rir · H3B51 · 2015-02-18 00:00:00 — , working paper 2007:19. UTBILDNINGSSTÖDET TILL VARSLADE VID – OMSKOLAD TILL ARBETE? 4.3Projektdeltagarnas yrkesinriktning över tid En tanke med EGF-utbildningarna var att de drabbade vid Volvos varsel skulle ges möjlighet att byta yrkesinriktning för att ha bättre möjligheter att få ett nytt jobb. Man befarade att finanskrisen skulle komma att få en stor strukturell påverkan på den svenska fordonsindustrin och att de övertaliga till stor del därför måste hitta jobb i andra branscher.35 I syfte att få indikationer på om projektet har lett till byte av yrkesinriktning gör vi i detta avsnitt en jämförelse (ej effektanalys) av EGF-deltagare inom och dess underleverantörer med övriga varslade inom m.fl. Då vi här endast använder beskrivande statistik blir en jämförelse med den tidigare använda kontrollgruppen inte meningsfull eftersom den gruppen har en annan initial sammansättning vad gäller yrkesinriktning. Tabell 4.3 Yrkesinriktningar för varslade inom som tog del av EGF-utbildningar Service och försäljn. (varav fordonsmontörer) (21,) (16,) (14,) (12,) (10,) Yrke utan krav på utbildning Källa: SCB, LISA-databasen. Det totala antalet personer uppgår till 834 personer och motsvarar de som varslades vid till och som tog del av EGF-utbildningar och som var arbetslösa . Utvärdering av det arbetsmarknadspolitiska projektet och dess underleverantörer, Eurofutures. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Tabell 4.3 visar sammansättningen av EGF-deltagarnas yrkesinriktningar utifrån SSYK4-klassificering för år 2008 till 2012.36 Åren efter att varslet vid inleddes sjönk andelen personer som arbetar inom tillverkning med , som andelen personer ökar något i flera andra yrkesinriktningar. Den största förändringen sker inom gruppen fordonsmontörer, där andelen personer mer än halveras . Störst ökning sker i yrkesinriktningar mot service- och säljyrken där andelen ökar med . Andelen personer som arbetar i ett yrke som kräver högskolekompetens ökar med sammanlagt och andelen som arbetar som hantverkare/mekaniker ökar med ett par procentenheter fram till år 2012.37 Ett liknande mönster finns även för övriga varslade i , se tabell 4.4. Även här minskar andelen personer i tillverkningsindustrin som den ökar i flera andra inriktningar . 36SSYK4 är SCB:s standardiserade system för klassificering av yrkesinformation. Yrkeskategorierna är uppdelade på 4-siffernivå (grövsta indelning). Fordonsmontör utgör en underkategori inom tillverkningsyrken. 37Då det inte de flesta fall inte finns någon statistik över utbildningsinriktning för yrkesvuxenutbildningen (endast för arbetsmarknadsutbildningarna) går det inte att dra några slutsatser om det finns samband mellan förändrad yrkesinriktning och projektdeltagarnas utbildningsinriktningar. UTBILDNINGSSTÖDET TILL VARSLADE VID – OMSKOLAD TILL ARBETE? Tabell 4.4 Yrkesinriktningar för varslade inom och dess underleverantörer som inte tog del av utbildningsinsatser Service och försäljn. (varav fordonsmontörer) (21,) (19,) (16,) (14,) (11,) Yrke utan krav på utbildning Källa: SCB, LISA-databasen. Det totala antalet personer uppgår till 2 275 personer och motsvarar övriga varslade vid och dess underleverantörer , som var arbetslösa . Utifrån denna sammanställning kan man se att de varslade personerna inom och dess underleverantörer i viss mån har ställt om yrkesinriktning från tillverkningsyrke till andra yrken. Det finns emellertid inga indikationer på att de personer som tog del av EGF-utbildningar har ställt om yrkesinriktning i någon större utsträckning än de inom och dess underleverantörer som inte tog del av EGF-utbildningar. Den procentuella minskningen i antalet personer som har ett yrke inom tillverkning är , och för yrkesgruppen fordonsmontörer i EGF-gruppen. Bland övriga varslade vid och dess underleverantörer är minskningen för tillverkningsyrken och för fordonsmontörer. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 5 Slutsatser och rekommendationer har granskat effektiviteten i det arbetsmarknadspolitiska projektet och dess underleverantörer. Granskningens övergripande slutsats är att statens insatser i samband med varslen vid har haft negativ effekt på återgången till arbete för berörda personer jämfört med andra varslade i . 5.1Inga positiva effekter på återgång till arbete Granskningen visar att personer som deltagit i EGF-finansierade utbildningar med anledning av varslen vid och dess underleverantörer har haft en långsammare återgång till arbete jämfört med en matchad kontrollgrupp. Inledningsvis finns en naturlig inlåsningseffekt i och med att deltagarna i projektet sannolikt har varit upptagna med utbildningar och därför varit mindre benägna att söka jobb jämfört med andra som förlorat arbetet i samband med stora varsel. På kan vi emellertid inte se några positiva effekter av att ha deltagit i projektet när det gäller återgång till arbete. Granskningen visar också att tidsaspekten spelar roll för utfallet inom EGF- gruppen: Ju som deltagarna fick vänta på utbildningsstart, desto längre blev den efterföljande arbetslösheten. Dessutom finns det ett starkt samband mellan utbildningarnas längd och efterföljande arbetslöshet: Ju längre utbildning, desto i arbetslöshet efter avslutad utbildning. Att det tog så från inträde i arbetslöshet till dess att utbildningarna startade kan delvis förklaras av att ansökningsförfarandet till EGF gick långsamt och delvis av att utbildningarna vid Yrkesvux genomsnittligt kom igång senare jämfört med Arbetsförmedlingens kurser. 5.1.2Finansiering från EGF innebar fokus på strukturell omställning Att avgöra om en kris i en specifik näringslivssektor är konjunkturell eller strukturell låter sig inte göras förrän har förflutit. I efterhand vet vi exempelvis att varvskrisen var strukturell och att arbetstillfällena i sektorn aldrig kom tillbaka till . Krisen i fordonsindustrin hade en koppling till den globala finanskrisen och innehöll både konjunkturella och UTBILDNINGSSTÖDET TILL VARSLADE VID – OMSKOLAD TILL ARBETE? Produktionen föll kraftigt under krisåren, men återhämtade sig åren därpå till en något lägre nivå än före krisen. Sannolikt kvarstår dock ytterligare anpassning för europeisk fordonsindustri. I fallet med tycks regeringen ha utgått från att krisen hade strukturella orsaker för att kunna motivera ansökan om medel från Europeiska globaliseringsfonden. I efterhand kan vi konstatera att de utbildningsinsatser som genomfördes var ineffektiva och onödiga för de varslade som grupp. Den slutsats som går att dra av detta är att den typ av omställningsåtgärder som sanktioneras av EGF, där själva utgångspunkten är strukturella förändringar i handelsmönstren, kräver snabba politiska beslut innan alla fakta finns på bordet. Paradoxalt nog går det alltså inte att avgöra om liknande åtgärdspaket är motiverade eller inte förrän det är för sent att sätta igång åtgärderna. att tillgången till finansiering från EGF kan ha inneburit en alltför ensidig fokusering på omställning till arbete i andra branscher. 5.2Inga tecken på att utbildningsinsatser leder till förändrad yrkesinriktning En del i granskningen har varit att svara på frågan om projektet bidrog till att underlätta byte av yrkesinriktning. För att besvara denna fråga har rapporten kompletterats med en genomgång av projektdeltagarnas yrkesinriktning i syfte att undersöka om projektet bidrog till att underlätta byte av yrkesinriktning. Här har vi funnit att andelen projektdeltagare som arbetar med tillverkning (och särskilt som fordonsmontörer) har minskat sedan varslen inleddes medan andelen som arbetar inom serviceyrken och yrken som kräver högskoleutbildning har ökat. Motsvarande mönster finns dock även bland övriga som varslades inom och dess underleverantörer, men som inte tog del av utbildningsinsatser inom ramen för . Sammantaget tycks det inte finnas några större skillnader mellan EGF- gruppen och övriga varslade inom när det gäller förändringar i yrkesinriktning, trots den förstnämnda gruppens fokus på omskolning. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Granskningsrapportens slutsatser är specifika för projektet och dess underleverantörer och bör inte generaliseras till att gälla alla liknande projekt. anser emellertid att det går att dra lärdomar av projektets effekter . Med anledning av granskningens resultat riktar följande rekommendationer till regeringen: Använd EGF-instrument i kombination med ordinarie arbetsmarknadsåtgärder. Då det är omöjligt att i förväg avgöra om stora varsel har strukturella eller konjunkturella orsaker bör regeringen undvika att ensidigt fokusera på den typ av omställningsåtgärder som är stödberättigade med EGF-medel. Viktigt med tidiga och korta utbildningsinsatser. Om regeringen vid liknande framtida fall överväger att anslå medel till omställningsåtgärder med stöd av EGF är det viktigt att agera snabbt för att åtgärderna ska få önskad effekt. Därför bör regeringen i sådana fall säkerställa att ansökningsförfarandet går snabbt samt tillse att kortare utbildningsinsatser prioriteras framför längre. UTBILDNINGSSTÖDET TILL VARSLADE VID – OMSKOLAD TILL ARBETE? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Proposition 2009/10:1 UO 14. , Faktapromemoria 2011/12:FPM 27 Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) Regeringsbeslut U2009/6158/SV – Uppdrag om uppdragsutbildning för vissa uppsagda personer inom fordonsindustrin Regeringsbeslut A2009/1866/A – Uppdrag i fråga om Europeiska globaliseringsfonden Budgetlag (2011:203) och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och rådets förordning (EG) nr 546/2009 av om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av . Utvärdering av det arbetsmarknadspolitiska projektet och dess underleverantörer., Eurofutures . Blackwell, M, Iacus, S & King, G. 2009. cem: Coarsened exact matching in Stata., , 9:4, s.524–546. UTBILDNINGSSTÖDET TILL VARSLADE VID – OMSKOLAD TILL ARBETE? Caliendo, M & Kopeinig, S. 2005. Some practical guidance for the implementation of propensity score matching. Journal of economic surveys, 22:1, s.31–72. Has delivered EU added value in reintegrating redundant workers? Special Report No 7 , M & Storrie, D. Lasting or Latent Scars? Swedish Evidence on the Long-Term Effects of . Europeiska kommissionen SEC (2009) 1379 final, Communication to the commission on application EGF/2009/007 SE/received from for a financial contribution from . Europeiska kommissionen, EGF (2011) Final report . warns car industry on overcapacity. , P och . Dynamic treatment assignment: the consequences for evaluations using observational data. 435–445. Gartell, M, , C, & , P. Avaktualisering av okänd orsak–antaganden vid utvärderingsstudier av program. Working Paper 2012: 3, Arbetsförmedlingen, . Mid-term evaluation of : final report. VC/2011/0207 Notifications and on the Swedish Labour Market. research, Dissertation Series No. Konsekvenser av varsel och uppsägningar. Working Paper 2009:3. Liljeberg, L & , M. Jobbnätet ger jobb: effekter av intensifierade arbetsförmedlingsinsatser för att bryta långtidsarbetslöshet. Rapport 2010:2 (). , The road to 2020 and beyond – Whats driving the global industry? , H & Storrie, D. Long term effects of public policy for displaced workers in – workers in the west and miners in the north. , Working Paper 2007:19 Arbetsförmedlingens arbete med varsel. , P & , D. The central role of the propensity score in observational studies for causal effects. Biometrika, 70:1, s.41–55. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Industriproduktionsindex, SNI 29 – industri för motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar. Kortperiodisk sysselsättningsstatistik, SNI 29 - industri för motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar. Silverman, B.W. Density estimation for statistics and data analysis Vol. Strukturförändringar under finanskrisen – en kartläggning. . prognoser/Fakta-om-statistiken/Definitioner-och-forklaringar.html . releases/article/passenger-car-registrations-5.7-over-twelve-months-4.7-in-december UTBILDNINGSSTÖDET TILL VARSLADE VID – OMSKOLAD TILL ARBETE? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER För att mäta effekten av deltagande i EGF-finansierade utbildningsinsatser i arbetslöshet tillämpas så kallad överlevnadsanalys. samlingsnamn för statistisk behandling av data som för en grupp personer beskriver hur det tar, räknat från en viss starttidpunkt, till dess att en viss sluthändelse inträffar. De tidigaste tillämpningarna av metoden förekom i biologisk och medicinsk vetenskap, där dödsfall oftast är den sluthändelse som avses, därav namnet överlevnadsanalys. Metoden är vanligt förekommande vid arbetsmarknadsutvärdering där man studerar tid från arbetslöshet till återgång i arbete. För att kunna beräkna effekten av att ta del av EGF-finansierade utbildningsinsatser krävs det att en relevant kontrollgrupp identifieras. En direkt jämförelse av tiden i arbetslöshet för de varslade individer som tog del av utbildningsinsatser, jämfört med varslade individer som inte tog del av utbildningsinsatser, kan vara missvisande eftersom grupperna skiljer sig åt avseende bakgrundsvariabler som kan påverka utfallet. Därför krävs att EGF-gruppen och kontrollgruppen matchas avseende de faktorer som påverkar deltagandet i och utfallet av programmet. Detta kräver kunskap om hur den s.k. selektionen in i programmet sker. Utifrån information från tjänstemän på Arbetsförmedlingen och en genomgång av relevant litteratur om arbetsmarknadspolitisk utvärdering har en lista av variabler som används i selektionsmodellen tagits fram. Valet att ta del av EGF-finansierade utbildningsinsatser var individernas eget, det fanns alltså ingen särskilt prioriterad grupp. Om tidpunkten för utbildningsstart kan påverka arbetslösheten är det viktigt att matcha grupperna på denna variabel.38 I den empiriska specifikationen sker stratifierad exakt matchning på all arbetslöshetshistorik fram till projektstart, som var . Det innebär att alla observationer i EGF- respektive kontrollgruppen temporärt delas in i kategorier beroende på hur deras arbetslöshetshistorik ser ut. Dessa grupper balanseras sedan för att projekt- och kontrollgruppen ska bli lika avseende arbetslöshetshistorik. Därutöver är det även viktigt att matcha grupperna på alla övriga individuella bakgrundsegenskaper som kan påverka beslutet att delta i och utfallet av EGF-finansierade utbildningsinsatser. Det stora antalet variabler gör det svårt att hitta exakta matchningar 38Fredriksson, P. och . Dynamic treatment assignment: the consequences for evaluations using observational data. 26(4) s. 435–445. UTBILDNINGSSTÖDET TILL VARSLADE VID – OMSKOLAD TILL ARBETE? mellan individer ur projekt- och kontrollgruppen för alla variabler. Därför är det vanligt att istället beräkna en sannolikhet39 för varje individs deltagande i det arbetsmarknadspolitiska programmet.40 Efter att stratifierad exakt matchning på arbetslöshetshistorik är gjord kan matchning på den beräknade sannolikheten för deltagande användas för att matcha projekt- och kontrollgrupp med liknande beräknad sannolikhet för deltagande. För att metoden ska vara korrekt krävs det att variabeluppsättningen inkluderar alla variabler som kan tänkas påverka individens val att delta i programmet samt utfallet.41 Databearbetning – projekt- och kontrollgrupp Det är inte alla individer som blir arbetslösa till följd av varsel. Det finns flera anledningar till att vissa personer aldrig skriver in sig som arbetslösa. För det första är det vanligt att förhandlingarna mellan fackförbund och arbetsgivare leder till att antalet personer som kommer att omfattas av uppsägning minskar. För det andra kan personer som har blivit varslade om uppsägning i slutändan ändå jobba kvar på företaget.42 Utifrån Arbetsförmedlingens data är det möjligt att sortera ut de individer som skrev in sig som arbetslösa. De individer som inte skriver in sig som arbetslösa till följd av varslet utesluts därmed ur analysen. Effektutvärderingen avser endast de som deltog i utbildningsinsatser . Denna avgränsning görs eftersom information om utbildningsinsatserna och deras syfte gick ut till berörda individer först i samband med den officiella projektstarten 1 januari 2010.43 De utbildningsinsatser som genomfördes 2009 räknades retroaktivt in i EGF-finansieringen. De individer som endast tog del av utbildningsinsatser räknas däremot in i kontrollgruppen.44 Av tabell B.1 framgår det att gruppen som tog del av EGF-finansierade utbildningsinsatser uppgår till 1 157 individer. Av dessa exkluderas 311 individer som endast tog del av EGF-finansierade utbildningsinsatser . 39Sannolikheten för programdeltagande brukar benämnas propensity score och beräknas med hjälp av en logistisk regression där deltagande i EGF-utbildning är den beroende variabeln. 40Tillvägagångssättet bygger på att om det är korrekt att matcha projekt- och kontrollgrupper exakt på variabler är det även korrekt att matcha på sannolikheten för deltagande givet en uppsättning variabler, se och . The central role of the propensity score in observational studies for causal effects. Biometrika, 70:1, s.41–55. 41Detta villkor benämns Conditional Independence Assumption (CIA) och måste vara uppfyllt för att matchning på propensity score ska vara giltig metod för att identifiera kontrollgrupper. 42Jans, A. Konsekvenser av varsel och uppsägningar. Working paper 2009: 3, Arbetsförmedlingen, . Utvärdering av det arbetsmarknadspolitiska projektet och dess underleverantörer, Eurofutures. 44Valet att exkludera dessa individer från EGF-gruppen och istället inkludera dem i kontrollgruppen är inte avgörande för resultatet. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER exkluderas 12 personer som inte räknades som arbetslösa enligt vår definition . Detta eftersom utfallsmåttet avser tid i arbetslöshet. Kontrollgruppen består dels av de individer som varslades vid och dess underleverantörer, men som inte tog del av utbildningsinsatser, och samtliga övriga varslade i . Gruppen uppgår till totalt 48 110 personer. Det finns vissa avgränsningar i urvalet som är nödvändiga för att det ska vara möjligt att jämföra projekt- och kontrollgruppen. Först och främst försvinner 10 284 personer ur kontrollgruppen då de aldrig skrev in sig som arbetslösa vid Arbetsförmedlingen till följd av varslet. Analysen begränsas dessutom till de individer som var arbetslösa , eftersom det är som individer kunde söka EGF-finansierade utbildningsinsatser.45 Det betyder att ytterligare 15 417 av individerna i kontrollgruppen aldrig var arbetslösa då utbildningsinsatserna var aktuella. Många individer kan ha hunnit återgå i arbete innan utbildningarna var möjliga att söka, men flera individer går in i arbete och återkommer i arbetslöshet . Urvalsrestriktionerna leder till att 834 individer i EGF-gruppen och 22 658 individer i kontrollgruppen kvarstår. Rådata – totalt antal individer Ingick endast i EGF-utbildningar Blev aldrig inskriven som arbetslös efter varslet Att inkludera även personer utanför och dess underleverantörer i kontrollgruppen kan innebära både för- och nackdelar. Fördelen med att inkludera samtliga övriga varslade i är att kontrollgruppen blir större och effekterna mer generaliserbara. En nackdel kan vara att det inte är möjligt att kontrollera i vilken utsträckning övriga individer som varslades utanför och dess underleverantörer tillhörde fordonsbranschen, vilket var en särskilt utsatt bransch . Av det skälet testas flertalet olika avgränsningar i kontrollgruppen, exempelvis genom att bara inkludera de individer som tillhörde och dess underleverantörer, endast inkludera de som bodde i en kommun i eller endast inkludera individerna som gick att härleda till ett varsel som översteg ett visst antal personer. Olika kontrollgruppsavgränsningar påverkar resultatet endast marginellt. 45Som nämnts i rapporten är det en mindre del av utbildningsinsatserna som startar . Ett antagande görs att valet om att ingå i dessa utbildningar togs , varför matchningen sker för . UTBILDNINGSSTÖDET TILL VARSLADE VID – OMSKOLAD TILL ARBETE? För information om när individer har blivit arbetslösa eller har gått in i arbete eller en programåtgärd används Arbetsförmedlingens register. Denna information anges med hjälp av så kallade sökandekategorier eller avaktualiseringsorsaker, där olika typer av arbetslöshet, arbetsmarknadspolitisk insats, eller utskrivning från Arbetsförmedlingen finns angivna med olika koder tillsammans med datum för när ett inträde eller utträde har skett. Information om de utbildningsinsatser som räknas till EGF har också erhållits från Arbetsförmedlingen. Tabell B.2 visar hur Arbetsförmedlingens sökandekategorikoder och avaktualiseringsorsaker används i definitionen av arbetslöshet och återgång till arbete.46 Aktuell definition av arbete innebär att allt arbete som innebär anställning utan stöd inkluderas. Mot bakgrund av syftet med EGF-finansierade arbetsmarknadspolitiska åtgärder att återintegrera berörda arbetare på arbetsmarknaden har vi bedömt att subventionerade anställningar istället är att betrakta som ett intermediärt steg mot en reguljär anställning. Denna definition skiljer sig från Arbetsförmedlingens egen definition av arbete, vilken även inkluderar anställningar med stöd.47 Definitionen inkluderar de avaktualiseringskoder som innebär att individen skrivs ut från Arbetsförmedlingens register till arbete men även de sökandekategorikoder som innebär att individen kvarstår som inskriven hos Arbetsförmedlingen men har arbete utan stöd. Subventionerade anställningar inkluderas inte i denna definition, med undantag för nystartsjobb (sökandekategori 33, 36 och 37). Jobbet måste ha varat i minst för att individen ska räknas som att den har återgått i arbete. I effektanalysen är utfallet beräknat som tid i arbetslöshet , fram tills det att individen går in i arbete eller avaktualiseras ur Arbetsförmedlingens register. Om en individ är inskriven i någon av sökandekategorierna som innebär att individen inte har arbete räknas dennes tid i arbetslöshet . Om individen blir arbetslös senare räknas tid i arbetslöshet från och med det datumet. 46För definition av koder se statistiken/Definitioner-och-forklaringar.html. 47Arbetsförmedlingens definition har också testats. Dessutom har en striktare definition, där endast de som har skrivits ut från Arbetsförmedlingen räknas som återgångna i arbete, också testats. Definitionen förändrar endast nivån av arbetslöshet för grupperna, men det relativa avståndet mellan projekt- och kontrollgruppen skiljer sig marginellt från specifikationen som används i effektstudien. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Tabell B.2 Arbetslöshet och arbete – AF:s inskrivningskoder 21, 22, 31, 33, 35, 36, 37 och 41 1, 2, 3 och 4 11, 12, 13, 14, 46, 52, 54, 55, 57, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 81, 82, 83, 84, 85 och 89. 5, 6, 7 och 8 I Arbetsförmedlingens register har varje individ en rad för varje sökandekategori denne ingår i. För varje rad ingår information om när individen inträdde i denna sökandekategori, när den lämnade denna och när denna information lades in i Arbetsförmedlingens system. Informationen i systemet läggs in manuellt, och det sker ibland före eller efter att sökandekategori-bytet faktiskt har skett. Förfarandet innebär att det kan förekomma fel i uträkningen av antal dagar eftersom arbetsförmedlaren ofta i efterhand får reda på att en individ har återgått i arbete.48 Det finns därför i förekommande fall en viss osäkerhet i hur individers data ska tolkas. När det föreligger tvetydigheter har huvudregeln varit att utgå från informationen i den senast upplagda raden. Dessa fel är i övrigt inte möjliga att korrigera för men kan inte antas leda till en systematik som skulle snedvrida resultaten. Det finns också en problematik kring censurering, det vill säga när en individ försvinner ur registren och vederbörandes tid i arbetslöshet inte går att beräkna.