rfr · H20WRFR16 · 2015-07-31 00:00:00 — ska tjäna sina pengar. Men de tycker att det är enklare. Man kan också fundera på vad det betyder för miljön att det först skickas till och sedan till Ett annat problem är normerna. Det handlar dels om att veta vilka normer som gäller, dels om kostnader för dubbla tester. Vi gör en brandklassad skjut- lucka – den enda i världen. Den har godkänts av EU. Kostnaden för att ta fram en sådan produkt är 300 000–. Vi skulle aldrig göra det för bara , men vi gör det för att det är gemensamma EU-regler. också av många andra länder. När de ser att något är godkänt enligt EU-norm godkänner de det. Men det gör inte . Ska vi sälja produkten i kom- mer det att kosta minst lika mycket i första steget, och i andra steget ska vi hitta återförsäljare till denna lucka. Det är en för hög tröskel för oss, så vi väljer att inte exportera denna produkt till . För innebär det att man inte har denna produkt i sitt land. De skulle behöva ha den exempelvis mellan kök och servering på restauranger. Men den finns inte i , och de kommer inte att få tillgång till den heller. Det är inte så att och har alla de bästa reglerna. också många bra regler. Den produkt som vi exporterar mest är ett höj- och sänkbart staket för uteserveringar och balkonger. Det är cirka en meter högt och kan dras upp till dubbel höjd när det blåser. Räcket är ungefär nio centi- meter brett och platt. Vi får inte sälja det i , för där säger reglerna att om räcket ska vara på andra eller tredje våningen måste det vara runt så att man inte kan ställa ett glas eller en flaska på det som kan ramla ned på någon. är ju en jättebra idé. Varför har vi inte tänkt på det i ? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN I sådana lägen är det bra för SME-företag med export och att jobba med andra länder. Vi är ofta dåliga på administrativa frågor, tullklarering, dokumentation och sådant, men vi är bra på att snabbt kunna anpassa våra produkter och ta till oss nya förfrågningar från andra länder. Det gör vi snabbare än större företag. För oss är det inget problem att göra ett runt räcke i stället; det gör vi jättesnabbt. Tullklarering är mycket svårare. Ordföranden: så mycket! Vi går vidare till , vd för . , : Fru ordförande! Ärade ministrar och ledamöter! Jag tackar för att jag får komma hit och berätta om mitt företags syn på möjligheter och utmaningar med TTIP. Det ger mig också en möjlighet att gå lite mer på djupet i den unika affärsdynamik som köttbranschen har som gör att förhandlingar och förhållningssätt blir lite annorlunda. I grunden är vi för frihandel. Det har alltid gynnat oss, och vi tror att det ger oss en stor möjlighet. Det finns en grundlogik i vår affärsverksamhet som jag tänkte ägna lite tid åt att förklara för utskottet, för den är viktig när man går in i dessa förhandlingar. Det ligger utöver det som vi har talat om vad gäller hormoner och sådant, och där är det glädjande att höra att utgångspunkten i förhandlingarna är att vi inte ska sänka våra krav. Låt mig ge lite fakta om HK . är en del av den finsksvenska köttkoncernen . Vi är den ledande kött- och charkproducenten i . Vi har stora ägarintressen av finska och svenska djurbönder. Vi är noterade på Helsingforsbörsen och agerar som ett börsnoterat bolag. Vi verkar i och , omsätter och har 8 000 anställda. utgör en stor del med i omsättning. Jag brukar säga att vi med bred marginal är den största spelaren i med våra fyra fabriker och 2 300 anställda. Jag tror att våra varumärken finns i nästan alla svenska hushåll, om jag får skryta lite. Vi är alltså en stor spelare, och det är viktigt för oss. Det är en arbetsintensiv industri också. Varför är ett rätt utformat handelsavtal en möjlighet för mitt företag och animalieproduktion i ? Låt oss titta lite på utgångspunkterna. har en högkvalitativ men också sjunkande primärproduktion av gris och nöt. Vi har ett begränsat antal pågående exportmarknader för kött. Det är diplomatiskt uttryckt, för vi har en mycket spotmässig exportverksamhet i . Det trycker ned lönsamheten och möjligheten för oss att bygga långsiktiga affärer. har en djuromsorg som vi är stolta över med extremt låg antibiotikaanvändning. Det är en möjlighet eftersom det ligger i linje med en växande konsumentefterfrågan, framför allt på öst- och västkust. Det kan vi rätt hanterat dra nytta av. Som en följd har vi dock produktionsmetoder som ger oss väsentliga merkostnader jämfört med . Det rör sig om ganska stora skillnader. Vi tror dock att många konsumenter i är beredda att betala för detta, men med importavgifter och andra kostnader som kommer på toppen av det som har med certifieringen att göra får vi ett prispremium som blir för högt STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN för att vi ska kunna skapa oss en plats på marknaden. Får vi hjälp av lägre importavgifter och en tillämpning av ett regelsystem som driver ned kostna- derna för certifiering av fabriker med mera har vi bättre förutsättningar att kommer jag till det som jag brukar kalla den omvända affärslogiken i Den gör att det är viktigt för oss att ha kompletterande export- marknader till vår hemmamarknad för att få det vi på branschspråk kallar ana- Denna är helt avgörande för att slakterisektorn ska kunna nå Vad är anatomisk balans? Låt oss tänka oss ett företag som tillverkar gräsklippare. består av 250 delar. Några delar tillverkar man själv, men man köper troligen de flesta från underleverantörer i många länder. Delarna kommer enligt en prognos, och produkten sätts samman. Man är duktig på att utveckla produkten och sälja den, och på det sättet tjänar man pengar. Med en gris börjar man i andra änden. Man börjar med att producera en Sedan ska den plockas ned i 250 delar som ska säljas i balans. man inte med det får man överskott av större eller mindre delar av grisen. Dessa säljs med stor förlust, och så går man med förlust helt och hållet. Den anatomiska balansen är viktig i vår bransch för att vi över huvud taget ska kunna utvecklas och tjäna pengar. Där är exportmarknader viktiga. delar av världen äter olika delar av grisen. I till exempel är trynen och svansar en delikatess medan det i är ett överskott. Det är därför viktigt för branschen att ha många marknader och kunna sälja i balans. Det är alltså viktigt att man i avtalet tar hänsyn till att man måste kunna sälja till varandra i balans och inte ägnar sig åt picking. För vår bransch, och övriga livsmedelsbranschen, ger fler marknader möj- lighet att göra fler strategiska affärsval som gör oss mindre beroende av hem- Svensk primärproduktions nedgång har berott på ett för stort beroende av hemmamarknaden. Fler marknader ger oss möjlighet att välja af- färer i utvalda geografier och regioner. Det ger oss också möjlighet att välja smalare och mer nischade kvalitetssegment, vilket vi måste göra för att tjäna Vi kommer nämligen aldrig kunna vinna fullt ut på en kostnadsfördel. Med en större spelplan kan vi mycket mer selektivt välja lönsamma affärer och bygga nischer där vi får betalt för svenska mervärden. Gör vi det på stora marknader, till exempel , får nischerna också tillräcklig skala så att vi får en volymfördel. Det är viktigt för vår konkurrenskraft. Vilka är riskerna och utmaningarna? Många av dem har redan nämnts, ex- När det gäller att hantera osund antibiotikaanvänd- ning har EU och ett gemensamt arbete framför sig. Det är också viktigt att hänsyn till den anatomiska balansen tas i förhandlingarna så att man inte ligger och plockar godbitarna ur detta. Min önskan och mitt budskap till ut- skottet är att förstå den omvända affärslogiken. Den gör att vår verksamhet fungerar på ett omvänt sätt jämfört med många andra branscher. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vår utgångspunkt är att vi ska vinna på de svenska mervärden som vi kan få betalt för. Det finns dock en gräns för hur mycket mer betalt vi får för det, och våra strukturella och komparativa kostnadsnackdelar måste hållas lägre än de prispremier som vi kan få för dessa mervärden. Importavgifter, tullar, regelverk och certifieringar av fabriker är viktiga för att få ned kostnadsmassan och fullt ut kunna exportera och konkurrera. Ordföranden: så mycket! Det var två stycken berättelser från företagare, från ett småföretagarperspektiv och ett lite större. Det får avrunda den här delen av utfrågningen för nu tänkte vi ta en kort paus. Ordföranden: återupptar nu utfrågningen och går vidare på programmet. Nästa talare är närings- och innovationsminister , som ska ge regeringens syn på handelsavtalet. , närings- och innovationsminister: ! Låt mig inleda med att tacka för inbjudan från näringsutskottet och utrikesutskottet. Jag tycker att det är ett bra initiativ att ordna en offentlig utfrågning om TTIP. En aktiv diskussion om handelspolitik och särskilt om TTIP tror jag är helt nödvändig för att man ska få ett gott resultat av förhandlingarna. Jag ska börja med frågan om jobben och exporten, som ju betyder väldigt mycket för . Regeringen har satt upp ett tydligt jobbmål. Antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU . Handelspolitiken är en central del i regeringens politik för ökad sysselsättning. Min och regeringens uppfattning är att , som är ett relativt litet exportberoende land, har stora intressen av att främja en fri och rättvis världshandel. har byggt mycket av sitt välstånd på handel. motsvarar exporten av varor och tjänster av vår samlade BNP. När jag föddes var den siffran . Handelns betydelse för har alltså ökat dramatiskt sedan jag föddes. Svensk export behöver dock växa där världen växer. av världens förväntade tillväxt väntas ske utanför . vet vi att export i första hand går till våra grannländer i . Det är inte så konstigt, men vi måste öka vår närvaro på tillväxtmarknaderna. Även om mycket handlar om har även ett transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap mellan och stor potential att bidra till tillväxt och jobb i vårt land. Statsministern sa i regeringsförklaringen så här: ”Regeringen kommer att arbeta för progressiva internationella handelsavtal och riva handelshinder som vi står upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut.” Regeringens målsättningar i EU:s förhandlingar om TTIP grundar sig i mandatet för som antogs och som en enig EU- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN nämnd då ställde sig bakom. Globala lösningar är det bästa sättet att främja en fri och rättvis internationell handel. Arbetet inom WTO är därför fortsatt pri- Viktiga beslut har fattats inom WTO om att underlätta tullprocedurer vid export och import. viktiga förhandlingar om tjänstehandel, informationsteknik och miljövaror. Bilaterala handelsavtal är viktiga komplement till WTO. För EU:s del är TTIP-förhandlingarna de mest omfattande. Regeringen arbetar för ett avtal som täcker alla viktiga aspekter av handel och investeringar med . Jag vill lyfta fram tre frågor som jag tror kommer att vara viktiga i det fortsatta Det första är regeringens mål att nå ett så ambitiöst resul- tat som möjligt för att stödja tillväxt och sysselsättning. avtalet inte underminera möjligheten att upprätthålla nuvarande skyddsnivåer för miljön och för människors och djurs hälsa, och det ska inte heller hindra parterna att skärpa dessa skyddsnivåer. Det andra är att regeringen ska hålla fast vid den linje som framgår av EU:s förhandlingsmandat och befintliga förhandlingstexter. antibiotikaanvändning och kemikalier ska värnas. Det tredje är att föråldrade ISDS-mekanismer i tidigare avtal ersätts med en reformerad tvistlösningsmekanism som ska vara rättssäker, öppen och inte in- skränka staters demokratiska beslutsfattande. Regeringen kommer därför att vara pådrivande för ett moderniserat investeringsskydd i TTIP. emot att ska presentera sina reformförslag på detta område är viktigaste exportmarknad utanför och den största mottagaren av svenska direktinvesteringar. Om man mäter exporten utifrån hur mycket ekonomiskt värde den skapar för är vår allra viktig- Många svenska företag, stora som små, finns på den ame- rikanska marknaden: , , Spotify och iZettle är några exempel. Jag kom hem från en resa till . De företag jag träf- fade där som har svensk bas var alla engagerade i den här frågan. investeringsutbyte mellan och sker på en avancerad nivå. präglas av globala värdekedjor och ett stort investeringsflöde. i många fall kopplad till tjänster, och överföringar av data är en viktig kompo- nent i handeln. Tullarna är generellt sett låga men ändå ekonomiskt viktiga med tanke på den stora handelsvolymen. Skillnaderna i tekniska standarder och föreskrifter för produkter och tjänster utgör handelshinder, framför allt för små och medelstora företag, som ofta saknar de resurser och den informations- tillgång som storföretagen har för att hantera den här typen av hinder. Handeln med är diversifierad. Därför är det viktigt med ett brett avtal. verkar till exempel för att tullar tas bort på en så stor del av handeln som möjligt, att det blir enklare att bedriva tjänstehandel och att det blir bättre villkor för investeringar. Vi vill också se till att det blir enklare för europeiska företag att delta i offentliga upphandlingar i och att samarbetet i frågor om tekniska regleringar och standarder blir mer effektivt. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN TTIP handlar dock inte bara om handel. Man får inte glömma bort den geostrategiska betydelsen. EU och har en likartad syn på global handel. mellan och är också en möjlighet att stärka den transatlantiska länken, vilket har särskild betydelse i då den europeiska säkerhetsordningen utmanas. TTIP har skapat en intensiv och viktig offentlig debatt om handelspolitik. Det är positivt att så många aktörer är engagerade och vill bidra till att avtalet blir så bra som möjligt. Därför är också den väldigt noga med att ha en öppen attityd till näringslivet, fackliga organisationer, intresseorganisationer och civilsamhället. Vi tror att det är viktigt att alla argument kommer fram i den här debatten, så att vi kan bevaka frågorna och komma fram till ett så bra resultat som möjligt. Den här diskussionen har lett till viktiga initiativ för att öka öppenheten och insynen i handelspolitiken. finns EU:s förhandlingsmandat, precis som kommissionären påpekade förut, tillgängligt för allmänheten, och EU:s positioner och textförslag i förhandlingarna har offentliggjorts. Den kommer att vara fortsatt aktiv och pådrivande för så stor öppenhet som bara är möjligt i de här förhandlingarna. Vår förhoppning är att TTIP-förhandlingarna ska kunna slutföras . Handelsförhandlingar är aldrig lätta. De går också in i en svårare fas . Vi har fullt förtroende för att med handelskommissionär i spetsen kan leverera på våra högt ställda förväntningar och målsättningar när det gäller ett framtida . Ordföranden: för det! Med detta går vi över till den programpunkt som heter Frågestund. Tanken är att näringsutskottets och utrikesutskottets ledamöter nu har möjlighet att ställa frågor dels till föredragshållarna och till övriga deltagare. Det är ju många som har visat intresse för den här frågan och som är här från andra organisationer än dem som har haft möjlighet att tala från talarstolen. (S): Fru ordförande! Tack till er i panelen! En stor debatt i har gällt tvistlösningsmekanismen ISDS. Handelskommissionär tog upp detta i sitt anförande och sa att kommissionen inom kommer att leverera en lite modernare lösning på ISDS, vilket vi verkligen välkomnar. En annan stor debatt har gällt livsmedelssäkerheten, djurskydd, miljökrav och så vidare. Handelskommissionär sa också där att de delarna i princip undantas från förhandlingarna och att det inte kommer att innebära försämrade miljökrav i EU. Min fråga är vad detta innebär för framtiden om vi vill ta ett ytterligare steg när det gäller till exempel kemikalielagstiftning eller livsmedelssäkerhet. Om vi har ett ömsesidigt erkännande där vi vill vara mer offensiva, vilka konsekvenser skulle det få i ? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , : Tack för den frågan! Tanken är att vi i förhandlingarna ska upprätta någon form av samarbetsorgan – inte formali- serat, men en panel där de som sätter upp standarder och regelverk träffas och samarbetar, byter erfarenheter, byter data, diskuterar framtida standarder och lämnar förslag till riksdag, och amerikanska kon- gressen när man ska stifta lagar. Som det ser ut nu pratar vi om ett tiotal sek- torer, i huvudsak tekniska men väldigt viktiga. Det kan vara vissa standarder inom livsmedelsområdet som kan diskuteras där men inget som innebär sänk- ning av aktuella standarder. Snarare handlar det om ömsesidigt erkännande av Till exempel testar man musslor och skaldjur på lite olika sätt, vilket innebär att man har dubbla procedurer, men procedurerna är lika säkra. De frågor där vi har olika traditioner, politik, historia och kultur och där vi har olika sätt att sätta våra standarder, till exempel när det gäller mat, finns inte med i diskussionen. Jag har väldigt svårt att tänka mig att de skulle göra det heller på de områden som är kontroversiella. Det handlar i stäl- let om områden där vi känner att vi ligger nära varandra men att det finns små skillnader i procedurerna. De skulle kunna närmas till varandra, antingen ge- nom att vi erkänner varandras procedurer eller att vi , när det kom- mer nya utmaningar, etablerar samma procedurer och standarder. är det lagstiftarna som bestämmer detta, naturligtvis. Ingenting kommer att hindra oss på den europeiska sidan från att sätta nya standarder och gå vidare med säkerhet när det gäller kemikalielagstiftning och så vidare, utan det är vi som gör det. Kongressen skulle heller aldrig gå med på att bli begränsad av när man vill sätta sina standarder. sådana fall är vi tydliga med att vi inte ska prata om det, helt enkelt. våra procedurer internt i och amerikanerna har sina. överens är det bra. Annars lyfter vi det inte, helt enkelt. (M): Fru ordförande! Tack, panelen! Detta var väldigt klar- görande i många avseenden. Inte minst gäller det beskedet om ett moderniserat Ett investerarskydd är viktigt för både företag och stater, så att äganderätten är stabil. Detta med standarder och regleringar är framför allt viktigt för små och medelstora företag. Handel är inte bara handel med produkter utan också med tjänster. Tjänster följer på produkter, och det är ofta där det riktiga substansvärdet finns. Det är angeläget att man driver på detta i avtalet. Perspektivet att det pågår avtalsförhandlingar mellan och tolv Stillahavsnära stater gör att det är angeläget att frihandelsavtalet mellan och blir klart , så att vi inte spelar på olika planhalvor. Det finns anledning att lära av erfarenheter av andra frihandelsavtal. det avtal som slöts mellan och . sioner, inne på det fjärde året, om att fortsätta att utveckla avtalet för att ytter- ligare förbättra frihandelsavtalet och göra det mer handelsvänligt. fråga till kommissionär : Finns det med i diskussionerna mellan STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN EU och att man i efterhand ska kunna gå tillbaka och utveckla det och se vad det var som inte fungerade? , : Jo, absolut. Saker och ting utvecklas väldigt fort, inte minst på det här området. I alla EU:s frihandelsavtal på alla nivåer ingår alltid en översynsklausul. ser man över om det blev som vi tänkte, om det finns något som behöver justeras och hur vi ska utvärdera det. Vi gör egna rapporter för att utvärdera det, precis som rapporten om som kom , och det kommer vi att fortsätta göra. På det reglerings- och standardsättande området, som är det stora nya med TTIP och gör avtalet så omfattande, tänker vi att detta ska bli en dynamisk process. Just nu identifierar vi några sektorer där vi går igenom punkt efter punkt. Allt eftersom kan vi föra in nya frågor där när avtalet väl är på plats. Det är ett dynamiskt avtal, och det kommer att finnas översynsklausuler både för att se till att det verkligen implementeras som det ska och för att identifiera tänkbara brister eller områden som man inte lyckades lösa från början. (SD): Fru ordförande! Precis som nämnts pågår en förhandling om ett Stillahavsavtal med och ett antal länder i , det så kallade TPP, Trans-Pacific Partnership. Detta avtal ser ut att bli färdigt före TTIP. Tror att TPP kan påverka förhandlingarna gällande TTIP? Har man övervägt möjliga konsekvenser om detta avtal sätts före TTIP? , : Det är mycket förkortningar i den här debatten. Men det stämmer som ledamoten sa att är inne i slutförhandlingar med ett antal karibiska länder, tolv stycken. Förhandlingarna påbörjades för fem , så de har pågått väldigt . Även om vi inte har inblick i dem i detalj tror vi att de är i slutfasen och kan slutföras . har haft parallella förhandlingsteam. själv och hans chefsförhandlare, ambassadör , som är handelsminister, kan man säga, har haft parallella team för att förhandla på båda håll. Man har sagt att deras ambition är att båda ska bli klara under . Om TPP blir klart nu kan det innebära ytterligare fokus på våra förhandlingar, naturligtvis. Det är klart att förhandlingarna påverkar varandra. Därför är det så viktigt att vi får det här avtalet på plats, så att inte lämnas bakom utan att vi också får fördjupa och utveckla våra handelsförbindelser. Vi förhandlar ju också med flera länder i regionen, till exempel , flera länder i Asean, och ett investeringsavtal med . Det finns också diskussioner om att upprätta andra förhandlingar med länder i regionen. Men TPP kommer att bli klart först, och vi hoppas att det kan innebära att amerikanerna hundraprocentigt kan fokusera på TTIP och få det tillstånd från kongressen, Fast Track, som man behöver och som är under behandling där. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN (MP): Jag skulle vilja fråga vilka konkreta mervärden som ISDS i någon form skulle kunna ge medborgarna och konsumenterna liksom stora och små företag. Jag vill gärna ha konkreta exempel. Och vad är det kon- kret som saknas och inte tillgodoses i de nationella rättssystemen och de mark- nadslösningar som finns i form av till exempel försäkringar mot illegal expro- priering som företag kan teckna ? Jag riktar frågan till bland andra , Konsumenter och Beuc: Som jag sa i mitt anförande säger ju vi i den svenska konsumentrörelsen att vi inte vill se ett ISDS. vi mot bakgrund av risken att detta kommer att hämma både viljan och för- mågan att flytta fram positionerna ytterligare. Det är framför allt på det områ- det vi är rädda. Kommissionären berättar om nya insatser och saker som ska ske. Det måste hända saker. Ett ISDS i den nuvarande konstruktionen är vi inte för, och vi ser inte att det skulle gynna medborgarna och konsumen- terna på något som helst sätt. , : Som sagt finns de här investeringsav- Det första slöts 1959, och har det ackumulerats så att det finns mer än 3 000 i hela världen. EU har 1 400 sådana avtal. EU-länder har bilaterala avtal med investeringsskydd . de länderna har på något sätts hindrats från att anta EU-lagstiftning förr att skydda sina medborgare. Det har inte varit ett enda fall där detta har varit pro- Dessa avtal finns alltså . Man kan inte tänka bort dem. mandat som kommissionen har fått har medlemsländerna sagt att de ska finnas med, under vissa villkor – att de är öppna och legitima. Varför behövs de? Jo, för att skydda investeringar. alltid försöka lösa problemen inom det ordinarie rättssystemet, men det finns fall där det kan handla om teknisk förändring av licenser. Det kan handla om diskriminering, att utländska företagare inte behandlas på ett sjyst sätt. händer faktiskt även i demokratier, för internationella handelsavtal blir inte automatiskt lag i ett annat land. Det finns inget skydd för europeiska företag mot utländsk diskriminering i exempelvis amerikansk lagstiftning. europeiska företag och länder uppfattat att det är viktigt att under vissa om-