rfr · H20WRFR10 · 2015-01-01 00:00:00 — Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvarubränslen Riksdagstryckeriet, , 2015 Som ett led i skatteutskottets arbete med uppföljning och utvärdering av riksdagsbeslut och fördjupning och kunskapsinhämtning inom utskottets beredningsområde, beslutade skatteutskottets dåvarande grupp för uppföljning och utvärdering att kartlägga vad en eventuellt slopad skattebefrielse för s.k. råvarubränslen skulle betyda för de företag som omfattas av skattebefrielsen och som står utanför EU:s handelssystem för utsläppsrätter. Som råvarubränslen brukar man vanligen benämna fossila bränslen som används i vissa industriella processer för att uppnå höga temperaturer och som åstadkommer kemiska eller fysikaliska förändringar av det ingående materialet. har i en inledande kartläggning (pm , dnr 2013:1923) redovisat hur många företag som får en skattebefrielse för råvarubränsle, värdet på detta bränsle och vilka mängder bränsle det rör sig om. utvärderingsgrupp gav därefter i uppdrag åt vid utskottsavdelningens utvärderings- och forskningssekretariat att komplettera granskningen med ett par ytterligare frågeställningar. I samband med att den nyvalda samlades och började sitt arbete utsåg skatteutskottet en ny grupp för uppföljning och utvärdering. I gruppen har ingått (S), ordförande, (M), (SD), (MP), (V), (FP) och (KD). Utvärderingsgruppen har fullföljt granskningen av skattebefrielsen för råvarubränslen. I följande rapport redovisas resultatet av granskningen. 3.Skattebefrielse på fossila bränslen som förbrukas i vissa industriella processer utanför EU:s system för handel med Effekter av en slopad skattefrihet för råvarubränslen ................................. Skattebefriade bränsleinköp, uteblivna skatteintäkter .......................... Effekter på företagsnivå ....................................................................... Teknikutveckling och möjlighet till bränslesubstitution........................... Substitution mellan olika fossila bränslen ............................................ Energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt ska betalas för bl.a. eldningsolja, diesel, gasol, naturgas och kolbränslen. När bränslena används för uppvärmning eller som motorbränsle är de skattepliktiga. I samband med budgetpropositionen beslutade om förändringar av koldioxid- och energibeskattningen på fossila uppvärmningsbränslen i vissa sektorer.1 Det beslutades att koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin utanför handelssystemet samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna skulle höjas i två steg. Vid det första steget skulle skatten höjas från till av den generella koldioxidskattenivån, och vid det andra steget skulle skatten höjas med , dvs. till av den generella koldioxidskattenivån. Syftet med beslutet var att skapa ett ökat incitament för företag inom de berörda sektorerna att på ett kostnadseffektivt sätt vidta åtgärder som minskar växthusgasutsläppen. Det beslutades att energiskatt skulle införas på fossila bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer både inom och utom handelssystemet. Man beslutade att höja energiskatten på uppvärmningsbränslen till av den generella energiskattenivån fr.o.m. . Bränslen som förbrukas i vissa industriella processer, s.k. råvarubränslen, är skattebefriade. Råvarubränslen används främst i metallurgiska och mineralogiska processer. Skattebefrielsen omfattar endast förbrukning i ugnar i vilka det ingående materialet genomgår kemiska eller fysikaliska förändringar. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21. har tidigare gett () i uppdrag att kartlägga betydelsen av skattebefrielsen för råvarubränslen för företag som står utanför EU:s utsläppshandel och som skulle påverkas av en slopad skattebefrielse. I rapporterna redogörs för hur många företag som får en skattebefrielse för råvarubränslen, värdet på detta bränsle, för vilka mängder bränsle skattebefrielsen gäller och hur stor kostnaden är för skattebefrielse för råvarubränslen i industriella processer för de företag som inte ingår i EU:s handelssystem för utsläppsrätter. Utskottets utvärderingsgrupp har begärt ytterligare information om följande frågeställningar: •Vad skulle det betyda för berörda företag om skattefriheten slopades? Ut- gör den tillkommande kostnaden en stor del av omsättningen? •Innebär skattefriheten att gamla produktionsmetoder bibehålls? I vilken mån skulle de aktuella fossila bränslena kunna ersättas av alternativa bränslen? Skattebefrielse på fossila bränslen som förbrukas i vissa industriella processer utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter Bränslen som används i vissa energiintensiva industriella processer är befriade från både koldioxid- och energiskatt. Skattefriheten är konstruerad efter den ram för beskattning som ges av energiskattedirektivet.2 Energiskattedirektivet 2003/96/EG artikel 2.4 b undantar energiprodukter som används till annat än uppvärmning och drift av stationära motorer från den harmoniserade minimiskattesatsen på energiprodukter. 4.Detta direktiv skall inte tillämpas på a)outputbeskattning av värme och beskattning av produkter som omfattas av KN-nummer 4401 och 4402, b)följande användningar av energiprodukter och elektricitet: –Energiprodukter som används för andra ändamål än som motorbränslen eller som bränslen för uppvärmning. –Dubbel användning av energiprodukter. En energiprodukt har dubbel användning när den används både som bränsle för uppvärmning och för andra ändamål än som motorbränsle och bränsle för uppvärmning. Användning av energiprodukter i kemisk reduktion, elektrolys och i metallurgiska processer skall anses som dubbel användning. –Elektricitet som i huvudsak används för kemisk reduktion och i elektrolytiska och metallurgiska processer. –Elektricitet när den utgör av en produkts kostnad. Med en produkts kostnad avses summan av totala inköp av varor och tjänster, plus personalkostnader, plus kapitalförslitning, på företagsnivå, enligt definitionen i artikel 11. Denna kostnad beräknas som ett genomsnitt per enhet. Med kostnaden för elektricitet avses elektricitetens faktiska inköpsvärde eller produktionskostnaden för egenproducerad elektricitet. – Mineralogiska processer. Med mineralogiska processer avses processer klassificerade enligt NACE-kod DI 26 ”Tillverkning av icke-metalliska mineraliska produkter” i rådets förordning (EEG) nr 3037/90 av om statistik näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen. (2) Artikel 20 skall dock tillämpas på dessa energiprodukter. 5.Hänvisningar till nummer i den kombinerade nomenklaturen, KN-num- mer, i detta direktiv, skall avse nummer i kommissionens förordning (EG) nr 2031/2001 av om ändring av bilaga I till 2 Rådets direktiv /96/EG av . SKATTEBEFRIELSE PÅ FOSSILA BRÄNSLEN SOM FÖRBRUKAS I VISSA INDUSTRIELLA PROCESSER UTANFÖR EU:S SYSTEM FÖR HANDEL MED UTSLÄPPSRÄTTER rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om gemensamma tulltaxan. 31.10.2003 SV Europeiska unionens officiella tidning 283/53 (1) EGT L 184, , s. 23. (2) EGT L 293, 24.10.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 29/2002 (EGT L 6, 10.1.2002, s. 3). (3) EGT L 279, 23.10.2001, s. 1. skall beslut om uppdatering av KN-numren fattas för de produkter som nämns i detta direktiv i enlighet med förfarandet i artikel 27. Beslutet får inte leda till ändringar i de minimiskattesatser som tillämpas enligt detta direktiv eller att energiprodukter och elektricitet läggs till eller tas bort.4. Råvarubränslen används främst i metallurgiska och mineralogiska processer. Skattebefrielsen omfattar endast förbrukning i ugnar i vilka det ingående materialet genomgår kemiska eller fysikaliska förändringar. som använder råvarubränslen i metallurgiska och mineralologiska processer återfinns inom jord- och stenindustrin samt metallverk och gjuterier.3 Metallurgiska processer innebär t.ex. tillverkning av råjärn i masugnar samt smältning av järn, stål och andra metaller. Mineralogiska processer innebär framställning av andra mineraliska ämnen än metaller och omfattar bl.a. tillverkning av cement, kalk, glas, mineralull, tegel, expanderad lera och keramik. I EU:s system för handel med utsläppsrätter ingår koldioxidutsläpp från råvarubränslen förutsatt att anläggningen överskrider vissa kapacitetsgränser. Detta innebär att det inte finns något ekonomiskt styrmedel för minskade utsläpp av koldioxid för de anläggningar som inte omfattas av handelssystemet. ställde sig bakom regeringens bedömning i proposition 2009/10:41 Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen om att vidare undersöka förutsättningarna för att utvidga koldioxidskatten till att gälla även fossila bränslen som förbrukas i vissa industriella processer utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter.4 har emellertid ingen närmare analys av frågan initierats av regeringen.5 3Näringsdepartementets pm Den icke handlande industrins energianvändning och effekter av en förändrad CO2-skatt, . 2009/10:41. 5Finansdepartementet, telefonintervju . Effekter av en slopad skattefrihet för råvarubränslen Vilken effekt skattehöjningar på energi- och miljöområdena får för företag beror på hur fossilbränsleintensiv produktionen är. Andra betydelsefulla faktorer är i vilken utsträckning företagen kan6 •byta till andra bränslen som inte beskatta högre •övervältra kostnaden så att lönekostnaden reduceras •övervältra kostnaden på köparen. Det är generellt sett enklare att byta från fossila bränslen till alternativa bränslen, t.ex. biobränslen, när bränslet används för uppvärmning än när det används i industriprocesser eller som råvara i en produkt. I vilken utsträckning företagen påverkas av en skattehöjning beror på om de verkar på en konkurrensutsatt internationell marknad med begränsad möjlighet att övervältra kostnaden på köparen. Därtill är en avgörande omständighet om konkurrerande företag i andra länder har motsvarande miljöreglering för koldioxidutsläpp. En icke önskvärd effekt ur klimatsynpunkt är att produktionsförutsättningarna försämras i så att verksamhet flyttas utomlands, dvs. att ett s.k. koldioxidläckage uppstår. Med anledning av regeringens bedömning att förutsättningarna för att utvidga koldioxidskatten till att också inkludera fossila bränslen som förbrukas i vissa industriella processer ska undersökas vidare anförde och i sina remissvar att det är viktigt att eftersträva konkurrensneutralitet mellan industrier som bedriver likartad verksamhet. ansåg vidare att det är orimligt att mindre anläggningar som kan komma att uteslutas ur utsläppshandelssystemet ska påläggas en skatt. avstyrkte under remissförfarandet bedömningen om att undersöka möjligheterna att utvidga koldioxidskatten. ansåg att det handlar om små utsläpp där det skulle krävas stora investeringar för att byta uppvärmningsmetod, om det ens alltid är möjligt. Slutligen påtalades risken för en snedvridning av konkurrensen.7 Skattefriheten är enligt och Innovations- och kemiindustrierna i (IKEM) 8 ett sätt att ta hänsyn till den globala konkurrens som den europeiska industrin verkar inom. Ett viktigt perspektiv är att de nämnda undantagen avser användning av energiprodukter som är absolut nödvändiga för att företagens huvudprocesser ska kunna drivas, t.ex. reduktionskol i masugnar eller el i elektrolyser och elektroreduktioner. Företagen har i dessa fall en 6Ds 2009:24, Effektivare skatter på klimat- och energiområdet. 2009/10:41. 8Jernkontoret, intervju och IKEM, intervju samt e-post EFFEKTER AV EN SLOPAD SKATTEFRIHET FÖR RÅVARUBRÄNSLEN mycket begränsad möjlighet att svara på beskattningens styrsignal på annat sätt än att begränsa produktionen. Mot bakgrund av beskattningens systema- tiska uppbyggnad är det enligt IKEM ologiskt med en särskild behandling av de företag som inte omfattas av handelssystemet. När det gäller bränslen som används för uppvärmning och drift av statio- nära motorer finns det ett större utrymme för företagen att svara på beskatt- ningens styrsignal eftersom uppvärmningsbehovet kan tillgodoses med flera Självfallet förekommer det uppvärmning som är direkt knuten till huvudprocessen och där effektiviteten i energianvändningen talar för att restenergin återvinns i stället för att uppvärmningen sker med hjälp av nytt IKEM anser sammanfattningsvis att skattesystemet styr mot effektiv ener- gianvändning i de fall där företagen har möjlighet att svara på styrsignalen, vilket kan ske när bränslen beskattas i samband med uppvärmning och drift av stationära motorer och när beskattningen inte skapar produktionsbegräns- ningar i de processer där företagen har liten möjlighet att påverka vilka bräns- len som kan användas. 4.1 Skattebefriade bränsleinköp, uteblivna skatteintäkter Beräkningar av effekterna av en höjning av koldioxidskatten (till respektive ) visar enligt promemorian Effektivare skatter på klimat- och energiområdet (Ds 2009:24) att koldioxidskatten utgör en liten andel av förädlingsvärdet för företag verksamma inom jord- och stenindustrin samt metallverk och gjuterier. Enligt RUT:s beräkningar9 var 85 företag 2010 skattebefriade för råvarubränslen antingen som skattebefriade förbrukare, efter avdrag i skattedeklaration eller genom återbetalning i efterhand. Utöver detta var 18 företag skattebefriade förbrukare men saknades i energistatistiken eftersom de hade färre än tio anställda. Av dessa sysslade 13 företag med tillverkning av buteljer, glasförpackningar och husgeråd av glas, dvs. SNI 23130 enligt svensk näringsgrensindelning. Enligt RUT:s analys förekommer ca 70 av de skattebefriade företagen utanför handelssystemet med utsläppsrätter. I tabellen nedan visas mängden av och värdet på det bränsle som dessa företag köpt in för processändamål. 9 Regeringen bedömde att det främst skulle vara ett antal mindre gjuterier (ca 160) och vissa mindre glastillverkare som inte omfattades av handelssystemet och som därmed skulle vara skattebefriade (Ds 2009:24). I RUT:s rapporter framkom att det 2010 fanns sammanlagt 103 företag som var skattebefriade för råvarubränslen, antingen som skattebefriad förbrukare, efter avdrag i skattedeklaration eller genom återbetalning i efterhand. Därutöver fanns det 138 företag som hade samma SNI-kod som de skattebefriade företagen men som inte begärt skattebefrielse. Bränsle hade köpts in av dessa företag till ett värde av . EFFEKTER AV EN SLOPAD SKATTEFRIHET FÖR RÅVARUBRÄNSLEN Tabell 1 Företag utanför handelssystemet för utsläppsrätter, skattebefriat bränsleinköp för ändamål inom vissa industriella processer, mängd i m3 och ton och värde i tusental kronor, 2010 Eldningsolja 2, inkl. WRD Eldningsolja 3–5 Koks (ton) Kol (ton) Källa: (2013) baserat på uppgifter hämtade från . I tabell 2 redovisas RUT:s beräkningar av vad skattenedsättningen innebär i uteblivna skatteintäkter totalt, per bränsle och per punktskatt. För koks har man antagit samma skatt som för kol. Enligt RUT:s beräkningar skulle företagen utanför handelssystemet med utsläppsrätter betala sammanlagt om full energiskatt och koldioxidskatt skulle betalas för dessa kvantiteter bränslen 2015 (koldioxidskatt och energiskatt ). Om samma skattenedsättning skulle gälla som för övrig industri utanför handelssystemet skulle företagen betala sammanlagt (koldioxidskatt och energiskatt ).10 10 RUT:s rapporter 2013:1923 och 2014:478. EFFEKTER AV EN SLOPAD SKATTEFRIHET FÖR RÅVARUBRÄNSLEN Tabell 2 Företag utanför handelssystemet för utsläppsrätter, beräknade kostnader för staten för skattebefriat bränsleinköp för ändamål inom vissa industriella processer 2015 (tusental kronor) Dieselbrännolja (m3) Eldningsolja 1 (m3) Eldningsolja 2, inkl. WRD (m3) Eldningsolja 3–5 Gasol (ton) Kol (ton) Koks (ton) Källa: (2104a). I en separat rapport redovisar uppgifter om nettoomsättning, vinst och förlust, personalkostnader samt antal anställda för företag utanför handelssystemet med utsläppsrätter som är skattebefriade för användning av bränslen i industriella processer.11 Samtliga uppgifter är hämtade från databasen med uppgifter från bolagens deklarationer och avser 2011. Sammanlagt gäller uppgifterna 69 företag.12 Av dessa redovisade 57 företag vinst och 12 förlust 2011. För 39 företag översteg vinsten , och för 5 företag översteg vinsten . 11RUT:s rapport 2014:967. 12Totalt 15 företag ingår i handelssystemet med utsläppsrätter. Ett företag hade ingen omsättning 2001 och exkluderades av den anledningen. Detta innebär att totalt 85 företag hade skattebefrielse för råvarubränslen, vilket överensstämmer med det antal företag som ingår i RUT:s övriga rapporter. EFFEKTER AV EN SLOPAD SKATTEFRIHET FÖR RÅVARUBRÄNSLEN Tabell 3 Uppgifter (2011) om företag utanför handelssystemet för utsläppsrätter som skattebefriats för bränsleinköp för ändamål inom vissa industriella processer 2010 Nettoomsättning (mnkr) Vinst (mnkr) Förlust (mnkr) Personalkostnader (mnkr) *Uppgifterna om vinst respektive förlust är beräknade för respektive grupp separat. Källa: (2014b). Tabell 4 Uppgifter(2011) om företag utanför handelssystemet för utsläppsrätter som skattebefriats för bränsleinköp för ändamål inom vissa industriella processer 2010, företagen som redovisade förlust Nettoomsättning (mnkr) Vinst (mnkr) Förlust (mnkr) Källa: (2014b). Tabell 5 Uppgifter (2011) om företag utanför handelssystemet för utsläppsrätter som skattebefriats för bränsleinköp för ändamål inom vissa industriella processer 2010, företagen som redovisade vinst Nettoomsättning (mnkr) Vinst (mnkr) Förlust (mnkr) Källa: (2014b). En påförd skatt för företagen så att samma skattenedsättning skulle gälla som för övrig industri utanför handelssystemet skulle i genomsnitt innebära ökade kostnader på per företag (/69). Detta motsvarar av företagens genomsnittliga personalkostnader (95/75,5). En påförd skatt förefaller således ha en mindre betydelse på branschnivå. EFFEKTER AV EN SLOPAD SKATTEFRIHET FÖR RÅVARUBRÄNSLEN 4.2 Effekter på företagsnivå En brist med att endast analysera de sammanlagda effekterna av en slopad skattefrihet är att beräkningarna blir alltför grova och bortser från hur enstaka företag påverkas. lyfte fram denna problematik i samband med arbetet med promemorian Effektivare skatter på klimat- och energiområdet och menade att sektorsindelningen enligt SNI-koden är relativt grov och att det av den anledningen förekommer företag och delsektorer där effekterna är större.13 Nedan återges ett exempel på hur stor del av förädlingsvärdet som en påförd skattekostnad skulle motsvara för ett mindre gjuteriföretag. Tabell 6 Skattekostnad som procent av förädlingsvärdet för ett litet gjuteriföretag (26 anställda) Skattenivå (procent av Källa: Ds 2009:24. är en specialiserad tillverkare av stål som är högpresterande, har hög renhet och är höglegerat för krävande applikationer. Företaget exporterar merparten av sin omsättning till framför allt kunder i men också , och USA.14 Energiskatteåterbäringen var för olja och för gasol (dvs. En påförd skatt skulle enligt företaget motsvara årskostnaden för 18–20 medarbetare. skulle inte kunna kompensera för ”intäktsbortfallet” på genom ordinära besparingsinsatser. Företaget poängterar att de verkar på en konkurrensutsatt marknad, och de skulle inte få acceptans bland sina nuvarande kunder för en generell prishöjning på , vilket skatteåterbäringen motsvarade, i relation till deras fakturering 2013. Konsekvensen av en påförd skatt skulle enligt företaget sannolikt innebära förlorade kunder, och återbäringen bedöms vara viktig för att företagen ska ha likvärdiga produktionsförutsättningar som sina konkurrenter som inte heller beskattas för användningen av råvarubränslen.15 producerar ca elektroplåt som används i elektriska maskiner som t.ex. motorer, generatorer och transformatorer, varav exporteras. Företaget har 125 anställda, och omsättningen är ca 650 miljoner kronor.16 Beroende på produktionsvolymen skulle kostnaderna för företaget öka med ca 3,5–3,. Ett slopande av skattefriheten skulle innebära kostnadsökningar motsvarande 7–8 14http:///en/companies/scana-steel-soederfors. 15Scana , telefonintervju och e-post . 16http:///Sura/hp_main.nsf/startupFrameset?ReadForm. EFFEKTER AV EN SLOPAD SKATTEFRIHET FÖR RÅVARUBRÄNSLEN årsanställningar, vilket motsvarar en minskning av antalet sysselsatta inom företaget med 6,5 procent.17 Enligt företaget skulle det innebära en inte försumbar risk för s.k. koldioxidläckage, dvs. att verksamheten läggs ned och flyttas utomlands, om skatt påförs på användningen av råvarubränslen. 17 , e-post . Teknikutveckling och möjlighet till bränslesubstitution Återstår att besvara frågan om skattefriheten leder till att gamla produktionsmetoder bibehålls och vilka möjligheter det finns att ersätta de aktuella fossila bränslena med alternativa bränslen. Regeringen anför i proposition 2009/10:41 Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen att koldioxidskatt bl.a. stimulerar till teknikutveckling för en reduktion av utsläppen av växthusgaser. Skälet är att det då sätts ett pris på utsläppen som påverkar de privatekonomiska kostnaderna. Ju högre dessa kostnader är, desto större blir drivkrafterna till teknikutveckling. Enligt propositionen hävdar många att ekonomiska styrmedel inte i tillräcklig utsträckning kan stimulera teknikutvecklingen. Teknikutveckling kan vara resurskrävande för enskilda företag. Skatter och utsläppshandel kan styra företag att byta till redan existerande teknik, men kan inte ensamma driva fram ny teknik.18 Som en del av arbetet med promemorian Ds 2009:24 gav teknikkonsultbolaget i uppdrag att analysera konsekvenserna av en höjd koldioxidskatt i den icke handlande delen av industrin. Uppdraget inkluderade en analys av energianvändningen i de näringar som hade en nedsättning av koldioxidskatten samt möjligheten att minska koldioxidutsläppen i dessa näringar.19 Därtill innehöll studien också en analys av konsekvenserna av en slopad skattenedsättning. En slutsats i rapporten var att mindre företag generellt sett drabbas värre av ökade energikostnader än stora företag då de är mindre flexibla och har mindre möjlighet att göra de investeringar som är nödvändiga vid byte av bränsle i processer. Detta torde därför gälla för de företag som använder skattebefriade råvarubränslen i sina processer. ÅF menade att intresset för att ersätta fossila bränslen med biobränsle i de undersökta branscherna var relativt svalt. Detta berodde till stor del på att det saknades ekonomiska incitament. betonade ÅF att det i flera processer inte är möjligt att ersätta fossila bränslen med biobränslen. ÅF menar att konkurrenskraften skulle försämras kraftigt för de metallverk och gjuterier som har stor smältkapacitet, som nyttjar naturgas eller gasol i smältugnar och som inte kan substituera användningen av fossilt bränsle om metallurgiska processer skulle omfattas av en skattehöjning. ”Biobränsle används inte i branschen och bedöms inte öka i någon nämnvärd utsträckning av en skattehöjning. Ingen av de kontaktade företagen ansåg att biobränsle var ett intressant alternativ till de fossila bränslen som används i processerna .”20 2009/10:41. 19ÅF , Konsekvenser av en höjd koldioxidskatt i den icke handlande delen av industrin. 20Ibid, s. 94. TEKNIKUTVECKLING OCH MÖJLIGHET TILL BRÄNSLESUBSTITUTION Tre av de kontaktade företagen i ÅF:s studie, som samtliga hade stor fossilbränsleanvändning i smältugnar men också värmebehandling i skänkar, uppgav att en höjning av koldioxidskatten skulle ha en stor påverkan på konkurrenskraften. Det var enligt ÅF troligt att stora kostnadsökningar för dessa företag skulle leda till att produktionen lades ned. De övriga företagen uppgav att en höjning av koldioxidskatten på s.k. råvarubränslen skulle få en liten påverkan eller negativ påverkan på lång sikt. Denna bild bekräftas av som betonar att en skatt på råvarubränslen skulle innebära en unik skatt för svenska företag och i förlängningen ökade kostnader.