementet har uppfattat det som att KLYS har uppskattat att kulturskaparna har lyfts fram i den förordning som styr modellen. Kulturskapare efterlyser mer dialog och konkret handling I uppföljningen har en del av de intervjuade kulturskaparna framfört att de är nöjda med samrådet men att de nu efterlyser mer konkret handling. Ett sådant exempel är i län som vill se att något mer kon- kret händer. Som exempel nämns att det fortfarande finns barriärer mellan in- stitutionerna och kulturskaparna. upplever att det inte finns någon dialog mellan institutionerna och de fria kulturskaparna; stads- teater tar t.ex. ut hyra när fria kulturskapare vill hålla möten där. Rådet menar att det är viktigt att kulturskaparna tas med i diskussioner inför olika sats- ningar. Som exempel framförs att kulturskaparna borde ha fått framföra sina önskemål om en konsthall i samband med att Konsert och Kongress byggdes. Ett annat exempel som har nämnts i uppföljningen handlar om en utredning om ett resurscentrum som gjordes av i . KRO Väster- botten uppger att utredningen ogillades av kulturnämnden och att en ny utred- ning gjordes senare av det nyinrättade regionförbundet. I det arbetet fick dock inte konstnärerna delta och KRO uppger att man inte har fått se utredningen. KRO uppger att ”förslaget rann ut i sanden och resurserna försvann”. I stället föreslogs en webbsida, projekt och kompetensutveckling, men även dessa för- slag uppges nu ha lagts på is. KRO menar att regionen också har gått emot kulturskaparna i fråga om konstkonsulentens placering. KRO sammanfattar saken på följande sätt: KRO saknar en dialog med regionens politiker. Den diskussionen som har funnits har framför allt ägt rum i media. Konstnärerna upplever att de har blivit en del av ett regionalpolitiskt spel.184 Vissa svårigheter att strukturera dialogen med kulturskaparna Det har i uppföljningen pekats på att det är viktigt med en tydlig struktur och process för dialogen. Både regionerna och de berörda kulturskaparna har emel- lertid framfört att det föreligger vissa problem kring dialogen. Tjänstemän i menar att det svåraste i kultursamverkansmodellen har varit att strukturera dialogen med det fria kulturlivet. Bland kulturskaparna kan nämnas bl.a. KRO som bildades , framför allt eftersom man var kritisk till hur regionen och lands- tinget hanterar kultur- och kulturskaparfrågorna inom ramen för kultursamver- kansmodellen. KRO menar att kultursamverkansmodellen är bra 184 KRO , intervju . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD i teorin men att den förutsätter god kunskap om och kontakt med lokala och regionala kulturverksamheter: Om regionala politiker inte har en förmåga att lyssna på kulturskaparna fungerar inte modellen.185 kommun menar att kulturlivet nog inte alltid upplever att man är en del av kulturplanen och att det inte ens är säkert att man känner till kultursamver- kansmodellen. Konstområdesövergripande kulturskaparråd har vissa fördelar KLYS har framfört att det är bra om kulturskaparråden är konstområdesöver- gripande eftersom det ger vissa mervärden. I sådana råd kan man t.ex. identi- fiera problem från ett konstnärsperspektiv. i län har förmedlat erfarenheten att när man införde kultursamverkansmodellen pratade kulturskaparna i början för sina egna konstarter, men att de började prata ihop sig och på så sätt blev starkare. Modellen innebär nya möjligheter för fria kulturskapare Det faktum att modellen utgår från de regionala kulturplanerna har skapat nya möjligheter och sammanhang för att formellt informera och framföra syn- punkter på de fria professionella teatrarnas villkor och förutsättningar.186 En- ligt Teatercentrum har möjligheten att få regionalt verksamhetsstöd stor bety- delse för att kunna delta i dialog och samverkan. I en region som , med mer betydande och kontinuerligt verksamhetsstöd, har Teatercentrum t.ex. haft möjlighet att utveckla nya former för distribution och publikarbete, arran- görssamverkan och kompetensutveckling, såväl konstnärlig som administra- tiv. Kulturskapare kan vara både fria kulturskapare och anställda I uppföljningen har några aktörer, bl.a. KLYS, konstaterat att professionella kulturskapare kan vara både fria kulturskapare och anställda på institutioner. KLYS menar att gränserna är flytande, och att många kulturskapare har flera olika uppdragsgivare. Enligt KLYS är det viktigt att även anställda på institutioner finns med i dialogen. Samrådet kring samisk kultur handlar mer om information menar att samråden till stor del handlar om att informera om samisk kultur och mindre om hur samiska konstinstitutioner och samiska 185KRO , intervju . 186Teatercentrum uppger att man deltar som företrädare för de fria professionella teatrarna i dialoger och samråd i så gott som alla regioner även om omfattningen varierar. Teatercentrum bevakar och positionerar den fria teaterns plats och betydelse när regionerna utarbetar reg- Teatercentrum lämnar synpunkter och skriver remissvar till förslagen. 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD konst- och kulturarbetare ska få möjlighet att utveckla sin verksamhet. Detta beror på att kunskapen om samisk konst och kultur är begränsad i det svenska samhället. I och med att länen/regionerna i sin kvalitativa redovisning ska re- dogöra för hur de har främjat och synliggjort de nationella minoriteternas kul- tur och kulturarv så har dock det samiska konst- och kulturlivet till viss del uppmärksammats. 7.4.2 Samrådet med civilsamhället Dialogen med civilsamhället är under utveckling Uppföljningen visar att det har varit svårt att hitta civilsamhällets roll i mo- dellen men att regionernas dialog med civilsamhället är under utveckling. Ett exempel på detta är den dialog som sker i . samråder med civilsamhället vid särskilda samrådsmöten och de kollegier som är knutna till olika konstområden. startade för att ”ge civilsamhället en röst i kultursamverkans- modellen”. Dialogen inleddes med att tog initiativet till att träffa regionen, och ses regionen och . I län fanns en överenskommelse mellan och Social ekonomi Skåne187. har angett att från början ansåg regionen att man genom Social ekonomi redan hade en överenskommelse med civilsamhället, vilket ledde till en del problem. har det problemet dock lösts och regionen har en dialog i form av samråd med . har framfört att det har varit mycket blandat när det gäller vilka deltagare som har varit med på samråden och menar att det från början blev ”rörigt” när många olika aktörer var med på samrådsmötena. Inför den senaste kulturplanen hölls ett eget samråd mellan och regionen. menar att detta ledde till en tydlig dialog, och inför dia- logmötet hade en workshop med sina medlemmar och Nätverket idéburen sektor. I län sker dialogen genom samrådsmöten som företrädesvis är på kvällstid. Deltagarna får inget arvode. Dialoger och samverkan sker stän- digt med bl.a. de nio studieförbunden och länsbildningsförbundet. I början annonserade och bjöd in till en öppen kväll. Man försökte nå föreningslivet genom riktade inbjudningar. De största aktörerna inom civil- samhället i län är länsbildningsförbundet och , vilka in- går i . I län sker dialogen med civilsamhället genom samrådsmöten. Lands- tinget i län betonar att dialoger och samverkan med olika delar av civilsamhället har pågått . Länsbildningskonsulenten och representant i län ingår i och får där 187 Social ekonomi heter numera Nätverket idéburen sektor. 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD lika stort utrymme som andra aktörer att vara med och påverka utformningen av kulturplanen. menar att innebär en god möjlighet för civil- samhället att komma in tidigt i processen och att ha en nära dialog med lands- tinget, kommunerna och institutionerna. anordnades dessutom ett öppet annonserat dialogmöte med civilsamhället i samband med arbetet med den senaste kulturplanen. Som exempel på konkreta insatser nämner en litteratursatsning inom civilsamhället som genom kultursamverkansmodellen har erhållit bidrag från och staten sedan modellen infördes i län 2013. Sats- ningen på Litteraturcentrum har skett genom Studiefrämjandet i län som representant för civilsamhället. I bjuder Region in civilsamhället i samband med att man tar fram en ny kulturplan. Kommunerna har stått värd för träf- farna och har bjudit in teater- och arrangörsföreningar, studieförbund, hem- bygdsförbund m.fl. har regelbundna samråd med de nationella minoriteterna och urfolket samerna och där har också Region deltagit för att få kontakt inför utarbetandet av den nya kul- turplanen för perioden –2019. Civilsamhällets föreningar får reseer- sättning för att delta i mötena. Även i hålls en dialog med civilsamhället. Som exempel på re- presentanter för civilsamhället har bl.a. och pro- jektet Ung kultur kontaktats i uppföljningen. Genom projektet kultur arbetade Region med att främja ungas deltagande i länets kulturliv. Ung kultur var ett treårigt projekt som startade och som fått stöd från . Ungdomsrepresentanter som deltagit i projektet har i uppföljningen berättat att regionen anordnade en workshop om kulturplanen, där 30–35 ungdomar var med. Regionen hittade ungdomarna via befintliga nätverk, genom mun-till-mun-metoden och genom studieförbunden, som ofta fungerar som en länk mellan kulturen och andra aktörer. De intervjuade ungdomarna och projektledaren menar att det finns gott om kulturintresserade ungdomar men att man måste arbeta uppsökande för att få med dem i arbetet. Regionen måste slipa ned trösklar och lyssna. Det är också viktigt att mötas under avslappnade former – då suddas åldersgrän- serna ut. Politiker från regionen var med under workshopen, vilket var viktigt för ungdomarna. Vid intervjun framkom att om man verkligen vill få med ung- domar i kulturplanearbetet krävs det mer resurser. För att säkerställa att ung- domarna kommer med i kulturplanearbetet och att de ges inflytande behövs en samordningsfunktion på regional nivå. Såhkie uppger att man inte har något minne av att ha blivit inbjuden till diskussioner i samband med den förra kulturplanen, och man deltog inte heller i något möte. Det upplever man som en brist. Däremot har man haft 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD återkommande kontakter med regionens tjänstemän om det ekonomiska stö- det. I samband med arbetet med den nya kulturplanen har regionen försökt att få till möten och förankringen upplevs som bättre: Såhkie har deltagit i ett remissmöte i . Vid mötet gavs mest ensi- dig information och det blev inte så mycket dialog eller diskussion. Om man är intresserad av dialog får man arbeta på ett mer långsiktigt sätt med förberedelser, flera möten och uppföljningar.188 ligger förankringsarbetet efter och enligt Såhkie är det inte särskilt systematiskt. Ett skäl kan vara att varit krävande. Viktigt att civilsamhället är med i modellen Kultursamverkansmodellen har pekat ut civilsamhället som en viktig aktör. Flertalet aktörer har i uppföljningen framfört att samrådet med civilsamhället är viktigt. När kultursamverkansmodellen infördes funderade man inom olika organi- sationer på hur föreningslivet skulle möta upp. Ideell kulturallians () star- tade 2008 som ett nätverk och blev 2010 en formell organisation. Initiativet togs av . Initialt handlade det om att synliggöra betydelsen av de samhällsinsatser som görs av civilsamhället på kulturområdet. har 21 medlemsorganisationer som representerar en stor del av det organiserade ci- vilsamhället. På regional nivå finns i fem län, bl.a. i . Enligt uppgift är man på gång med att bilda allianser i ytterligare län. Målet för är att det ska finnas regionala allianser i 21 län/regioner. Tanken är att ska bidra till en kvalitativ dialog på regional nivå och kunna ge en bredare syn på olika frågor än vad de enskilda medlemsorganisationerna kan ge var för sig. har betonat att det är positivt att civilsamhället är utpekat i modellen och menar att processerna har en potential om de utvecklas. konstaterar att samrådet är viktigt och bra men att remissvar på kulturplanerna i praktiken ger större effekt. har framfört att i kultursamverkansmodellen fungerar konsulenterna vid regionerna som den viktigaste länken med civilsamhället. menar att en tanke med kultursamverkans- modellen var att institutionerna skulle förnya sig, eftersom det fanns kritik mot att de stelnat i sina arbetsformer. Institutionerna har resurser, pedagogik och kompetens, men civilsamhället når fler och andra grupper och det är viktigt eftersom kulturen borde komma fler till del. Civilsamhället skulle kunna ut- göra infrastrukturen för spridning av kultur, exempelvis genom att fungera som arrangörer och genom att upplåta lokaler till institutionernas verksamhet. Tanken när modellen sjösattes var därför att institutionerna skulle börja sam- arbeta mer med civilsamhället. menar att erfarenheten dock har blivit att dialogen har ökat, men inte samverkan – kultursamverkans- modellen har för institutionerna bara blivit ett annat och ännu mer komplicerat 188 , intervju . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD sätt att få sina pengar. För att få till stånd ett bättre samarbete med civilsam- hället måste man förtydliga att de resurser som institutionerna förfogar över även ska gå till samarbete med civilsamhället. Civilsamhället är ett otydligt begrepp Flera aktörer har pekat på att begreppet civilsamhället är otydligt. menar att det inte är klart vad regionerna menar och konstaterar att region- erna väljer olika definitioner. anser att begreppet borde definieras i kultur- planerna, som det är positivt att modellen innebär en bred syn på vad som är civilsamhället. Ett exempel på ett län som har försökt att definiera begreppet är . Tjänstemän vid har inledningsvis definierat civilsamhället som den ideella sektorn, dvs. alla parter som inte är offentligägda eller professionella I kulturplanen anges att ”bakom begreppet ryms enskilda eldsjälar, folkbildningen och alla de ideella organisationer som bygger på stort engagemang och genuin drivkraft från människor som sluter sig samman för att åstadkomma konst och kultur i gemenskap”.189 har betonat att ideella kulturföreningar sinsemellan är mycket olika: Några har en handfull medlemmar och drivs helt , andra har över tusen medlemmar och flera anställda. Med andra ord har de vitt skilda hjär- tefrågor och intressen. Det förekommer också att en och samma person sitter på flera stolar. Till exempel deltar en person ena dagen som kultur- skapare och som representant för civilsamhället genom att fö- framför att i den nuvarande kulturplanen för län beskrivs civilsamhällets betydelse i och för kulturen i generella termer och att civilsamhället framför allt ses som en aktör som kan tillhandahålla lokaler och fungera som en mötesplats. konstaterar att man som ett resul- tat av remissvar från länsbildningsförbundet har lyft in flera av dess syn- punkter i kulturplanen. I län har det dessutom förts diskussioner om att folkbildningen skulle kunna tas in i kulturplanen. menar att folkbildningen är en viktig och stor del av kulturlivet som omfattar mycket statliga medel, men som styrs genom andra statliga mål. har valt att nämna folkbildningen i kulturplanen, men inte att lägga den som ett eget utvecklingsområde. Samrådet med civilsamhället har ännu inte hittat formerna Flertalet intervjuade aktörer har framfört att samrådet med civilsamhället ännu inte har hittat sina former. menar att kultursamverkansmodellen generellt har varit positiv men att det inte har skapat några kvalitativa dialoger. 189 läns landsting (2014). 190 , intervju . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD Vid uppföljnings- och utvärderingsgruppens utfrågning lyfte fram att de uppfattar att samverkansmodellen befinner sig i ett stand by-läge. Om samverkansmodellen ska vara något mer än finansiering av institutionerna måste civilsamhället komma med på ett bättre sätt än tidigare men det är svårt att få föreningslivet att engagera sig. pekade särskilt på att det vid samråden saknas representanter för ungdomsföreningar och etniska föreningar. Bland annat har uppmärksammat att det har varit svårt att hitta formerna för civilsamhällets medverkan i modellen. i län har framfört att det har varit svårt att hitta strukturen för lands- tingets kontakter med civilsamhället och nämner att det har varit svårt att nå regionala organisationer för invandrare och personer med utländsk bakgrund. har t.ex. aldrig fått någon bidragsansökan till ungdomsorganisat- ioners verksamhetsbidrag från en etnisk organisation, eftersom dessa organi- sationer oftast finns enbart på nivå. har endast nått några enskilda individer och mindre föreningar, t.ex. har romska före- ningar fått regionalt projektbidrag. Civilsamhället har ännu inte uppfattat sina möjligheter I uppföljningen har det framkommit att kultursamverkansmodellen inte är känd inom hela civilsamhället och att det har varit svårt att nå vissa delar av civilsamhället. Bland annat har uppmärksammat att civilsam- hällets organisationer inte är rustade att vara med och skriva kulturplaner. De regioner som har lyckats bäst är de som har tydliga samråd. I t.ex. län konstaterar att modellen inte är känd inom hela föreningslivet och att det är många som inte känner till att man kan söka bidrag från . Bland annat och tror att civilsamhället ännu inte fullt ut har förstått sina möjligheter till dialog och påverkan på kulturplanerna, även om detta ser olika ut i de olika regionerna. De menar att civilsamhället bättre skulle behöva förstå vilka möjligheter till påverkan man faktiskt har. Det finns en utvecklingspo- tential från såväl regionens som föreningslivets sida, men ansvaret vilar främst på regionen. Flera aktörer har framfört att det har varit svårt att nå t.ex. ungdomar, in- vandrare och företrädare för alternativ kultur i samrådet med civilsamhället. En förklaring till detta kan vara att de inte nås av informationen som förmedlas med hjälp av traditionella kanaler. Det har bl.a. pekats på att de kanske är ovana att gå på den sortens möten och att man kanske ska bjuda in represen- tanter för ungdomskulturen för sig. Det har också pekats på behovet av mer kontinuerliga dialoger och att ungdomarna vill kunna se att dialogen får effekt. De vill inte gå på dialogmöten om inget sedan händer.191 191 Bland annat , intervju . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD Svårt med representationen på regional nivå Ett stort antal aktörer har konstaterat att när det gäller civilsamhällets repre- sentation i modellen har arbetssättet ännu inte satt sig. Landsting och regioner har ofta svårt att hitta representanter för civilsamhället och bl.a. tjänstemän vid konstaterar att vissa länsföreträdare har framfört att det har varit svårt att identifiera civilsamhällets företrädare. Ett problem för civilsamhället är att modellen utgår från den regionala ni- vån. Föreningslivet är ofta mycket starkare på lokal nivå och många organi- sationer är svaga på regional nivå. har konstaterat att det ofta saknas ett regionalt paraply, en roll som har tagit i vissa län. betonar att det är viktigt att representanterna talar för hela organisationen och att de speglar den bredd som finns inom civilsamhället: Det kan vara svårt för medlemsorganisationerna att enas inom ramen för en paraplyorganisation. Medlemmarna är mest engagerade i sina egna or- ganisationer, men detta är något som kan utvecklas . Ett exempel på detta är där man har börjat se till helheten och nyttan för alla medlemsorganisationer.192 betonar att detta är en fråga som måste lösas på något sätt. I exempelvis län har det dock inte funnits något stort intresse för att bilda en regional ideell kulturallians. Från har man gjort två försök att främja detta, men utan resultat. När läns landsting arbe- tade fram länets första kulturplan var det många deltagare från civilsamhället. har i uppföljningen poängterat att det är viktigt att nå deltagare från hela länet. Enligt behandlas alla som deltar vid öppna kvällar på samma sätt och tillmäts lika stor betydelse oavsett från vilken organisation de kommer. Bland annat i län har lyft fram frågan hur representativiteten ser ut och om det är lika angeläget att lyssna lika mycket på alla kulturföreningar eller om det kan vara viktigare att ta del av erfarenheter från de större föreningar som gör en mer omfattande kulturgär- ning vid sidan om institutionerna. I uppföljningen har det framkommit att det är en pågående process att hitta vem som representerar vad. har framfört att är bra och behövs, men man menar att inte representerar hela civilsamhället. Att fortsätta ut- veckla är en viktig väg att gå, men det räcker inte. menar att konsulenterna har goda kunskaper och fungerar som en länk mellan civilsam- hället och kultursamverkansmodellen. har vidare framfört att man arbetar strategiskt med att nå civilsamhället och olika målgrupper. Erfaren- heten är att man måste arbeta med många olika och med nya metoder. En fråga som flera aktörer har tagit upp gäller hur ungdomar kan representeras i samrådet kring kulturplanerna. I t.ex. menar regionen att de unga personer som har deltagit i samrådet inför kulturplanen kan sägas repre- sentera kulturintresserade ungdomar, dvs. inte bara sig själva.