rfr · H30WRFR3d2 · 2015-11-12 00:00:00 — Om krisen eller kriget kommer –en uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap 978-91-87541-32-2 Riksdagstryckeriet, , 2015 Frågor till aktörer............................................................................ Informationssatsningar på central nivå MSB är huvudaktören när det gäller informationssatsningar på central nivå. MSB har utvecklat webbplatserna och . Bägge webbplatserna har allmänheten som målgrupp och rör krisberedskap. De kompletterar varandra i fokus och funktion. I undervisningssyfte har MSB även tagit fram webbplatsen där information om krisberedskap ingår. MSB använder sig av sociala medier, producerar kortare filmer och poddar som läggs upp på YouTube samt producerar läromedel. MSB framhåller tydligt i alla informationssatsningar att individen har ett eget ansvar i krisberedskapen: att känna till samhällets sårbarhet och att genom egna förberedelser försöka öka sin förmåga att klara sig och ta hand om de sina vid en kris. Bland myndigheter med särskilt ansvar inom krisberedskapen vänder sig några till allmänheten som målgrupp med information om hur den enskilde kan klara olika kriser. MSB har som myndighet en samordnande roll över sektorsgränser och ansvarsområden inom krisberedskap och krishantering. Ett av myndighetens verksamhetsområden är att utveckla och stödja samhällets beredskap för olyckor och kriser och vara pådrivande i arbetet med förebyggande och sårbarhetsreducerande åtgärder.1 Enligt instruktionen ska myndigheten verka för att skapa sammanhållen information om skydd mot olyckor, om krisberedskap, totalförsvar och säkerhetspolitik. När det gäller den enskildes säkerhet och beredskap består verksamheten huvudsakligen av att lämna råd och stöd och att ge ekonomiska bidrag till ideella organisationer. får MSB disponera för uppdragsersättning till ideella organisationer ”för att öka den enskildes förmåga att förebygga och hantera olyckor, allvarliga händelser och kriser”.2 För att lämna råd och stöd använder sig MSB av olika former av kommunikation och utnyttjar olika kanaler för att nå ut i samhället, framför allt via internet. 1 Enligt 1 § förordningen (2008:10012) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 2 Regleringsbrev för avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2:7. är en webbplats som har utvecklats och förvaltas av MSB. Webbplatsen handlar om säkerhet på alla områden: barnsäkerhet, äldresäkerhet, brandsäkerhet, farliga ämnen hemma, naturens påverkan, säkerhet under fritid och vid resor, informationssäkerhet samt beredskap vid olycka och kris. Webbplatsen har med andra ord ett brett anlagt säkerhetsperspektiv. På webbplatsen finns ingången Din krisberedskap (framöver kommer den att byta namn till Olycka och kris). MSB har där samlat information, tips och råd om hur enskilda kan förbereda sig inför långvariga elavbrott och andra störningar i viktiga samhällsfunktioner. Checklistor och texter visar vad som är bra att ha hemma för att kunna tillgodose grundläggande behov som mat, vatten, värme och information vid kriser och svåra påfrestningar. Här beskrivs vikten av att alla tar ansvar för sin egen och sina anhörigas säkerhet och att man kan tvingas klara sig utan samhällets stöd eftersom begränsade resurser först måste gå till människor med akuta behov.3 Enligt MSB är en del av en långsiktig kommunikationsinsats som ska medverka till att den enskilda människan •stärker sin egen förmåga att förebygga olyckor och förbereda sig inför kriser •får kunskap och insikt om hur hen bör agera vid en redan inträffad olyckssituation. beskrivs av MSB som ett kommunikationskoncept med material som presenteras med hjälp av film, bild, ljud och text genom webbplatsen , Facebook, Twitter, Instagram, YouTube (spellista på ), poddradioserien kommer på iTunes och YouTube. vänder sig till enskilda individer, men enligt MSB ska konceptet också vara ett stöd för kommuner i deras kommunikation med sina invånare.4 Under ingången Din krisberedskap/Alla har ett ansvar framhålls: ”Alla har ett ansvar för att vi ska kunna leva i ett tryggt och säkert land. Ett stort ansvar vilar på det offentliga, men som privatperson har du också ett grundläggande ansvar.” Var den enskildes ansvar börjar och slutar och det offentligas tar vid finns inte reglerat så att det i alla lägen går att veta exakt hur ansvarsfördelningen ser ut, anför MSB. 3 MSB, skriftligt svar . I individens ansvar ingår att vara medveten om och förbereda sig för att olyckor och kriser kan inträffa som påverkar ens vardag samt vara medveten om att resurserna vid svåra händelser först måste riktas till grupper ”som själva inte kan ta sitt ansvar”. Vidare ingår att hålla sig informerad om vad ansvariga aktörer gör för att hantera en händelse och följa instruktioner. Under rubriker som När bostaden blir kall och mörk och Mat och vatten m.m. finns olika checklistor och råd upplagda (för hemberedskap, kläder och hygien, vattenrening m.m.). Länkar för mer information leder till , och . Antalet besök på webbplatsen uppgick till 303 403, att jämföra med 2013 då de uppgick till 213 361. registrerades 121 701 besök. Det är alltså en kontinuerlig ökning. Enligt MSB beror den på en intensivare marknadsföring av webbplatsen samt MSB:s ökade aktivitet i sociala medier.5 På förmedlar MSB information från myndigheter och andra ansvariga om hur de hanterar olika kriser – före, under och efter krisen. Innehållet är framtaget genom myndighetsgemensamma arbetsgrupper inom olika områden. Målet är att erbjuda en samlad bild av kriser eller extraordinära händelser, och att det ska vara tydligt för allmänheten vilken aktör som har ansvar för vad. 5 MSB, Årsredovisning 2014, s. 19. Information ges om hur myndigheterna arbetar för att förebygga och hantera kriser. Information ges även om vilket ansvar medborgarna har i en kris och vad den enskilda medborgaren kan göra för att skydda sig själv före och under en kris. Under ingången Detta kan hända/Risker och hot informeras om risker (elstörningar, extremt väder och naturolyckor, hot mot livsmedel och dricksvatten, internetsäkerhet, kemikalieolyckor, kärntekniska olyckor, telestörningar, terrorism, transportstörningar och värmeavbrott), orsaker till störningar/avbrott och hur samhället påverkas av detta. För respektive risk anges vad individen kan göra för att ha beredskap för denna. Råd ges om vad man kan göra för att förebygga att bli hårt drabbad, vad man gör under själva avbrottet och efteråt. Råden är konkreta: vad man bör ha och vad man bör göra (t.ex. vid störningar i elförsörjning eller vid larm om en incident vid en kärnteknisk anläggning). Information om risker åtföljs av länkar till relevanta webbplatser, t.ex. till och dess broschyr Elavbrott – vad gör jag nu? om elavbrott, landvädervarningar och tweets om extremt väder och naturolyckor. Under rubriken samhället framhålls att förutom att vi alla har ett gemensamt ansvar för krisberedskapen har vi också ett personligt ansvar för vår egen och våra näras säkerhet. Detsamma framhålls under . ”Du som enskild ska göra vad du kan för att skydda dig och dina närmaste mot olyckor och större händelser.” Under rubriken samhället omnämns även händelser utomlands. Individens ansvar betonas även här. ”Det är alltid du själv som är ytterst ansvarig när du reser och vistas utomlands. Tänk i förväg ut hur du på bästa sätt ska kunna undvika problem under resan.” publicerar nyheter om olika allvarliga händelser, både i och utomlands. Redaktionen bakom är beredskapslagd och publicerar nyheter dygnet runt.6 är aktivt via Twitter, Facebook och Krisinfobloggen. Det går även att ladda ned Krisinformation som app på mobilen. Målet är att webbplatsens innehåll ska vara tillgängligt och användbart för så många som möjligt. Under en pågående kris ska ge en översiktlig bild av vad som har hänt. Länkar läggs då upp till krisinformation hos myndigheter, kommuner och andra aktörer, och information ges om vilka telefonnummer allmänheten kan ringa. Om det blir en stor kris skapas en särskild krissida, så att svenska myndigheters information om händelsen finns samlad. Kommentar: Det krävs ganska många klickningar innan man kommer till praktiska råd. Om man ser på statistik från har antalet besök på ökat . Hela webbplatsen besöktes 314 430 gånger av 269 266 unika webbläsare . 6 MSB, skriftligt svar . 538 269 gånger av 461 710 unika webbläsare. tog hela webbplatsen emot 1,5 miljoner besök. tog startsidan emot 451 000 besök, och tog startsidan emot 203 734 besök, vilket innebar drygt 70 procents ökning jämfört med 2012.7 Enligt /Om krisinformation har antalet följare på Fa- cebook ökat med 10 000 till drygt 14 500. Det anges att antalet följare på Twitter har stigit från 35 700 till 44 800. Webbplatsen drivs och förvaltas av MSB. Den riktar sig främst till elever och lärare i gymnasieskolan. syftar till att ge information om hot och risker, säkerhet och beredskap i och omvärlden. Här finns fakta bl.a. om militära och civila försvar, om samhällets beredskap att förebygga och hantera kriser och krig och om olika aktörers ansvar och roller, inklusive enskildas ansvar. Webbplatsen har ett tydligt undervisningssyfte. Under temat Krisberedskap förklaras samhällets krisberedskap samt vad kris, krisberedskap och ansvar vid kris innebär. Under rubriken vid kris framhålls att alla har ett ansvar för att vi ska kunna leva i ett tryggt och säkert land. ”Kommuner, landsting och myndigheter är skyldiga att ha en beredskap för olyckor och kriser. Det är också viktigt att varje enskild individ tar ansvar för sin egen säkerhet.” Det anförs – på samma sätt som på – att gränsen mellan den enskildes och det offentligas ansvar är diffus: ”Var den enskildes ansvar börjar och slutar och det offentligas ansvar tar vid finns inte reglerat, utan beror på händelse och den egna förmågan.” MSB anför följande: Grunden i arbetet med krisberedskapen i vårt samhälle är att den enskilde tar ansvar för sin egen och andras säkerhet och beredskap så långt det är möjligt, både i vardagen och vid händelser som påverkar stora delar av vårt samhälle. Vid en krissituation kommer samhällets stöd och insatser i första hand gå till de som är i störst behov av hjälp, exempelvis barn, gamla, sjuka och personer med funktionsnedsättningar. Det anförs att LSO ”utgår från principen att den enskilde har ett primärt ansvar för att skydda sitt liv och sin egendom. Det är först när du inte klarar av att hantera en händelse som det offentliga ska kunna ge stöd”. 7 /Om krisinformation. ”skedde en tredubbling av besöksantalet, varav den överlägset största andelen tillkomunder skogsbranden i .” MSB, Årsredovisning 2014, s. 44. På samma sätt som på fastställs att i den enskildes ansvar ingår riskmedvetande, medvetande om att samhällets resurser måste riktas till grupper som själva inte kan ta ansvar, hålla sig informerad och följa myndigheternas instruktioner, samt ha beredskap att klara sitt behov av vatten, mat och värme ”framförallt i inledningen av en kris”. Det ges inga praktiska råd och/eller checklistor, utan i stället finns en länk till , och . registrerades 409 800 besök. registrerades något färre besök, drygt 375 000.8 Sociala medier och YouTube MSB använder sociala medier – Facebook, Twitter, Instagram – och YouTube för att nå ut med information. MSB har producerat ett sjuttiotal filmer som ligger utlagda på YouTube/msb. Vissa filmer rör utbildning, internationella insatser eller informationssäkerhet, andra rör förebyggande verksamhet. En del av de som behandlar förebyggande verksamhet rör den enskildes beredskap inför större kriser och krig. Av antalet visningar att döma ökar intresset för dessa filmer. var det 420 934 visningar, vilket innebar en ökning jämfört med då det totala antalet visningar var 316 403.9 MSB producerar även poddradio. På temat Om krisen kommer har flera poddavsnitt tagits fram som behandlar hur samhället fun- 8 MSB, Årsredovisning 2014, s. 19. gerar i en kris eller katastrof och vad den enskilde själv kan göra för att förbereda sig, t.ex. Din hemberedskap, Att agera i kris och Vattnetstiger. Alla måste ut!. Poddsändningen Om krisen kommer togs fram 2014. har ytterligare två delar tagits fram. Poddavsnitten finns upplagda på YouTube/msb, iTunes samt på webbplatser, t.ex. . MSB går också ut med råd och stöd till enskilda i form av utbildningsmaterial för skolans samtliga åldersgrupper. Har du koll? är ett undervisningsmaterial riktat till åldersgruppen 12–. Det behandlar bränder, farliga ämnen och farligt gods, försvaret, hemvärnet och frivilliga försvarsorganisationer samt samhällets och enskildas krisberedskap. Materialet finns i form av nedladdningsbara pdf:er på . Blackout är ett rollspel/kunskapsspel om hur ett omfattande elavbrott påverkar ett samhälle, vad man själv kan göra för att hantera sin egen och sina anhörigas situation vid ett elavbrott och vad kommunens ansvar och roll är vid kriser och svåra påfrestningar. Blackout leds av särskilda spelledare från som på uppdrag av MSB kostnadsfritt genomför spelet i skolor över hela landet. MSB genomför även specifika informationssatsningar utifrån regeringsuppdrag. I samarbete med Försvarsmakten och genomför MSB en informationskampanj riktad till totalförsvarspliktiga 18-åringar om försvar och krisberedskap. I kampanjen ingår ett brevutskick, någon form av webbaserad kompletterande information, en enkätundersökning, informationsbrev till landets gymnasielärare i samhälls- kunskap samt en utvärdering av kampanjen. I den ville MSB förmedla att grunden i krisberedskap är att varje individ, efter förmåga, tar ansvar för sig och sina närmaste i händelse av Kampanjen hette #stormensöga och bestod bl.a. av en in- teraktiv skraplott som skickades hem i brevlådan där 18-åringarna får ta sig igenom ett fiktivt krisscenario. Kampanjen 2014 hette krisen och bestod bl.a. av ett webbaserat spel där scenariot var ett större elavbrott . hjälp av spelet kunde målgruppen lära sig mer om vilket ansvar individen kan behöva ta vid en samhällskris.10 Regeringen har i två uppdrag till MSB lyft fram informationssatsningar till allmänheten för att förbättra kunskapen om samhällets krishanteringsförmåga och för att öka den enskildes förmåga att själv hantera konsekvenserna av en kris.11 Det resulterade bl.a. i att MSB tilldelade medel till Civilförsvarsförbun- det, och Svenska Blå Stjärnan för sådan verksamhet (det beskrivs under respektive organisation). utbildade MSB krisberedskapssamordnare från muslimska trossamfund.12 har myndigheten fortsatt att utveckla kontakter, kunskap och information mellan myndigheter och trossamfund inom ramen för samrådsgruppen där företrädare för trossamfunden och ligt stöd till trossamfunden ingår.13 driver MSB ett särskilt projekt för att ytterligare utveckla och samordna informationen till allmänheten om den egna och samhällets beredskap inför kriser och svåra påfrestningar. I satsningen ingår bl.a. att ta fram ett stöd till kommunerna för hur de kan utveckla sin webbaserade riskinformation. Bland annat handlar det om samordningen av begrepp och budskap, placering i webbstrukturen, tilltal och användningen av länkar till centrala myndigheters information. Fokus ligger dock på att få kommunerna att utveckla sin lokala riskinformation som utgår från risk- och sårbarhetsanalyserna och på hur invånarna kan stärka sin beredskap vid en händelse. Inom ramen för projektet kommer också en attitydundersökning bland allmänheten att genomföras för att få en bild av hur enskilda ser på sitt eget ansvar och sin förmåga vid kriser. Till projektet har det knutits en extern referensgrupp med företrädare för kommuner, länsstyrelser, centrala myndigheter 10 /Om MSB/Nyheter och press/Nyhetsbrev. 11 I Regleringsbrev för avseende MSB, uppdrag 29, anges att myndigheten ska redovisa hur en samlad återkommande informationssatsning till allmänheten kan genomföras för att förbättra kunskapen hos den enskilde om ansvar och möjligheter vid en kris. I Regleringsbrev för (mål 3, uppdrag 9) anges: ”Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska i enlighet med myndighetens redovisning av uppdrag 29 i regleringsbrevet , med delaktighet av berörda ideella organisationer, genomföra en informationssatsning till allmänheten för att förbättra kunskapen om samhällets krishanteringsförmåga samt för att öka den enskildes förmåga att själv hantera konsekvenserna av en kris.” 12 MSB, Årsredovisning 2013. 13 MSB, Årsredovisning 2014. Tanken är att fånga upp behov, erfarenheter och förslag på hur vi gemensamt kan agera för att stärka enskildas krisberedskap. I planeringen finns också genomförandet av en konferens för att tillsammans med kommunala företrädare sätta fokus på riskkommunikation och frågor om hur vi på olika sätt kan engagera och motivera enskilda att ta ansvar för sin egen förmåga vid kriser.14 Myndigheter med särskilt ansvar Krisberedskapsförordningens syfte är att statliga myndigheter genom sin verksamhet ska minska sårbarheten i samhället och utveckla en god förmåga att hantera sina uppgifter under fredstida krissituationer och höjd beredskap. Länsstyrelserna och de myndigheter som nämns i bilagan till krisberedskapsförordningen ”har ett särskilt ansvar för att planera och vidta förberedelser för att skapa förmåga att hantera en kris och för att förebygga sårbarheter och motstå hot och risker”.15 En genomgång av flertalet av dessa myndigheter visar att deras webbplatser vanligtvis inte har allmänheten som målgrupp, inte behandlar individens ansvar i krisberedskapen och inte förmedlar råd och tips. Det finns dock några myndigheter som vänder sig till allmänheten och som ger vissa råd, ibland i särskilda satsningar i form av broschyrer. har tagit fram en broschyr: Elavbrott – vad gör jag nu? Det är en faktabroschyr som vänder sig till boende i villor och i flerbostadshus, fastighetsägare, omsorgspersonal m.fl. Broschyren innehåller information om hur man håller värmen, hur man lagar mat utan el, vilken mat som passar utan el m.m. samt en checklista över vad man behöver för belysning, värme, mat, vatten, hygien och information. Det är en lättillgänglig, tydlig broschyr som flera aktörer lägger upp länkar till. Myndigheten har tagit fram flera broschyrer med praktiska råd riktade till privatpersoner, t.ex. vid el- och värmeavbrott, Värme i villan vid el- och värmeavbrott och Värme i lägenheten vid el- och värmeavbrott. Myndigheten har i samarbete med producerat filmen blir el- eller värmeavbrott – vad gör du då? Filmen har lagts upp på många webbplatser. Den finns också på YouTube. 14MSB, skriftligt svar . 1511 § förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. ger via ingången Startsida/Privatpersoner/Stormar och elsäkerhet viss information till enskilda samt en länk till webbplats och broschyren Elavbrott – vad gör jag nu?. ger relativt omfattande information under rubriken – med länkar till broschyrer, t.ex. om livsmedelsförsörjningen i ett krisperspektiv, och andra webbplatser – men myndigheten vänder sig till andra myndigheter och till producenter, inte till allmänheten. Polisen ger viss information till allmänheten om vad som gäller vid kris. Under ingången Om polisen/Krisarbete informeras allmänheten om vad man ska göra vid en krissituation. Länkar för mer information ligger upplagda till , webbplats m.fl. webbplatser. Polisen har också en version i lättläst. Under Krisberedskap ges information till allmänheten om myndighetens uppgift att bevaka smittsamma sjukdomar och beredskap att göra det. Sidan avslutas med en länk till . Informationen om krisberedskap består av en kortfattad redogörelse över So- cialstyrelsens krisberedskapsarbete. Under rubriken oss ligger en länk till en sida om smittskydd med information om samordnande roll för att stödja och utveckla samhällets beredskap inför utbrott av smittsamma sjukdomar. Information ges om att myndigheten arbetar med beredskapsplanering på nationell och internationell nivå samt att det i det nationella arbetet ingår samordning med andra myndigheter och med smittskyddsläkarna i respektive landsting. Under rubriken andra ligger en länk till och . Informationen är riktad till aktörer inom vården. Information om kriser finner man under ingången Om /Krisberedskap. Där beskrivs myndighetens uppgift. Informationen är inte riktad till allmänheten. En länk är upplagd till (under rubriken andra). Information om kriser finner man under ingången Om PTS/Krisinformation. Informationen vänder sig till allmänheten. Inledningsvis redogörs för PTS huvudsakliga uppgifter vid en kris. Länkar är upplagda till , andra sidor på PTS webbplats (Robust information, Driftsäkerhet) samt Län- kar som kan vara bra att ha vid en kris (till myndigheter, operatörer och SOS Alarms Samverkanswebb om telestörningar). Under rubriken och svar om kriser förmedlas ytterligare information. Under rubriken säkerhet beskrivs myndighetens beredskap och organisation. ”Krissituationer” beskriver olika typer av kriser som kan påverka transporter. Informationen kan även läsas som riktad till allmänheten. En länk till är upplagd. Under rubriken krisorganisation som allmänheten kan ringa i en krissituation. Information om kris finner man under ingången Om /Krisberedskap. Där beskrivs myndighetens uppgift. Informationen är kort och allmänt hållen. Länkar till och är upplagda. () har ett stort fokus på säkerhet. SSM ger många råd och anvisningar om strålning. Myndigheten har på sin webbplats gjort en särskild del för ”yrkesverksamma”. Övrig information har allmänheten som målgrupp. På detta vis renodlas informationen. SSM har ingen särskild ingång för krisberedskap utan informerar under . Där ges information till allmänheten om en olycka vid en kärnteknisk anläggning inträffat i närheten (om larm, vad som gäller för de som bor i kärnkraftverkets närområde och i den inre beredskapszonen). Information ges om vart individen kan vända sig med frågor – länkar finns till länsstyrelsernas webbplatser och relevanta myndigheter. heten uppmanas att följa nyhetsförmedlingen. Faktablad om jod och cesium ligger upplagda som pdf-filer. SSM har förberett en kriswebb. I händelse av en kärnenergiolycka eller annan strålningsolycka kommer den att användas som informationskanal. SSM:s webbplats är användarvänlig och informativ. SSM har även kort information på lättläst svenska om kriser. På ligger på startsidan alternativet Aktuellt. Under denna ingång finns Viktiga meddelanden. Där publicerar Försvarsmakten viktiga meddelanden till allmänheten. Viktiga meddelanden kan antingen gälla skjutfält och avlysningar eller krismeddelanden. ”Just nu finns inga krismeddelanden. Vid krissituationer lämnar Försvarsmakten information via denna sida.” Inga råd eller praktiska anvisningar ges. Informationssatsningar på regional nivå Av 21 länsstyrelser har 8 lagt upp information som vänder sig till individen och betonar att även individen har ett ansvar för sin egen och sina näras säkerhet. Två länsstyrelser skapat ytterligare webbplatser (och ) med information för att öka individens kunskap om risker och ge goda råd om hur det går att klara en kris genom rätt förberedelser. Några länsstyrelser ger tips och råd för att klara en kris men tar inte explicit upp detta med att individen har ett ansvar för sin egen säkerhet. Det är län där det finns en risk för en specifik större olycka (kärnteknisk olycka eller dammbrott). Nästan hälften av länsstyrelserna, tio stycken, tar inte upp något om individens ansvar eller ger några råd och tips. Målgruppen för länsstyrelser är oftast andra aktörer med ansvar inom säkerhet och krisberedskap. Fokus ligger på en organisatorisk redogörelse för krisberedskapen inom länet. Länsstyrelserna har en rad specifika uppgifter utöver övergripande uppgifter som att se till att länet utvecklas på ett sådant sätt att de nationella politiska målen slår igenom. En sådan specifik uppgift är civilt försvar och räddningstjänst.