rir · H3B53 · 2015-03-17 00:00:00 — Det har dock gjorts småskaliga tester av återkoppling till uppgiftslämnare på företagssidan vid löpande insamlingar, samt förbättringar av verktyget för webbinsamling. SCB håller också på att se över olika maskinella lösningar för att kunna nyttja data som redan finns i företagens egna system.243 En slutsats av arbetet som har utförts inom paraplyprojektet är att insamlingsmetoderna i högre utsträckning behöver skräddarsys efter olika målgrupper. Vissa personer lämnar exempelvis hellre uppgifter via webben än över telefon. SCB har fått på plats ett bättre stöd för att introducera webbinsamling som komplement till telefonintervjuer för de som så önskar. Än så länge har detta bara använts på testbasis, men i det fortsatta arbetet är det prioriterat att fler undersökningar ska kunna införa webbinsamling som komplement till intervjuer.244 har även diskuterat möjligheterna att förbättra förutsättningarna för att skräddarsy intervjuinsamlingen, exempelvis genom att ringa mer till vissa grupper än till andra samt att utöka användningen av sms-avisering till vissa målgrupper, det vill säga att förvarna om att personen kommer bli uppringd . Detta finns på plats i begränsad utsträckning och SCB jobbar vidare med det.245 Ytterligare ett resultat av paraplyprojektet är att SCB har utökat sin telefonservice till uppgiftslämnare som själva ringer in till myndigheten. Det är relativt många av dem som SCB försökt få kontakt med som själva ringer 242Intervju nr 1 SCB . 243Intervju nr 1 SCB . 244Intervju nr 1 SCB . 245Intervju nr 1 SCB . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER tillbaka och den ökade telefonservicen har gett en positiv effekt med fler genomförda intervjuer. togs många samtal emot av en automatisk telefonsvarare vilket innebar att SCB i de fallen inte tog tillvara på möjligheten till dialog med personen som ringt.246 SCB anger att ovanstående åtgärder har gett ett positivt resultat men att förändringarna än så länge avser små delar av det totala urvalet. Det är också svårt att mäta effekten av åtgärderna eftersom det är en ökande bortfallstrend. Det går med andra ord inte att veta hur det hade sett ut om förändringarna inte hade genomförts.247 En betydande del av det ökade bortfallet i beror på att det blivit svårare att få tag på personerna i urvalet. En förklaring till detta är att det har blivit allt svårare att få tillgång till korrekta telefonnummer. En del andra myndigheter har visserligen kontaktuppgifter som SCB skulle ha nytta av, och SCB kan i vissa fall få tillgång till dessa uppgifter men det är en omständlig och ineffektiv process. har till exempel en tjänst där andra myndigheter kan efterfråga kontaktuppgifter, men det går bara att göra en förfrågan i taget och SCB kan behöva spåra flera tusen personer . Även har tillgång till kontaktuppgifter men det finns juridiska hinder att lämna ut dem till SCB. SCB utreder om det även finns juridiska hinder för att erhålla ytterligare kontaktuppgifter från och har eventuellt för avsikt att diskutera detta med Finansdepartementet.248 Det sker även en utveckling av nya undersökningsmetoder som inte är lika förknippade med bortfall. Ett nytt verktyg som har börjat användas i allt större utsträckning av undersökningsföretagen är så kallade webbpaneler bestående av en grupp personer som på förhand gått med på att vara med i undersökningar. SCB följer utvecklingen på området men använder sig inte av metoden. Ett problem med webbpaneler är, enligt SCB, att det är svårt att göra vidare tolkningar och bearbetningar av materialet från den här typen av insamlingar.249 Ett annat område som är aktuellt just nu är så kallad big data. Det handlar om att ta till vara på den stora mängd data som genereras automatiskt i samhället och se hur man kan använda den för att göra statistik. SCB följer utvecklingen och har börjat använda denna teknik i begränsad omfattning. 246Intervju nr 1 SCB . 247Intervju nr 1 SCB . 248Intervju nr 1 SCB . 249Intervju nr 1 SCB . DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? både problem och möjligheter förknippade med den här tekniken.250 Ett problem är att det är svårt att ha kontroll på hur insamlingen går till, vilket gör det svårt att säkerställa att data håller hög kvalitet.251 Samarbete med andra aktörer Inom ramen för paraplyprojektet för bortfall har SCB kontakter med en del utländska statistikmyndigheter och man deltar även i internationella arbetsgrupper. Ett exempel är att SCB deltagit i en referensgrupp för ett projekt om blandad insamling, vilket är initierat av . Det finns också ett väl fungerade nordiskt samarbete. Inom projektet diskuterar man också att ta kontakt med vissa länder som verkar ha lyckats vända den negativa bortfallstrenden. Det kan dock vara svårt att jämföra bortfallsutvecklingen i olika länder, eftersom förbättringar bland annat kan bero på förändrad undersökningsdesign.252 har även kontakt med forskare vid som är med och utformar förslag på kommande initiativ för att minska bortfallet. Projektet har inte haft några direkta kontakter med andra svenska statistikansvariga myndigheter men man har kontakt med produktansvariga inom SCB, vilka i sin tur arbetar med produktionen av andra statistikansvariga myndigheters statistikprodukter.253 6.1.4 Andra statistikansvariga myndigheters bortfallsarbete De statistikansvariga myndigheter som har betydande bortfall i sina undersökningar framhåller olika sätt att hantera detta. berättar att bortfallet blir större vid mer komplexa undersökningar och att man därför ofta använder telefonintervjuer, det innebär dock att man når ut till färre jordbrukare. har också jobbat med förenkla undersökningar för att få upp svarsfrekvensen.254 framhåller sitt arbete med att underlätta för uppgiftslämnarna, bland annat genom att lägga in automatiska funktioner för uppgiftslämnande direkt i uppgiftslämnarnas bokningssystem för att på så sätt dra nytta av redan befintliga uppgifter. Myndigheten ger också företagen möjlighet att lämna uppgifter via webben. betonar att det är viktigt att visa att uppgiftslämnarna själva kan ha nytta av den statistik de lämnar uppgifter 250Intervju nr 1 SCB . 252Intervju nr 1 SCB . 253Intervju nr 1 SCB . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER till.255 Från betonas vikten av en god kontakt med de bibliotek som ska lämna uppgifter. Ett arbete pågår också med att få fram mer information från befintliga register.256 Vid en genomgång av BAS för de statistikprodukter som inte produceras av SCB framgår att det används olika metoder för att justera för bortfallet. Det finns ett fåtal exempel på att kalibrering används men det vanligaste är att enklare metoder tillämpas. En sådan är imputering, det vill säga att en saknad uppgift exempelvis ersätts av det värde som uppgiftslämnaren angav förra gången undersökningen genomfördes. En annan vanlig metod är så kallad rak uppräkning där undersökningen delas upp i flera delar och de inkomna svaren inom respektive del får representera de saknade svaren inom den delen. För ett fåtal produkter framgår det inte i BAS om det sker någon bortfallsjustering i undersökningen. Det finns också stora skillnader när det gäller hur utförligt bortfallsproblematiken beskrivs. Vid intervjuerna har det framkommit få exempel på att myndigheterna tar del av varandras erfarenheter kring bortfallsarbetet. Det är inte heller någon av myndigheterna som har framhållit Rådet för den officiella statistiken eller SCB:s vetenskapliga råd som användbara arenor för att diskutera och få hjälp med sitt bortfallsarbete. Vid samtal med sekretariat för Rådet för den officiella statistiken framhölls dock att rådets arbetsgrupp för uppgiftslämnarfrågor har börjat diskutera bortfall och att ämnet också har diskuterats vid vissa seminarier anordnade av rådet. En svårighet är dock, enligt sekretariatet, att olika myndigheter är beroende av olika typer av uppgiftslämnande.257 Ett sätt att öka kunskapen om bortfallets effekter i en statistisk undersökning är att analysera sammansättningen av den grupp uppgiftslämnare som inte har svarat på undersökningen. Problemet är dock att den här typen av bortfallsanalys ofta är dyr och komplicerad att genomföra. Det är svårt att ge ett direkt svar på hur vanligt förekommande det är med bortfallsanalyser inom SCB, eftersom det finns olika sätt att utvärdera bortfallet och behoven därtill är olika för olika produkter. Det görs dock få studier som verkligen går till botten med varför svarsfrekvensen ser ut som den gör för olika grupper av uppgiftslämnare. För har det inte gjorts någon studie för att uppskatta storleken på det systematiska felet på grund av DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? bortfall.258 SCB uppger att man inom i stället följer och analyserar hur gruppen svarande ser ut i förhållande till urvalet. Man följer också utvecklingen under insamlingsprocessen för att se hur variationen av parametrarna minskar allt eftersom fler svar kommer in.259 Att det ser olika ut för olika produkter är en anledning till att SCB:s paraplyprojekt sett ett behov av en samlad bortfallsanalys. En sådan analys blev klar och den består bland annat av en deskriptiv del som behandlar SCB:s stora intervjuundersökningar , och . Det är från den deskriptiva analysen som figurerna som presenterades i avsnitt 6.1.2 är hämtade.260 En annan del av bortfallsanalysen testar ett antal nya metoder för bortfallsanalys, för att se vad de säger om bortfallet i fem olika individ- och hushållsundersökningar och huruvida dessa metoder bör inkluderas i SCB:s verktygslåda.261 I bortfallsanalysen konstaterar SCB att bortfallsnivån stiger snabbt i flera av SCB:s undersökningar. En av de främsta orsakerna till detta är ökningen av antalet personer man inte lyckas kontakta. Det är särskilt svårt att komma i kontakt med personer . Det är även svårt att komma i kontakt med utrikes födda personer, men när SCB väl har etablerat kontakt svarar den gruppen i högre utsträckning än inrikes födda. också att bortfallet påverkas av utbildning, inkomst och region, där bortfallet är högre i de tre storstadsregionerna än i övriga delar av landet.262 Vid våra intervjuer med andra statistikansvariga myndigheter har vi endast i ett par fall sett exempel på att bortfallsanalyser används. Trafikanalys har genomfört bortfallsanalyser för officiella statistikprodukter. har också genomfört en bortfallsanalys, men det handlade om en statistikprodukt som inte ingår i den officiella statistiken. 6.1.6 Myndigheternas syn på uppgiftsskyldighet och vite Uppgiftsskyldigheten enligt statistiklagen medför att bortfallet i allmänhet är lägre i företagsundersökningarna där denna skyldighet finns, än i undersökningar riktade till individer och hushåll där medverkan är frivillig. Ett alternativ som har diskuterats är därför att införa en uppgiftsskyldighet som även omfattar privatpersoner. SCB gör dock bedömningen att detta inte är en framkomlig väg för att hantera bortfallet i undersökningar riktade till individer 258SCB (2012), Arbetskraftsundersökningarna () 2012. 259Intervju nr 1 SCB . 260SCB (2014), Deskriptiv analys av bortfallet i , och . 261SCB (2014), Metoder för bortfallsanalys. 262SCB (2014), Deskriptiv analys av bortfallet i , och . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Det finns länder som har uppgiftsskyldighet för men där finns samma ökande trend, även om de startat från en lägre bortfallsnivå.263 Uppgiftsskyldigheten innefattar en möjlighet för de statistikansvariga myndigheterna att vitesförelägga företag som vägrar att lämna uppgifter. Vid våra intervjuer har det dock framkommit att det finns skillnader i synen på hur pass användbar den sanktionsmöjligheten är. SCB använder möjligheten till vite vid flera av sina undersökningar, till exempel inom handelsstatistiken. räcker det att hota med vite, men om så inte är fallet går det ut ett vitesföreläggande. är att de företag som får vitesföreläggande vill göra rätt för sig och lämnar in uppgifterna. Att använda vite är en juridisk process som innebär en viss kostnad för SCB. Myndigheten ser över vitesrutinerna för att se om det går att bli tydligare och informera företagen i ett tidigare skede om vilka regler som gäller. Det finns också diskussioner om andra sätt att förenkla användningen av vite. SCB poängterar att de uppgifter som kommit in till följd av hot om vite kvalitetsgranskas på samma sätt som andra uppgifter. Det har inte framkommit några signaler om att kvaliteten har påverkats negativt i dessa fall. Inom bortfallsprojektet har man inte diskuterat eventuella för- eller nackdelar förknippade med att använda vite.264 Även vissa andra statistikansvariga myndigheter ser vite, eller hot om vite, som ett användbart verktyg. nämner att det ofta räcker med att upplysa om att det är uppgiftsskyldighet för att minska bortfallet, endast i ett fall har man hotat med vite för att få in uppgifterna.265 uppger att man ibland får använda hot om vite för att få företagen att lämna uppgifter men att vite bara har utfärdats en gång.266 Andra statistikansvariga myndigheter har en mer negativ syn. har inte använt vite för att få in uppgifter eftersom man menar att det skulle motverka arbetet för att bygga upp en positiv relation till uppgiftslämnarna.267 Trafikanalys har också en negativ syn på vite. Myndigheten har själv aldrig använt sig av vitesmöjligheten, men när () var statistikansvarig på området skedde det en gång och erfarenheterna från detta var mycket negativa. Relationen med uppgiftslämnaren försämrades och missnöjet spred sig till andra uppgiftslämnare. Trafikanalys ser också en risk att användandet av vite 263Intervju nr 1 SCB . 264Intervju nr 2 SCB och intervju nr 1 SCB . DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? försämrar kvaliteten i de uppgifter som lämnas in.268 Inte heller ser vite som ett alternativ. En bättre väg är enligt myndigheten att prata om nytta i stället för om skyldighet. Om det går att visa uppgiftslämnarna att de själva har nytta av statistiken ökar deras motivation att lämna uppgifter.269 Även de forskare vi intervjuat på fick frågan om hur de ser på uppgiftsskyldigheten. Deras svar var att om myndigheterna lutar sig mot uppgiftsskyldigheten och räknar med att få in uppgifterna i vilket fall finns en risk att man sänker motivationen hos de som svarar. Det har, vad forskarna kände till, inte gjorts någon studie om hur kvaliteten i företagsundersökningar påverkas av att uppgifterna krävs in men de menar att det finns en sådan risk.270 6.1.7Initiativ från regeringen kring bortfall Att minska bortfallet från företag är nära förknippat med ambitionerna att minska företagens uppgiftslämnarbörda generellt sett. tillsatte i detta syfte den så kallade (SOU 2013:80) som publicerades . Utredningen föreslog bland annat en servicetjänst för företag, vilken ska fungera som en samlad ingång till de myndigheters e-tjänster som berör företag.271 Tanken är att servicetjänsten även kan vara en väg för företagen till SCB:s webbinsamlingar. Utredningen arbetar nu vidare för att implementera tjänsten tillsammans med , och . SCB deltar också i utvecklingen av tjänsten och har lämnat synpunkter under processens gång. SCB tycker det är angeläget att insamlingen av företagens redovisningsdata samordnas bättre. Uppgiftslämnarbörda är dock inte ett helt oproblematiskt begrepp. Bördan brukar ofta mätas i kostnad eller i antal minuter det går åt för företagen att leva upp till olika administrativa regler som de är ålagda att följa. gjorde 2007 en skattning av den totala summan för administrativa kostnader som olika regelverk orsakar företagen. De kom fram till en summa på nästan , varav statistiska undersökningar med uppgiftsskyldighet utgjorde en mycket liten del, cirka 300 miljoner. konstaterade dock att statistik, arbetsrätt och miljöregler är de uppgifter som företagen upplever som krångligast. Det kan alltså vara relevant att prata om den upplevda bördan. Den upplevda uppgiftslämnarbördan är dock ett komplext begrepp och det behövs mer forskning om mekanismerna kring detta begrepp.273 271SOU (2013:80), Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen. 272Intervju nr 1 SCB . 273Hedlin, D., Lorenc, B., , A. (2012), Vad är uppgiftslämnarbörda? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Från sida anger man att det inte har varit aktuellt med några ytterligare förändringar av uppgiftsskyldigheten efter de justeringar som gjordes till följd av den senaste statistikutredningens förslag. När det gäller initiativ för att hantera bortfallet på individsidan hänvisar departementet till det arbete som bedrivs av SCB.274 6.1.8 Kan utvecklingen vändas? Efter den ovanstående genomgången om bortfall är det naturligt att ställa frågan om den negativa utvecklingen går att vända. kommenterade utvecklingen med ökande bortfall och menade att den i grunden har strukturella orsaker och att det sannolikt därför inte är möjligt att helt eliminera problemet. Utredningen bedömde också att utvecklingen utgör ett reellt problem och att statistikproducenterna därför kan behöva utveckla bättre metoder för bortfallshantering och hitta andra sätt att komma åt informationen.275 Forskarna vid uttryckte också en tveksamhet om huruvida utvecklingen med ökande bortfall går att stoppa. Detta är en utveckling som man även ser i andra länder. Utvecklingen kommer, enligt forskarna, sannolikt att leda till att statistikproducenterna tvingas förändra sina insamlingsmetoder. Webbpaneler framhålls som ett exempel på nya metoder som har börjat användas för att bemöta problemet med bortfall, men webbpaneler är förknippade med andra kvalitetsproblem.276 Vid diskussionen med representanter för SCB:s bortfallsprojekt framfördes att det går att se positiva effekter av de småskaliga åtgärder som har genomförts, men att det än så länge handlar om effekter på marginalen.277 Inom SCB:s bortfallsprojekt har det genomförts djupintervjuer med personer som inte har svarat på SCB:s undersökningar. En sak som framkom var att många inte ser någon skillnad mellan de uppgifter som samlas in för officiell statistik, respektive andra typer av undersökningar. Detta är en av orsakerna till att bortfallet på individsidan ökar. Det behöver, enligt SCB, framgå tydligare att man gör sin samhällsplikt genom att lämna uppgifter till officiell statistik och att man medverkar till en väl fungerande demokrati. Ett sätt att jobba med detta är att försöka synliggöra den officiella statistiken mer. Många, inte minst SCB:s intervjuare, efterfrågar en större marknadsföring av den officiella statistiken för att visa att den inte bara är en del av alla undersökningar som ständigt ökar 275SOU 2012:83, Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB. 277Intervju nr 1 SCB . DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? Det skulle, enligt bortfallsprojektet, hjälpa om de stora användarna poängterade att den officiella statistiken är viktig.278 Slutsatsen som man drar inom bortfallsprojektet är att om det ska gå att åstadkomma en större synlig förändring krävs att SCB och den officiella statistiken får en annan status i samhället, det vill säga att allmänheten känner till och delar uppfattningen att det är betydelsefullt att medverka i den officiella statistiken. Projektet framhåller att det här är en typ av samhällsförändring som SCB inte kan åstadkomma på egen hand.279 6.2EU-anpassning och andra utmaningar När andra utmaningar i statistikproduktionen diskuterades med de statistikansvariga myndigheterna framkom att flera myndigheter känner av ökade krav från EU rörande statistiken. I nedanstående avsnitt beskriver vi därför hur olika EU-krav påverkar den officiella statistiken. Det bör poängteras att beskrivningen avser hur de berörda myndigheterna uppfattar att de påverkas av kraven, inte hur användarna av statistiken ser på den utveckling och ökade jämförbarhet som EU-kraven medför. Efter det följer ett avsnitt med ytterligare utmaningar som har framförts vid våra intervjuer. 6.2.1Ökande krav från EU Till statistikansvariga myndigheters, och även vissa andra myndigheters, uppdrag hör att leva upp till den omfattande EU-lagstiftning som finns på statistikområdet. På övergripande nivå styr EU:s statistikförordning. Utöver detta tillkommer en mängd rättsakter som berör , uppgick antalet till 376 rättsakter280 som reglerar enskilda områden och ibland även enskilda statistikprodukter. Ett av syftena med regelverket är att driva fram en harmonisering av den statistik som produceras inom EU-länderna, för att på så sätt förbättra möjligheterna till jämförelser mellan olika länder.281 Enligt SCB ökar antalet EU-rättsakter som rör statistiken stadigt och de flesta av rättsakterna är förordningar som är helt bindande och ska tillämpas direkt i samtliga medlemsstater. SCB och andra statistikansvariga myndigheter har därför sällan möjlighet att nedprioritera de krav som ställs av EU. Vid brist på resurser är det därför den nationella statistiken som måste nedprioriteras, vilket innebär att EU-statistiken riskerar att tränga undan annan nationell 278Intervju nr 1 SCB . 279Intervju nr 1 SCB . 281SOU (2012:83), Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB, s.180–181. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER En annan risk som har framförts är att det i vissa fall kan bli svårt att upprätthålla de egna nationella kraven när EU specificerar hur undersökningen ska genomföras. Ungefär hälften av de statistikansvariga myndigheterna har officiella statistikprodukter som berörs av någon form av EU-reglering. Utöver det finns fler statistikansvariga myndigheter, och andra myndigheter, som levererar statistik till EU, vilken inte är klassad som officiell statistik. Ett par exempel på icke statistikansvariga myndigheter som rapporterar statistik till EU är och Konkurrensverket.283 Från SCB:s sida anser man att den pågående harmoniseringen av statistiken inom EU är en stor utmaning och att den får en stor påverkan på hur statistiken utvecklas.284 instämmer i att den successiva ökningen av EU-krav utgör en utmaning för de statistikansvariga myndigheter som berörs, och menar att det är en utveckling som drivs på ganska snabbt för att handla om så pass komplexa frågor. Hur påverkas SCB av EU-regleringarna? Enligt SCB tar de ökade EU-kraven allt mer resurser i anspråk och myndigheten behöver därför kontinuerligt arbeta för att effektivisera sin produktion. EU-regleringarna är dock olika framträdande inom olika delar av SCB:s statistikproduktion.286 Ett område med stora inslag av EU-reglering är statistiken avseende handel med varor och tjänster. Ett exempel på ett EU-drivet utvecklingsarbete på det här området är Single market statistics (Simstat), vars syfte är att öka utbytet av mikrodata mellan länderna. Tanken är att data rörande handel inte ska behöva samlas in två gånger. mäter exempelvis sin export till som mäter sin import från . Genom att sätta ett likhetstecken mellan det ena landets export och det andra landets import skulle uppgiften bara behöva samlas in i ett av länderna, vilket skulle minska företagens uppgiftslämnarbörda. SCB instämmer i att det är viktigt att försöka minska uppgiftslämnarbördan för företagen, men det är också viktigt att det görs på rätt sätt. Arbetet med Simstat går fort framåt, som det finns ett antal svåra frågor som måste redas ut.287 282Intervju SCB och intervju nr 1 SCB . 283Intervju SCB samt telefonkontakt . 287Intervju nr 2 SCB . DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? Statistik avseende utbildning och forskning är ett annat exempel på ett område med stora inslag av EU-reglering. SCB genomför två stora EU-undersökningar på det här området – Adult Education Survey (AES) och Continuing Vocational Training Survey (CVTS). Undersökningarna har genomförts vart femte respektive . Undersökningarnas storlek gör det svårt att upprätthålla produktionen av andra produkter de år undersökningarna genomförs,