rfr · H20WRFR13 · 2015-06-11 00:00:00 — Jämfört med situationen före en Finsaminsats ökar andelen deltagare som går till arbete eller studier direkt efter en insats med . gick av männen som avslutat en insats vidare till arbete eller studier jämfört av kvinnorna. Resultaten för åren 2011–2014 visar även att av deltagarna var beroende av någon form av offentlig försörjning före insatsen. Efter insatsen minskar försörjningsberoendet till av deltagarna. När det gäller varaktigheten i resultaten visar samkörning mellan och Midas att deltagarnas behov av aktivitetsersättning, sjukersättning och sjukpenning minskat efter insatsen och att minskningen kvarstår efter . Arbetsgruppen noterar att samordningsförbunden utför såväl kontinuerliga uppföljningar med hjälp av som särskilda uppföljningar av enskilda projekt och insatser. En översiktlig genomgång av ett antal rapporter från senare år indikerar att insatserna som finansieras av förbunden i de allra flesta fall resulterar i att antalet deltagare som går till arbete eller studier eller som gör 9 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR stegförflyttningar efter avslutad insats ökar och att beroendet av offentlig för- Exempel på andra resultat är bl.a. ökad livskvalitet och själv- ständighet, stärkt social kompetens, ökad motivation för att aktivera sig, mins- kad fysisk begränsning och bättre handlingsberedskap, stärkt självkänsla och Samordningsförbunden genomför löpande ett stort antal brukarundersök- Arbetsgruppen konstaterar att en vanlig synpunkt ur brukarnas synvinkel är att Finsam ger ett mervärde i förhållande till myndigheternas or- Deltagarna anser att de möts med större respekt och in- tresse, att deras helhetssituation beaktas och att fokus läggs på att lösa just Inom ramen för arbetsgruppens uppföljning har det inte varit möjligt att göra någon fördjupad studie och jämförelse av rehabiliteringsinsatser i kommuner med respektive utan samordningsförbund. En studie som gjorts vid Förvaltningshögskolan vid belyser dock denna fråga. Även om det inte går att dra några generella slutsatser av studien vill arbets- gruppen peka på följande punkter: – Det personliga engagemanget för att samverka och viljan att hjälpa indivi- der att komma ut i arbete är stark både i kommunen med och i kommunen Förutsättningarna för att få till stånd denna samverkan skiljer sig däremot åt. – I Finsamkommunen har samordningsteamet skapat en tydlig plattform för samverkan genom att handläggarna har fått avsatt tid, en gemensam lokal och givna förutsättningar för att samverka. Detta medför att det finns en kontinuitet i samverkan och att handläggarna slipper etablera nya kontak- ter i varje ärende. – Genom att arbeta i samordningsteamet ökar kunskapen om de olika myn- digheternas verksamhet, regelverk och uppdrag. – Genom att det finns ett gemensamt mål och arbetssätt samt en definierad målgrupp för samordningsteamets verksamhet underlättas samverkan och arbetet med individen. Handläggarna vet vilka individer som är aktuella för teamets verksamhet och vilka metoder som finns att tillgå samt vad det slutgiltiga målet är. – En unik styrka i Finsamkommunen är att det inom ramen för teamet finns en representation av alla myndigheter vid startandet av varje ärende. Denna samverkan mellan alla berörda parter är sällsynt i kommunen utan – Samverkansteam i Finsamkommunen skapar en långsiktig struktur medan man i kommunen utan Finsam är mer beroende av handläggarnas person- liga engagemang och kontaktnät. 9 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR Samordningsförbundens bedömning av resultatet Arbetsgruppen konstaterar att samordningsförbunden är överens om att de individinriktade insatserna överlag ger goda resultat – särskilt mot bakgrund av att målgruppen är en mycket utsatt grupp. De individer som får ta del av Finsaminsatser lyckas bättre än de som inte får ta del av sådana insatser, enligt förbunden. De menar också att Finsam på ett annat sätt än ordinarie verksamhet kan ta sig an individer som behöver stöd för att närma sig arbetsmarknaden, både i fråga om kontinuitet och fokus på individen. Individens rehabilitering blir till en sammanhållen process. Gruppen noterar även att det under uppföljningsarbetets gång inte framkommit några partipolitiska skillnader i synen på Finsam. De kommun- och landstingspolitiker som intervjuats, och som är eller har varit ledamöter i samordningsförbundens styrelser, förefaller vara överens om att Finsam är en bra metod som ger ett gott resultat för de enskilda människorna och att de samordnade medlen vanligtvis används på ett effektivt sätt. För att utvärdera förbundens insatser och få ett underlag för att bedöma den samhällsekonomiska nyttan har ett antal samordningsförbund låtit genomföra s.k. samhällsekonomiska utvärderingar. Den modell som används i dessa utvärderingar går ut på att beräkna samhällets kostnader och intäkter som är kopplade till en specifik insats för att visa på insatsens lönsamhet. Ut- ifrån insatsens lönsamhet beräknas den tid det tar innan kostnaderna för insatsen betalats tillbaka. Resultaten av 58 utvärderingar har sammanställts i en separat rapport av NNS som bl.a. visar att medelvärdet för intäkten per deltagare på kort sikt är och , att medelvärdet för lönsamheten per deltagare är och och att den genomsnittliga återbetalningstiden för alla utvärderade insatser är på samhällsnivå. Arbetsgruppen kan konstatera att resultaten visar på mycket stora intäkter och stor lönsamhet både men noterar att metoden och beräkningsmodellen är omdiskuterade. Gruppen återkommer till frågan om samhällsekonomiska utvärderingar i avsnittet om uppföljning och utvärdering. 9.7 Finansiering, fördelning och kostnader Statens andel av de resurser som avsätts till Finsam är , och kommuner och landsting står för vardera. Den statliga andelen är ofta riktningsgivande för hur mycket kommuner och landsting bidrar med, men i praktiken är det den part som bidrar med minst som sätter nivån. 9 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR Arbetsgruppen konstaterar att staten anslår nästan till andra samverkansformer för rehabilitering och åtgärder inom sjukskrivningsprocessen. Arbetsgruppen lyfte fram dessa åtgärder i avsnitt 9.2 och pekade bl.a. på gränsdragningsproblem och överlappning när det gäller målgrupper och insatser. I det här sammanhanget vill gruppen återigen framhålla behovet av en samlad översyn av samtliga rehabiliteringsåtgärder enligt de riktlinjer som tidigare redovisats. Arbetsgruppen konstaterar att Finsam tilldelas i statligt bidrag. Till detta kommer bidrag från kommuner och landsting på vardera, vilket innebär att samordningsförbunden totalt disponerat från samverkansparterna –2015. Till detta kommer medel från ESF på . Förbundens kostnader och eget kapital Enligt vad arbetsgruppen erfar har samordningsförbundens administrativa kostnader och egna kapital varit föremål för diskussion och åtgärder. Samordningsförbundens administrativa kostnader uppgick till av redovisat utfall och till enligt redovisning. En del samordningsförbund har samlat på sig ett betydande eget kapital av olika anledningar. Nationella rådet har i samråd med NNS och några samordningsförbund tagit fram en modell för nedtrappning av eget kapital . Arbetsgruppen kan konstatera att samordningsförbundens äskanden enligt NNS beräkning låg på , över det statliga anslaget . har äskat i ökat bidrag till av att flera kommuner aviserat bildande av nya samordningsförbund. Arbetsgruppen noterar att medelstilldelningen till flera samordningsförbund successivt har minskat till följd av att nya förbund bildats. Enligt flera förbund är finansieringsproblemet nu det största hindret för en fortsatt utveckling av dessa förbund och av Finsam i dess helhet. Ett annat problem med finansieringen som uppmärksammades vid utskottets offentliga utfrågning och som påpekats av några samordningsförbund är att en del kommuner och landsting kan få svårt att finansiera sina andelar av bidragen till samordningsförbunden om staten ökar sin del. Arbetsgruppen instämmer delvis i synpunkterna på finansieringsproblemen i Finsam men anser även att den nya fördelningsmodellen och nedtrappningen 9 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR av förbundens egna kapital bör beaktas i sammanhanget. Gruppen anser att även finansieringsfrågorna kan hänvisas till den översyn av Finsam som arbetsgruppen tidigare redovisat. 9.8 Uppföljning och utvärdering Arbetsgruppen konstaterar att både Statskontoret och ISF tidigare lyft fram de svårigheter som är förknippade med att utvärdera Finsam och de effekter på individ- och samhällsnivå som Finsam ger. Båda myndigheterna har pekat på såväl metodologiska problem som särskilda problem förknippade med samverkan och Finsams konstruktion. De tidiga problemen med brister i och andra register har också bidragit till frånvaron av effektutvärderingar. Förbättrade förutsättningar för uppföljning och utvärdering vill arbetsgruppen peka på de förbättringar som gjorts i SUS- systemet och att allt fler samordningsförbund registrerar fler individer och uppgifter. Gruppen vill också framhålla betydelsen av samordningsförbundens uppföljningar på lokal nivå och det ambitiösa anslaget i det s.k. som letts av NNS och med deltagande av ett stort antal förbund. Projektet syftar till att öka kunskapen om resultat och effekter av förbundens insatser och fortsätter att genomföras . Arbetsgruppen ser positivt på alla dessa åtgärder som tillsammans kan ge möjlighet till en bredare, djupare och mer välgrundad analys av Finsams resultat och effekter. Samlat ansvar på nationell nivå I sammanhanget vill arbetsgruppen påminna om att regeringen i förarbetena betonade vikten av att Finsam följs upp och utvärderas även på nationell nivå. För att klarlägga om Finsam är ett samhällsekonomiskt effektivt medel krävdes enligt regeringen en oberoende uppföljning och utvärdering på nationell nivå. Arbetsgruppen anser mot denna bakgrund och i ljuset av de åtgärder för bättre uppföljning och utvärdering som vidtagits på såväl central som lokal nivå att frågan om ett samlat ansvar för en oberoende uppföljning och utvärdering på nationell nivå bör tas upp igen. Enligt arbetsgruppen bör uppföljning och utvärdering utföras på både lokal och nationell nivå – i enlighet med det ursprungliga förslaget om Finsam. Även denna fråga kan lämpligen föras vidare till den översyn av Finsamfrågorna som arbetsgruppen tidigare argumenterat för. Arbetsgruppen konstaterar att regeringens resultatredovisning av Finsam till , som görs i budgetpropositionen, har varierat i såväl innehåll 9 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR Vissa år har redovisningen varit mycket sparsam och endast beskri- vit utvecklingen av samordningsförbunden. har även resultatet redo- visats i form av antal deltagare i insatser och andelen deltagare som lämnat Arbetsgruppen anser att en tydlig och allsidig resultatredovisning i budget- propositionen är en viktig förutsättning för att ska kunna följa den långsiktiga utvecklingen, bedöma resultatet och besluta om budgeten och Redovisningen behöver inte vara särskilt omfattande men bör innehålla en bedömning av konkreta resultat för viktiga indikatorer. Arbetsgruppen har tidigare påpekat problemen med att göra effektutvärde- ringar och att mäta samhällsekonomiska effekter av Finsam. kan nämnas att de samhällsekonomiska utvärderingar som redovisas i avsnitt 6.5 och i korthet analyseras av ISF i avsnitt 8.4 är omdiskuterade. pen tar inte ställning i denna diskussion men ser fram emot en fortsatt debatt om och utveckling av olika verktyg för att kunna göra bättre utvärderingar av effekterna av Finsam för såväl individerna som för samhället. Betänkande 2001/02:SfU1 Betänkande 2001/02:SfU18 Krisplan mot ohälsa Betänkande 2003/04:SfU4 Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet Betänkande 2011/12:SfU1 Betänkande 2012/13:SfU6 Rehabilitering tillbaka till arbete Betänkande 2013/14:SfU1 Betänkande 2014/15:SfU1 Motion 2014/15:1175 och 1182 Proposition 1996/97:63 Samverkan, socialförsäkringens ersättningsnivåer och administration, m.m. Proposition 2002/03:132 Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet Proposition 2006/07:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 10 Proposition 2007/08:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 10 Proposition 2008/09:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 10 Proposition 2009/10:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 10 Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 10 Proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 10 Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 10 Proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 10 Proposition 2014/15:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 10 Utredningar, rapporter och övriga dokument Actor or arena: contrasting translations of a law on interorganizational integration, m.fl., , Vol. 6, 2012, pp. –Arbetsförmedlingens insatser för dem som deltagit i programmet arbetslivsintroduktion, 2010. 2014/15:RFR13 REFERENSER –Samverkan genom samordningsförbund kring unga med aktivitetsersättning, återrapportering enligt regleringsbreven . –Det förstärkta rehabiliteringssamarbetets effekter. Utvärdering av Arbetsförmedlingens och förstärkta rehabiliteringssamarbete, . –Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete: Rehabiliteringsinsatser i samarbete, . –Statens deltagande i samordningsförbund, pm . Arbetsförmedlingen, och : –De nationella aktörernas stöd för utveckling av samordningsförbund, återrapportering enligt regleringsbreven . –Kunskap och erfarenheter om samverkan kring arbetslösa personer med ekonomiskt bistånd. Constructing accountability in inter-organisational collaboration, . 28 Iss 5 pp, 2014. – Effektutvärdering (ESV 2006:8), 2006. Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (Ds 2003:2), , 2003. Resultat av dialogerna , , , 2014. För kvalitet – med gemensamt ansvar (SOU 2015:17), 2015. Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Förordning (2009:1174) med instruktion för . Förordning (2009:1243) med instruktion för . , försäkring, 2015. –Beredning av förslag avseende fördelningsmodell för medelstilldelning till samordningsförbund, . –Fördelningsmodell för statens medelstilldelning till samordningsförbunden, . –årsredovisning 2013. –årsredovisning 2014. –budgetunderlag för åren 2016–2018, . –Riktlinjer för samverkan genom samordningsförbund, dnr . REFERENSER 2014/15:RFR13 –Uppföljning av samverkan och finansiell samordning, återrapportering enligt regleringsbrevet, . –Uppföljning av finansiell samordning, redovisning enligt regleringsbrev 2012, . –Uppföljning av finansiell samordning, redovisning enligt regleringsbrev 2013, . –Uppföljning av finansiell samordning, redovisning enligt regleringsbrev 2014, . –Uppföljning av finansiell samordning, redovisning enligt regleringsbrev 2014, . Hur vet vi att det blir bättre? Rapport från 28–på , , , , , . Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). I Finsams hägn, en Bikva-utvärdering av , (rapportserie i socialt arbete nr 1 2012), Linnéuniversitetet, 2012. Inspektionen för socialförsäkringen: –Arbetslivsinriktad rehabilitering, Underlagsrapport nr 7 till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04), 2011. –Leder utredning av sjukskrivna till ökad återgång i arbete? (rapport 2014:21), ISF 2014. –Samverkan inom socialförsäkringen – en sammanställning av uppföljnings- och utvärderingsrapporter inom verksamheter finansierade med samverkansmedel (rapport 2010:2), ISF 2010. –Stöd för utvärdering av samordningsförbundens insatser (rapport 2011:14), ISF 2011. Mer trygghet och bättre försäkring, slutbetänkande av Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2015:21), 2015. –samordning, 2013. –Kommuner och landsting utan samordningsförbund, en kartläggning av kommuner och landsting som inte ingår i samordningsförbund, 2013-11- 11. –Nationella rådets rekommendation om storlek på sparade medel/eget kapital, . –Protokoll , , . –Strategiskt dokument för Nationella rådet för finansiell samordning, 2013- 04-04. 2014/15:RFR13 REFERENSER Nationella nätverket för samordningsförbund (NNS): –Förhandsbesked om behov av statliga medel till samordningsförbund , . –Hur märker vi att det blir bättre? (Föreningen rapportserie 2015:2), 2015. –Hur vet vi att det blir bättre? Utveckling av mätpunkter för 15 kärnindikatorer inom finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser – slutrapport till , , . –Nationella nätverket för samordningsförbundens svar på 2011:14: Stöd för utvärdering av samordningsförbundens insatser. –Projektförslag inom området utvärdering av finansiell samordning, ställd till , . –Samhällsekonomiskt resultat av insatser inom samordningsförbunden (Föreningen rapportserie 2015:1), 2015. –Trendspaning bland samordningsförbunden – en genomgång av årsredovisningarna i , . –Vad är integrerad samverkan? –Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? (RiR 2015:7), 2015. Samordning – kittet i välfärdsbygget (rapport 5 2014), Tankesmedjan , 2014. , , , , (BÅD- ESÅ): – Årsredovisning 2013. –Verksamhetsplan och budget 2015. (Delta): –Budget och verksamhetsplan för –Budget och verksamhetsplan för –Inriktning av verksamhet 2013. –är det 2014, samtal med Delta-medarbetare om läget, efter lagen om finansiell samordning, 2014. –Utvärdering av Delta-samverkan ur Hisingsbornas perspektiv, för folkhälsovetenskap, 2008. –Årsredovisning avseende verksamhet. – Budget 2014 med inriktning till 2016. –Budget 2015 med inriktning till 2017. –Detaljbudget 2014. –Verksamhetsidé, 2009. –Verksamhetsuppföljning av insatser 2013. –Brukares erfarenheter av arbetslivsinriktad rehabilitering, (2010:1), 2010. –Minnesanteckningar förda vid ägardialog mellan representanter för styrelsen för i och representanter för dess ägare . –Om tilldelning av medel , skrivelse till 2014- 12-02. –Redogörelse vid konferens . –Samhällsekonomisk utvärdering - uppstart och utbildning - Projekt , , Payoff. –Verksamhetsplan budget 2014. –Verksamhetsplan budget 2015. –Årsredovisning 2013. –Bilaga med statistik tillhörande delårsrapport januari–. –Finsamteamet 2014. –Förbundsordning för . –Ny enkät – deltagaren i fokus, , , 2009. –Verksamhetsplan med budget 2014. –Budget 2015 plan 2016–2017. –Lokal och regional välfärdsutveckling genom strukturell samverkan (PP- presentation). –Med:Urs, metodpresentation, Urkraft och , 2014. –Projektkatalog 2014. –Verksamhetsplan 2015–2017, budget 2015 och plan 2016–2017. –Årsredovisning 2013. –Bilaga med statistik tillhörande delårsrapport januari–. –Verksamhetsplan 2015, budget 2015. – Verksamhetsplan med budget 2015. 2014/15:RFR13 REFERENSER Samverkan inom arbetslivsinriktad rehabilitering − en sammanställning av kunskap och erfarenheter inom området, , m.fl., för folkhälsovetenskap (NHV), . Samverkan inom rehabiliteringsområdet, en studie av samordningsförbundens betydelse för ökad partssamverkan, examensarbete i offentlig förvaltning med inriktning mot policyanalys VT10, . Förvaltningshögskolan, Gö- teborgs universitet, 2010. –Regleringsbrev för 2011–2015. –Översyn av sjukförsäkringen – förslag till förbättringar, pm S 2011/4725/SF, 2011. –Finsam – en slutrapport, och , 1997. –Samverkan för särskilt utsatta, utvärdering av frivillig samverkan Frisam, 2001. –Socsam – försök med politisk och finansiell samordning, en slutrapport (Finansiell samordning 2001:1), och 2001. –Den med Finsam (2005:10), 2005. –Effekter av Finsam? (2008:16), 2008. –Finsam rapport 3 (2007:6), 2007. –Fortsättningen med Finsam (2006:6), 2006. –med Finsam (2008:7), 2008. –Överenskommelser som styrmedel (Om offentlig sektor), 2014. kommuner och landsting (SKL): –Samverkan för bättre välfärd – en idéskrift om finansiell samordning, 2007. Sänkta trösklar – högt i tak, arbete, utveckling, trygghet, betänkande av (SOU 2012:31), 2012. Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan (SOU 2013:74), 2013. Unga vuxna som varken arbetar eller studerar, . Utvärdering av i län, Strategy, 2014. , A randomized intervention and coordination program aiming at Return to Work for women with long term sick leave (Report), 2014. –Måldokument 2014. –Verksamhetsplan 2014, Budget 2014, Planerad budget 2015 – 2016. –Årsredovisning januari – . Möten och intervjuer med samordningsförbunden har ofta haft en öppen form med deltagande av politiker från landsting och kommuner, förbundschefer och tjänstemän från Arbetsförmedlingen, , kommuner och landsting samt samordnare, projektledare m.fl. Intervju med representant för Inspektionen för socialförsäkringen. Möte med Nationella rådets arbetsgrupp och NNS-representant. Möte med Kommuner och Landsting (SKL). Möte med Arbetsförmedlingen. Möte med i län. Intervju med förbundschefen och möte med . Intervju med förbundschefen (Delta). Intervju med förbundschefen i . Möte med och , och . Möte med /DELTA. Möte med , , , , (BÅD-ESÅ). Möte med myndigheter i (, LFC , Aktivitetscentrum för unga (ACU) kommun, socialtjänst , projektledare ). Möte med lokala samverkansgruppen på och projekt , i län. Möte med och . Intervju med förbundschefen i län och möte med i län. 2014/15:RFR13 REFERENSER Möte med Handikappförbunden. Lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser 1 § Finansiell samordning enligt denna lag får inom ett samordningsområde bedrivas mellan , Arbetsförmedlingen, kommun och landsting för att uppnå en effektiv resursanvändning. Ett samordningsområde kan omfatta en eller flera kommuner eller delar av kommuner. Kommunerna kan vara belägna inom olika landsting. Lag (2010:350). 2 § Insatserna inom den finansiella samordningen skall avse individer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser och skall syfta till att dessa uppnår eller förbättrar sin förmåga att utföra förvärvsarbete. 3 § , Arbetsförmedlingen och ett eller flera landsting samt en eller flera kommuner får delta som samverkande parter i verksamhet med finansiell samordning. Finansiell samordning får bedrivas endast om , Arbetsförmedlingen, minst ett landsting och minst en kommun deltar. För finansiell samordning måste såväl kommun som landsting delta för varje del av samordningsområdet enligt 1 §. Finansiell samordning får dock bedrivas utan ett landsting för en del av samordningsområdet, om det för denna del deltar en kommun som inte ingår i ett landsting. Lag (2010:350). 4 § Verksamheten med finansiell samordning bedrivs av ett för detta ändamål särskilt bildat samordningsförbund i vilket de samverkande parterna är medlemmar. Medel för finansiell samordning 5 § ska bidra med hälften av medlen till den finansiella samordningen. Det eller de landsting som deltar ska bidra med en fjärdedel av medlen och den eller de kommuner som deltar med en fjärdedel. Om flera kommuner deltar i finansiell samordning inom ett samordningsområde, ska dessa tillsammans anses utgöra en part. Den andel som dessa kommuner sammanlagt ska bidra med fördelas mellan dem på det sätt som de kommer överens om. Andra stycket ska tillämpas på motsvarande sätt på landsting, om flera landsting deltar i finansiell samordning inom ett samordningsområde. Lag (2010:350). BILAGA 1 LAGEN (2003:1210) OM FINANSIELL SAMORDNING AV REHABILITERINGSINSATSER 5 a § Om en kommun som inte ingår i ett landsting deltar i finansiell samordning, ska den kommunen bidra med hälften av medlen till samordningen, om det inte deltar något landsting i samordningen. Om en kommun som avses i första stycket deltar i finansiell samordning i vilken det också deltar ett landsting, ska 5 § andra stycket tillämpas på denna kommun. Vid sådant förhållande ska dessutom 5 § tredje stycket tillämpas på så sätt att denna kommun betraktas som ett landsting. Lag (2010:350). 6 § En samverkande part får som medlem i ett samordningsförbund överföra medel för finansiell samordning till förbundet. Lag (2011:1517). 7 § Ett samordningsförbund har till uppgift att 1.besluta om mål och riktlinjer för den finansiella samordningen, 2.stödja samverkan mellan samverkansparterna, 3.finansiera sådana insatser som avses i 2 § och som ligger inom de samverkande parternas samlade ansvarsområde,