rir · H3B511 · 2015-05-29 00:00:00 — 72Alarmeringsavtalet, 3.13. 73Alarmeringsavtalet, 3.16. 74Regleringsbrev Fö2014/125/ESL (delvis), Fö2014/987/SSK, Fö2014/1535/SSK m.fl. 75SOU 2013:33, En myndighet för alarmering. REGERINGENS STYRNING AV SOS ALARM – VIKTIGT FÖR MÄNNISKORS TRYGGHET är både tydligt och mindre tydligt beskrivna.76 Exempel på åtaganden som MSB behandlar i rapporterna är bland annat svarstider, handläggningstider, 112-mottagarnas certifiering, samtalsuppföljning, robusthet i tekniska system, efterlevnad av regler för larmcentraler, implementeringen av 113 13och SOS Alarms deltagande i internationella samarbeten. Att vissa åtaganden i alarmeringsavtalet är mindre tydligt beskrivna verkar således inte utgöra ett hinder för kontroll. konstaterar att även MSB gett uttryck för att det är otydligt vad som menas med normalläge angående kraven på svarstider. MSB anser att SOS Alarms redovisning av de situationer som är ett avsteg mot ett normalläge inte på ett tillräckligt tydligt sätt har beskrivit problematiken. MSB har också framfört att om SOS Alarm skulle ombildas till en myndighet borde den följas upp på samma sätt som andra myndigheter, det vill säga genom regleringsbrev med återrapporteringskrav och särskilda rapporteringskrav för specifika områden.77 5.1.3Finansiering av alarmeringstjänsten och avtalets giltighetstid Som redan har nämnts ersätts SOS Alarm för SOS-tjänsten genom ett årligt anslag från staten. Ersättningen bygger på SOS Alarms ekonomiska underlag och regleras i alarmeringsavtalet. Full kostnadstäckning för SOS-tjänsten utgick –2011, begränsat till maximalt (enligt bilaga 4 i avtalet). saknar dock bestämmelser om beräkningsgrunder eller ersättningsprinciper och framåt. Det framgår därmed inte av avtalet hur ersättningen ska beräknas, fastställas och utbetalas. är ramanslaget cirka 224 miljoner kronor.78 I SOS Alarms årsredovisning 2013 står det: gällande avtal avseende ersättning för 112-tjänsten tecknades för perioden –2011 och har därefter förlängts med i taget. Nuvarande avtal omfattar 2014. Grundersättningen uppgår 2013 liksom de föregående sju åren till . 76MSB (2014). Helårsuppföljning för avseende alarmeringsavtalet mellan staten och , dnr: 2014-1365.; MSB (2013). Helårsuppföljning för avseende alarmeringsavtalet mellan staten och , dnr: 2013-701.; MSB (2012). Årsuppföljning för avseende alarmeringsavtalet mellan staten och , dnr: 2012-1901.; MSB (2011). Halvårsuppföljning för avseende alarmeringsavtalet mellan staten och SOS Alarm (nedan benämnt SOS Alarm), dnr: 2011-6170.; MSB (2010). Halvårsuppföljning för avseende alarmeringsavtalet mellan staten och SOS Alarm (nedan benämnt SOS Alarm), dnr: 2010-8505. 77Remissvar på betänkande (SOU 2013:33) En myndighet för alarmering, dnr 2013-2441. 78Av regleringsbrevet för avseende anslag 2:6 (Fö2014/2097/ESL (delvis)) där har beslutat om anslaget 2:6 Ersättning till SOS Alarm för alarmeringstjänst enligt avtal för . 2014/15:1 utg. omr. 6, bet. 2014/15: FöU1, rskr. 2014/15:63. Avtalet saknar emellertid en förlängningsklausul. ersätter ett tidigare gällande avtal och löper tills vidare med 6 månaders uppsägningstid. Om inget annat avtalats mellan parterna i form av ändringar eller tillägg sedan undertecknandet är det ordalydelsen i avtalet som gäller. Skrivningen i årsredovisningen utrycker emellertid att man automatiskt kan förlänga det maximala beloppet (det vill säga inte grundbeloppet som det anges i årsredovisningen) som gällde –2011. En sådan ordning saknar stöd i alarmeringsavtalet men verkar åtminstone indirekt ha varit förutsatt även om det i avtalet saknas skyldigheter om att SOS Alarm ska redovisa sina kostnader till staten. I bilaga 4 står det nämligen att från det maximala ersättningsbeloppet ska göras en avräkning nästkommande år, om de verkliga kostnaderna för 112-tjänsten underskred det årliga maximala anslaget om . Avtalet ger därmed ett uttryck för att det skulle vara en ersättning motsvarande full kostnadstäckning, men så har inte varit fallet. Om man förutsätter att anslaget inte täcker kostnaderna för alarmeringstjänsten, är finansieringen för SOS-tjänsten beroende av statens ensidiga beslut . SOS Alarm har alltså, såvitt kan bedömas av handlingarna, ingen rätt att påkalla någon ersättning mer än vad som enligt allmänna principer får anses vara skäligt. Det finns därmed en osäkerhet knuten till finansieringen för verksamheten. För verksamheter som bedrivs i bolagsform och regleras genom avtal förefaller det rimligt att ersättningsfrågan regleras mer i detalj och att det genomförs en kontinuerlig redovisning av kostnader och intäkter. I annat fall undergrävs möjligheterna att säkerställa att verksamheten bedrivs effektivt. Med nuvarande ordning finns alltså en risk att det ekonomiska styrmedlet – vilket torde vara det huvudsakliga i avtalsrelationer med bolag – uteblir eller inte blir effektivt gentemot SOS Alarm. Så länge som ersättningen inte är helt kopplad till faktisk verksamhet, verkliga kostnader och behov uppkommer frågor om antingen ineffektiv verksamhet (vid för hög ersättning) eller splittring av verksamheten i att syfte täcka underskott (vid för låg ersättning). Eventuella negativa effekter kan mildras av en kontinuerlig dialog mellan parterna (aktiv ägarstyrning) och/ eller samordningsfördelar med annan larmverksamhet. I varje fall finns det brister i själva avtalsförhållandet mellan parterna gällande den ekonomiska ersättningen. Analysen visar sammantaget att alarmeringsavtalet inte är tillräckligt tydligt inom flera områden. REGERINGENS STYRNING AV SOS ALARM – VIKTIGT FÖR MÄNNISKORS TRYGGHET 5.1.4Syfte och uppgifter för 112-rådet Av alarmeringsavtalet framgår att det ska finnas ett 112-råd. 112rådet består av representanter från myndigheter och organisationer med anknytning till 112 och samhällets alarmering, bland annat polisen, MSB, och Socialstyrelsen.79 Rådets uppgift är att fungera som ett rådgivnings- och referensorgan till SOS Alarm angående SOS-tjänstens funktion, utformning och långsiktiga utveckling. Rådet har även till uppgift att följa upp implementeringen av alarmeringsavtalet.80 Enligt alarmeringsavtalet ska alla rapporter och förslag normalt ha förankrats i 112-rådet innan SOS Alarm överlämnar dem till . 112-rådet kan därför tolkas ha en roll att säkerställa att får den information de behöver. anser att alarmeringsavtalet är otydligt i fråga om vad som menas med att rapporter normalt ska förankras i 112-rådet. Det är även oklart vilka krav 112rådet kan ställa på SOS Alarm angående informationen som bolaget rapporterar. konstaterar utifrån en intervju med representanter för SOS Alarm att 112-rådet inte arbetar enligt beskrivningen i alarmeringsavtalet avseende att rådet inte följer upp implementeringen av alarmeringsavtalet och att rapporter inte förankras i rådet innan de överlämnas till Regeringskansliet.81 uppfattning är att 112-rådet främst fyller syftet att vara ett tillfälle för informationsutbyte i stället för att följa upp alarmeringsavtalet. 112rådets möten har anpassats till medlemmarnas behov vilket kan vara rimligt. SOS Alarm har dessutom på eget initiativ utökat 112-rådet med ett Vårdråd, ett Krisberedskapsråd och ett Räddningsråd.82 112-rådet inte har någon dialog med , förutom att har haft representation i 112-rådet. 79Deltagare i 112-rådet är: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , Post- & , , Kommuner och Landsting, länsstyrelserna, , , , och Alarm. 80Alarmeringsavtalet, bilaga 3. 81Intervju med representanter för 112 rådet, . 82Deltagande organisationer i : samtliga landsting och regioner med motsvarande ansvar (förutom i län) samt och Alarm. består av: MSB, i , , , , , kommun, kommun, kommun, samt . består av deltagare från , , , , räddningstjänst, Sydöstra , , räddningstjänst, räddningstjänst, brandförsvar, Nerikes brandkår och SOS Alarm. emellertid på möten med . Att 112-rådet ska ha en dialog med är dock inget som regleras i alarmeringsavtalet. Sammanfattningsvis konstaterar att 112-rådet inte arbetar enligt alarmeringsavtalet, men att det kan vara rimligt eftersom rådets arbete har anpassats efter medlemmarnas behov. som det kan innebära att 112-rådet inte arbetar enligt alarmeringsavtalets ursprungliga intentioner. En viktig del av regeringens styrning av SOS Alarm, dels som avtalspart, dels som delägare, är via dialog. Som tydliggjordes ovan kan, eller bör inte ett bolag som SOS Alarm styras enbart genom ett avtal, utan styrningen bör ske i kombination med en fungerande dialog. Att bedöma huruvida en dialog är konstruktiv eller inte är svårt, eftersom det till viss del är en subjektiv uppfattning. har därför granskat om det finns frågor som är olösta och som påverkar alarmeringsverksamheten. Det är angeläget att lösa dessa frågor eftersom det påverkar SOS Alarms roll och uppdrag bland annat gentemot andra statliga myndigheter och eftersom det kan påverka rättssäkerheten för den enskilde. kan konstatera att regeringen inte har gett SOS Alarm besked eller vägledning i viktiga frågor. Många av de samtal som inkommer till SOS Alarm är kopplade till misstanke om brott. Polis och åklagare kan därför i sin brottsutredande verksamhet vilja få ut information om inkomna samtal till nödnumret 112. Antalet ärenden till SOS Alarm om utlämnande av information har ökat då SOS Alarm fick in ett anonymt tips angående ett misstänkt mord. SOS vidarebefordrade omgående sin ljudfil till polisen, som även begärde att få uppgift om den anropsidentitet som tipsaren ringt ifrån. Med hänvisning till tipsarens begäran att få vara anonym avvisade SOS Alarm kravet. Både tingsrätten och hovrätten fastslog dock senare att SOS Alarm, i enlighet med den lagstadgade editionsplikten i , var tvunget att lämna ut den begärda uppgiften. Detta rättsfall gav upphov till diskussion, både inom och utom SOS Alarm om rätten till anonymitet vid samtal till 112. För att skapa klarhet i frågan lät SOS Alarm utreda omfattningen av SOS Alarms tystnadsplikt. Utredningen kom fram till att det är oklart i vilka situationer SOS Alarm är skyldigt att lämna ut REGERINGENS STYRNING AV SOS ALARM – VIKTIGT FÖR MÄNNISKORS TRYGGHET uppgifter i samband med brottsutredning. skrev SOS Alarm därför till regeringen (Försvarsdepartementet) och bad om vägledning.83 Regeringen har inte gett SOS Alarm besked ärendet men informerat bolaget om att ärendet har överlämnats till . Frågan diskuteras inte i , vilket innebär att inte heller utredningen har gett vägledning i ärendet. Uppdateringen av lagen om regionala alarmeringscentraler vände sig SOS Alarm till Försvarsdepartementet för vägledning, och önskade även en uppdatering av lagen (1981:1104) om verksamhet hos vissa regionala alarmeringscentraler. Enligt SOS Alarm hade det skett en rad olika förändringar av terminologin som används i lagen. Till exempel är numera det formella namnet för SOS Alarm och nödnumret är 112 och inte 90 000 som anges i lagen. Regeringen har inte gett SOS Alarm besked i ärendet men informerat bolaget om att ärendet har överlämnats till . I föreslås att lagen om regionala alarmeringscentraler ska upphävas. I och med att utredningens förslag inte har antagits kvarstår behovet av att uppdatera lagen. SOS Alarm upplever att det finns problem med vissa regler som gäller lagring av ljudfiler. Handlingar som en sjuksköterska på SOS-centralen upprättar omfattas av patientdatalagens (2008:355) bestämmelser om tio års arkivering, medan 112-mottagarens upprättade handlingar ska sparas längst i enlighet med regeringens beslut . SOS Alarm har i ett brev till regeringen påtalat detta. Det finns, enligt bolaget, följaktligen ett behov av att klarlägga denna fråga.84 Regeringen har inte gett SOS Alarm besked i ärendet men informerat bolaget om att ärendet har överlämnats till . ger dock inte vägledning i detta ärende.85 83Angående SOS Alarms sekretessplikt vid samtal till nödnumret 112, skrivelse till Försvarsdepartementet, . 84Hemställan om nytt regeringsbeslut enligt 2 § lagen (981:1104) om verksamhet hos vissa regionala alarmeringscentraler, skrivelse till Försvarsdepartementet, . 85Alarmeringstjänstutredningen föreslår dock en ny lag som innebär att nödsamtal får spelas in i den mån det behövs för uppföljning och kontroll av larmbehandlingen (se sid 28). Detta finns dock inte ett tydliggörande för hur länge filerna bör sparas. Yttre påverkan på SOS Alarms teletrafik och natten inkom cirka 270 samtal till journummer samt e-Call nummer vid SOS Alarm. Dessa samtal visade sig senare vara en spam-attack. produktionsledare hos SOS Alarm i ett av dessa samtal kontakt med en person som säger sig vilja slå ut beredskap genom en digital attack. Spam-attackerna återkom igen men slutade sedan efter . Inga spam-attacker rapporterades . Initialt var hypotesen hos SOS Alarm att den ökade belastningen beror på ett internt tekniskt fel. Detta kunde uteslutas efter undersökning av SOS Alarms beredskapstekniker och kontaktades för spårning. Samtal spårades och SOS Alarm har polisanmält händelsen. , 8–, sammankallades SOS Alarms beredskapsorganisation för möten. Även MSB och PTS informerades och sammankallades till möten. MSB informerade vidare TiB (tjänsteman i beredskap) om situationen. Tillsammans med MSB och PTS diskuterades vad ett eventuellt eskalerat scenario skulle innebära. MSB tog ansvar för att se över en informationsplan ifall ett behov skulle uppstå. Eftersom det är oklart vem som har mandat att stänga av A-nummer, kunde ingen omedelbar åtgärd tas. MSB bad PTS samverka med och utreda vem som har mandat att stänga av A-nummer vid händelse av att något liknande inträffar igen. SOS Alarm har betonat för att belastningsattacker även kan rikta sig direkt mot nödnumret 112 och SOS Alarm är särskilt angelägna att följande frågor utreds:86 Hur bör storskalig utslagning av nödnumret 112 hanteras, om en sådan situation skulle uppstå? Vem är ansvarig för att initiera ett arbete som studerar problemet och kommer med förslag till lösningar? PTS har ett sektorsansvar när det gäller teleområdet och MSB har ett övergripande ansvar när det gäller planering av åtgärder mot och hantering av stora störningar på viktiga samhällsfunktioner. Således ser SOS Alarm att dessa myndigheter är centrala i det fortsatta arbetet. SOS Alarm uppger att de kommer att delta och bistå i ett sådant arbete. 86 Brev till , . REGERINGENS STYRNING AV SOS ALARM – VIKTIGT FÖR MÄNNISKORS TRYGGHET konstaterar att SOS Alarm ännu inte har fått någon vägledning i hur dessa typer av belastningsattacker ska hanteras och vilket ansvar de olika myndigheterna ska ha i sådana situationer. SOS Alarm är aktiebolag, som utför en myndighetsliknande uppgift, men omfattas inte av tillsyn i brist på konkreta bestämmelser i lag. Det har redan konstaterats att alarmeringsavtalet inte kan ersätta sådana lagkrav. Det finns också anledning att begrunda varför alarmeringsverksamheten drivs som aktiebolag. Ändamålet för aktiebolag är att driva kommersiell verksamhet i vinstsyfte för att ge utdelning till aktieägarna men aktiebolag kan utföra myndighetsuppgifter och det kan vara ändamålsenligt om det exempelvis är viktigt att verksamheten bedrivs effektivt. Av det skälet brukar vissa verksamheter drivas såsom aktiebolag.87 Aktiebolag är också särskilt lämplig om det är viktigt att verksamheten bedrivs affärsmässigt och att ägaren/ ägarna vill begränsa det personliga ansvaret i verksamheten. Det kan förefalla besynnerligt om staten och andra offentliga huvudmän, som har ansvaret för vården och räddningstjänsten, har fullt ansvar medan ansvaret för själva alarmeringsverksamheten begränsats. har granskat regeringens rapportering om SOS Alarm till med utgångspunkten att det är viktigt att rapporteringen är utformad så att den är väsentlig och rättvisande. Regeringens rapportering till består främst av regeringens årliga beskrivning av SOS Alarm i budgetpropositionen och av regeringens årliga skrivelse till om företag med statligt ägande.88 har gått igenom rapporteringen . 87Som jämförelse kan nämnas fjärrvärmeverksamhet som tidigare traditionellt bedrevs i gjordes en ändring i ellagen med innehåll att verksamheten skulle bedrivas affärsmässigt. Dessa principer gäller alltjämt efter införandet av fjärrvärmelagen. Huvudändamålet för att bedriva verksamheten affärsmässigt är att den i grunden är en affärsverksamhet, där intresset av att undvika skattesubventioner eller olagliga statsstöd är för handen. 88Exempelvis: Regeringens skrivelse 2013/14:120 – Företag med statligt ägande. 5.4.1Regeringens rapportering i budgetpropositionerna var skrivningarna i budgetpropositionerna lika till sitt innehåll. De handlade om följande: Det finns ett alarmeringsavtal mellan staten och SOS Alarm. SOS Alarm kommer att få extra ersättning förutom grundnivån för att säkra tjänster utöver att svara på 112, till exempel ersättning att hålla både ett analogt system och det digitala RAKEL-systemet , eller att inrätta och ansvara för ett särskilt informationsnummer 113 13. Syftet med avtalet är att säkerställa en effektiv SOS-tjänst och skapa möjligheter att tillkalla eller komma i förbindelse med polis, statlig eller samt ambulans. Staten ställer krav på att SOS Alarm ska driva centraler som upprätthåller SOS-tjänsten i hela landet. SOS Alarm ska erbjuda kommuner och landsting möjlighet att teckna avtal med SOS Alarm. Avtalen reglerar villkoren för utlarmning av räddningstjänst och ambulans. har antalet verkliga nödanrop legat varaktigt kring cirka 1,5 miljoner . SOS Alarm har inte klarat kravet på 8 sekunders svarstid , med undantag av . MSB har rapporterat till regeringen att SOS Alarm i huvudsak uppfyllt sina åtaganden. Regeringens bedömning är att de uppgifter som SOS Alarm utför enligt alarmeringsavtalet bidrar till samhällets förmåga inom områdena skydd mot olyckor och krisberedskap. I budgetproposition för år 201589 är rapporteringen till viss del förändrad. beskrivs de uppgifter som SOS Alarm utför som ett bidrag till samhällets förmåga inom området skydd mot olyckor och krisberedskap, det vill säga ett bredare ansvar än att säkerställa en effektiv SOS-tjänst och att tillkalla eller komma i förbindelse med polis, statlig eller samt ambulans. Vidare saknas tidigare skrivningar om att SOS Alarm ska driva centraler som upprätthåller SOS-tjänsten i hela landet och att bolaget ska erbjuda kommuner och landsting möjlighet att teckna avtal med SOS Alarm. Vissa skrivningar av verksamhet är utförligare än tidigare, till exempel återges aktuella uppgifter om antalet nödanrop och svarstiderna . Det lämnas också en förklaring till den negativa utvecklingen av svarstiderna. 2014/15:1 utg. omr. 6, bet. 2014/15: FöU1, rskr. 2014/15:63. REGERINGENS STYRNING AV SOS ALARM – VIKTIGT FÖR MÄNNISKORS TRYGGHET Slutligen informeras om att MSB i sin senaste rapport ser allvarligt på att bolaget inte lever upp till kraven på svarstider.90 Granskningen visar att en viktig händelse i bolagets omvärld, situationen med Medhelp och landstingens pågående arbete med centraler i egen regi, inte har redovisats. Detta är information om väsentliga förhållanden som är relevanta för med avseende på beslut om alarmeringen. konstaterar också att beskrivningen av antal verkliga nödanrop borde ha varit mer detaljerad, eftersom var antalet knappt 1,9 miljoner, vari det inte är lika informativt att för säga att antalet samtal har varit cirka 1,5 miljoner. 5.4.2Regeringens beskrivning av SOS Alarm i den årliga skrivelsen för företag med statligt ägande har granskat beskrivningen av SOS Alarm i de årliga skrivelserna om företag med statligt ägande som regeringen lämnade till åren 2010–2013. Skrivelsen innehåller en allmän beskrivning av statens förvaltning av företag med statligt ägande och en genomgång och beskrivning av de olika företagen med statligt ägande. Den följer en gemensam struktur med en beskrivning av verksamheten, hur företagets resultat och ekonomi har utvecklats, om målen för verksamheten har uppnåtts och så vidare. Beskrivningen av SOS Alarm följer samma struktur som den för de övriga bolagen. Beskrivningen av SOS Alarm har utgångspunkt i staten som ägare, vilket innebär att den har en tyngdpunkt på bolagens ekonomiska ställning och måluppfyllelse. Den årliga skrivelsen lämnar dock inte mycket utrymme för att lyfta fram eventuella problem kring samhällets alarmering, vilket rapporten inte heller har som syfte. Eventuella problem kring samhällets alarmering måste därmed rapporteras genom andra kanaler. 2014/15:1 utg. .omr. 6, bet. 2014/15: FöU1, rskr. 2014/15:63. I följande avsnitt lämnar en sammanfattning av iakttagelserna. Dessa framställs i den ordning som de presenteras i kapitlet. är skrivet på ett sådant sätt att det flexibelt men är vissa åtaganden otydliga, framför allt vad som menas med att ingen som ringer 112 normalt ska behöva vänta . Det är oklart vad ett normalläge för SOS Alarm är. Vidare är det oklart vad som avses med att man ska hantera samtal på ett tillförlitligt sätt. 112-rådet arbetar inte enligt rådets uppdragsbeskrivning i alarmeringsavtalet. 112-rådets arbete har dock förändrats för att i större utsträckning uppfylla de medverkande aktörernas behov. konstaterar att alarmeringsavtalets krav är utformade så att regeringens styrning av SOS Alarm genom andra kanaler får stor betydelse. kan vidare konstatera att regeringen inte har lämnat besked till SOS Alarm i flera viktiga frågor. Det är angeläget att lösa dessa frågor eftersom det påverkar SOS Alarms roll och uppdrag bland annat gentemot andra statliga myndigheter och eftersom det kan påverka rättssäkerheten för den enskilde. Regeringens rapportering till av SOS Alarms verksamhet sker huvudsakligen via budgetpropositionen och i den årliga skrivelsen till om företag med statligt ägande. Rapporteringen av SOS Alarms verksamhet har dock inte varit tillräcklig till exempel avseende beskrivningen av landstingens initiativ till alarmeringscentraler i egen regi. REGERINGENS STYRNING AV SOS ALARM – VIKTIGT FÖR MÄNNISKORS TRYGGHET 6 Slutsatser och rekommendationer har granskat om regeringen har skapat tillräckliga förutsättningar för samhällets alarmering och SOS Alarm samt om regeringens styrning av SOS Alarm är tydlig. SOS Alarm är det bolag som svarar på nödnumret 112 och vidareförmedlar larm eller larmar ut hjälpresurser. SOS Alarm ägs till hälften av staten och till hälften av kommuner och landsting (via ). Regeringens styrning av SOS Alarm sker genom två huvudsakliga kanaler, dels som avtalspart (via ) till SOS Alarm, dels som delägare av SOS Alarm (via ). reglerar SOS Alarms åtaganden. Alarmeringsverksamheten består av en samhällsviktig infrastruktur som SOS Alarm har ansvaret för genom tekniska och administrativa system och genom de nödvändiga kontakterna som måste finnas med bland annat sjukvård, polis, räddningstjänst. Larmbehandling innebär en samverkan mellan olika aktörer. Det är viktigt att en samordnad alarmeringstjänst fungerar snabbt, säkert och tryggt. Vidare har granskat om SOS Alarm har en ändamålsenlig styrning av sin verksamhet. övergripande slutsatser är att det sker en kontinuerlig teknisk utveckling inom alarmering vilket ställer krav på SOS Alarms tekniska plattform. Den är central för att alarmeringstjänsten ska fungera. Granskningen visar att styrningen av bolaget inte haft den framtida teknikplattformen i fokus. Medelsvarstiderna på 112 har varit för höga och oklarheter i statens alarmeringsavtal medför att det är osäkert om alarmeringsverksamheten bedrivs såsom avsett. Det finns oklara relationer med landstingen som är den grupp som ansvarar för flest räddningsinsatser i landet och vissa landsting är missnöjda med SOS Alarms kompetens inom den prehospitala vården. Det finns ett antal brister i förutsättningarna för samhällets alarmering och regeringen har inte styrt och inte heller varit tydlig gentemot bolaget vilket lett till osäkerhet för SOS Alarm. REGERINGENS STYRNING AV SOS ALARM – VIKTIGT FÖR MÄNNISKORS TRYGGHET 6.1Det finns brister i förutsättningarna för samhällets alarmering