rir · H3B513 · 2015-06-11 00:00:00 — Regeringen uppger i slutredovisningen att ungefär 100 åtgärder genomförts enbart –2010.32 Figuren nedan visar fördelningen för respektive delmål för jämställdhetspolitiken samt åtgärder som syftat till att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering. Fördelningen av medel per delmål och för jämställdhetsintegrering (procent)33 Delmål 2 Ekonomisk jämställdhet Delmål 3 Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet handel för sexuella ändamål) 31Delegationen för jämställdhet i skolan (dir. 2008:75), delegationen för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7) och delegationen för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). 32Slutredovisning av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 2007–2010 (skr. 2011/12:174), s. 3. Uppgifterna är ungefärliga för perioden –2014 då inte har ordnat redovisningen utifrån de delpolitiska målen . REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? 2.3.1Hälften av medlen gick till åtgärder mot mäns våld mot kvinnor Regeringens satsningar mot mäns våld mot kvinnor har varit omfattande jämfört med hur det sett ut historiskt. Sammanlagt avsattes till åtgärder kopplade till det fjärde delmålet för jämställdhetspolitiken (som lyder Mäns våld mot kvinnor ska upphöra) –2014. Det innebär att ungefär hälften av medlen inom satsningen gick till åtgärder på detta område.34 Till delmålet hör även åtgärder mot till exempel prostitution och människohandel. Även inom de åtgärderna som kan härröras till det fjärde delmålet finns alltså en stor bredd. Åtgärderna –2014 utgick från de tre handlingsplaner som regeringen tagit fram: Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39), Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) och Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229). Utifrån de tre handlingsplanerna formulerade regeringen uppdrag till en rad olika myndigheter och organisationer, däribland , , länsstyrelser och . Ett av de större uppdragen, sett till de medel som avsatts, är länsstyrelsernas uppdrag om åtgärder mot hedersrelaterat våld.35 Enbart inom den första handlingsplanen och –2010 genomfördes mer än 500 projekt för verksamhetsutveckling. , som utvärderat åtgärderna inom den första handlingsplanen, beskriver dock att medlen i första hand gått till vad de kallar en gigantisk utbildningssatsning med utbildningsinsatser riktade till exempelvis polis, åklagare och domare.36 tillsattes en särskild samordnare mot våld i nära relationer för att verka för bättre effektivitet, kvalitet och långsiktighet i samhällets insatser på området. Regeringen har även tillsatt en utredning med syftet att föreslå en nationell samlad strategi för att nå det jämställdhetspolitiska målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra.37 2.3.2Programmet Hållbar jämställdhet var den enskilt största satsningen Den enskilt största delsatsningen inom regeringens jämställdhetssatsning var programmet Hållbar jämställdhet. Programmet drevs av Kommuner och Landsting –2013 och totalt avsattes 34Inklusive åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, våld i samkönade relationer samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. 35Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna (Regeringsbeslut ), Uppdrag till länsstyrelserna om insatser för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck (Regeringsbeslut , IJ2008/354/JÄM), Uppdrag till länsstyrelserna om insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck (Regeringsbeslut , IJ2007/1721/JÄM). 36Brottsförebyggande rådet (rapport 2010:18), s. 8 ff. 37Nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25). Den särskilda samordnaren och den nationella strategin har inte finansierats av anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder. för programmet.38 Sammantaget har 140 utvecklingsarbeten initierats i kommuner, landsting och regionförbund med hjälp av utvecklingsmedel via Kommuner och Landsting.39 Programmet har beskrivits som något unikt på så sätt att det var ett större sammanhållet program med inriktning på jämställdhetsintegrering på lokal nivå. Satsningens huvudsakliga syfte var att uppnå en kvalitetssäkring av offentligfinansierade verksamheter på och landstingskommunal nivå för att garantera att dessa svarar mot båda könens villkor och behov så att hög kvalitet och goda resultat uppnås för kvinnor respektive män, och flickor respektive pojkar.40 Ett exempel på ett utvecklingsprojekt som lyfts upp i media är jämställd snöröjning, som först genomfördes i kommun med utvecklingsmedel från programmet Hållbar jämställdhet. 2.3.3Aktörer som fått mycket medel för särskilda jämställdhetsåtgärder Tabellen på nästa sida visar vilka aktörer som fått mest medel genom satsningen på särskilda jämställdhetsåtgärder. Som redovisats tidigare i detta kapitel har mest medel avsatts för åtgärder mot mäns våld mot kvinnor. Aktörer som fått medel för åtgärder på detta område och som visas i tabellen nedan är länsstyrelserna, , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, () och . Länsstyrelserna har till exempel haft uppdrag om åtgärder mot hedersrelaterat våld. Nästan har gått till länsstyrelserna för detta ändamål, och i har haft en samordnande funktion. är en myndighet som haft många uppdrag inom satsningen, bland annat har myndigheten fördelat medel till kvinno- och brottsofferjourer och haft uppdrag om att utveckla verksamhet för våldsutsatta kvinnor och barn.41 , vars främsta uppgift är att främja brottsoffers rättigheter, har haft flera uppdrag som handlat om att fördela medel till forskning, metodutveckling och andra liknande insatser. har bland annat drivit en informationskampanj mot brott i nära relation men har också förvaltat för projektet , som syftat till att öka mångfalden bland deras anställda. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har haft spridda uppdrag, men flera har handlat om åtgärder mot olika typer av våld och förtryck. 38Medel till Kommuner och Landsting för att stödja jämställdhetsintegrering (Regeringsbeslut , IJ2007/3277/JÄM). 39Sveriges Kommuner och Landsting (2014). 40Medel till Kommuner och Landsting för att stödja jämställdhetsintegrering (Regeringsbeslut , IJ2007/3277/JÄM). 41Regleringsbrev avseende länsstyrelserna (Regeringsbeslut ), Regleringsbrev för avseende anslag 24:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder (Regeringsbeslut ). REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? Aktörer som fått mest medel för särskilda jämställdhetsåtgärder 2007–2014, miljoner kronor42 Myndigheten för skolutveckling/ Delegationen för jämställdhet i högskolan Stora resurser har också avsatts till Kommuner och Landsting för programmet Hållbar jämställdhet (som beskrivits i föregående avsnitt), (som tagit över uppgifter från Myndigheten för skolutveckling), för arbetsliv och socialvetenskap samt Delegationen för jämställdhet i högskolan. En stor av de medel som tilldelats de två senare har fördelats vidare för projekt. har –2014 haft uppdrag för olika jämställdhetsinsatser i skolan. Uppdragen har innefattat allt från generell kompetensutveckling, fortbildning, stöd till sex- och samlevnadsundervisning till att motverka hedersrelaterat våld och förtryck.43 42Riksrevisionens bearbetning av information från . Tabellen visar endast de myndigheter eller aktörer som tilldelats mer än –2014. 43Uppdrag till Myndigheten för skolutveckling att genomföra jämställdhetsinsatser i skolan (Regeringsbeslut , U2006/9049/S), Uppdrag till att genomföra insatser inom skolväsendet (Regeringsbeslut , U2011/4050/S), Uppdrag att genomföra insatser för jämställdhet i skolväsendet (Regeringsbeslut ,U2011/7067/S), Tilläggsuppdrag att genomföra insatser för att främja jämställdhet inom skolväsendet (Regeringsbeslut U2012/3983/S, U2012/3266/S, U2012/1362/S, U2012/492/S,), Tilläggsuppdrag om insatser för att främja jämställdhet inom skolväsendet (Regeringsbeslut , U2013/5044/S, U2012/7365/S ). 2.3.4Flera myndigheter har fördelat vidare medel till projekt Ett flertal myndigheter har haft i uppdrag att fördela vidare medel till projekt i till exempel kommuner och det civila samhället. Motiv och syften med dessa projekt har varierat med de uppdrag som regeringen gett till myndigheterna. Vissa myndigheter har haft uppdrag om att fördela vidare medel , andra har haft sådana uppdrag under bara . På området mäns våld mot kvinnor har exempelvis , i och i fördelat medel till kommuner och andra icke-statliga organisationer. På utbildningsområdet har fördelat för utvecklingsprojekt inom skolor44, och Delegationen för jämställdhet i högskolan till jämställdhetsprojekt inom universitet och högskolor.45 Övriga som fördelat förhållandevis mycket medel är (numera Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor)46 och Boverket47. Medel har även avsatts för projekt för forskning via och för arbetsliv och socialvetenskap. 2.3.5Många åtgärder har syftat till ökad kunskap En hel del medel har avsatts för åtgärder med syftet att ta fram ny kunskap genom analyser, kartläggningar, forskning och utvärderingar. Exempelvis har för arbetsliv och socialvetenskap haft att fördela till forskningsprojekt i syfte att utveckla kunskapen om kvinnors hälsa. Även delegationer har tillsatts. Delegationen för jämställdhet i skolan lämnade sitt slutbetänkande , delegationen för jämställdhet i högskolan avrapporterade och delegationen för jämställdhet i arbetslivet ska avslutas under 2015.48 44Uppdrag till myndigheten för skolutveckling att genomföra jämställdhetsinsatser i skolan (Regeringsbeslut ,U2006/9049/S). 45Delegationen för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7) och förordning (2009:560) om statsbidrag för insatser som främjar jämställdhet i högskolan. 46Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har fördelat statsbidrag till jämställdhetsprojekt enligt förordningen (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt, för nationella minoriteters arbete och för engagemangsguider. 47Boverket har haft uppdrag om att fördela medel till kommuner för åtgärder i den fysiska planeringen. 48Delegationen för jämställdhet i skolan (dir. 2008:75), delegationen för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7) och delegationen för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? 2.3.6Åtgärder för utvecklat arbete med jämställdhetsintegrering inom statliga myndigheter Jämställdhetsintegrering är som tidigare beskrivits regeringens huvudstrategi för genomförandet av jämställdhetspolitiken. Men sett till satsningen i stort har endast en begränsad del av åtgärderna syftat till att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering inom myndigheter. avsattes gick till satsningar på jämställdhetsintegrering inom myndigheter. –2010 pågick Program för jämställdhetsintegrering i staten (Jämi), utifrån ett regeringsuppdrag till Nationella sekretariatet för genusforskning vid . Syftet var att skapa förutsättningar för ett långsiktigt stöd för jämställdhetsintegrering i staten. Insatserna var framförallt inriktade på kartläggning, erfarenhetsutbyte och informationsinsatser.49 fick sekretariatet vid ytterligare uppdrag, men till skillnad från Jämi ingick 18 pilotmyndigheter, som valts ut av regeringen. De deltagande myndigheterna fick i uppdrag att ta fram en plan för jämställdhetsintegrering av sina respektive verksamheter, där de bland annat skulle analysera hur de bidrar till att uppfylla de jämställdhetspolitiska målen. Programmet, Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM), fortsätter med ett utökat antal pilotmyndigheter fram till 2018.50 I regeringens plattform för jämställdhetsintegrering, som presenterades i skrivelsen Jämställdhetspolitikens inriktning 2011–2014, ingick även jämställdhetsintegrering inom länsstyrelserna. 51 i hade i uppdrag att genomföra en utvecklingssatsning för länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering.52 49Olsson (2010) Slutrapport 2008–2010 (4/10). 50Uppdrag att stödja arbetet med jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter (Regeringsbeslut , U2014/7490/JÄM). 51Jämställdhetspolitikens inriktning 2011–2014 (skr. 2011/12:3). 52Uppdrag att genomföra en utvecklingssatsning för att stärka länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering (Regeringsbeslut ,U2013/2724/JÄM). Den tillträdande regeringens satsning på särskilda åtgärder som innebar en avsevärd höjning av anslaget hade inte aviserats i valrörelsen och det fanns få uttryckta intentioner med satsningen. Det innebar bland annat svårigheter att förbruka medel . Satsningen har bestått av en mängd olika åtgärder som hanterats av många olika aktörer som haft uppdrag på en rad olika områden. En tydlig prioritering har dock varit åtgärder mot mäns våld mot kvinnor. till satsningen som helhet har förhållandevis lite medel gått till insatser för att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering inom statliga myndigheter. Av totalt avsattes för insatser med detta syfte. Programmet Hållbar jämställdhet, som riktade sig till kommuner och landsting, utmärker sig som den enskilt största delsatsningen inom regeringens jämställdhetssatsning. REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? 3 Genomförandet av regeringens satsning Så här långt har vi sammanfattat innehållet i satsningen på särskilda jämställdhetsåtgärder. I det här kapitlet beskriver vi hur satsningen genomfördes. För att ge en bild av vilka förutsättningar som fanns för att realisera satsningen inleds kapitlet med en beskrivning av hur ansvaret för jämställdhetspolitiken är organiserat inom . 3.1Regeringens organisering av arbetet 3.1.1Varje statsråd ansvarar för att genomföra jämställdhetspolitiken inom sitt område Enligt regeringen har de aktörer som normalt sett deltar i beslutsprocessen ansvar för att ett jämställdhetsperspektiv integreras i alla delar av beslutsprocessen. Det innebär att varje statsråd i regeringen ansvarar för jämställdhet inom sitt politikområde och att jämställdhetsministern ansvarar för att driva på, utveckla och samordna jämställdhetspolitiken. Jämställdhetsministern har också ansvar för samordning av regeringens arbete med jämställdhetsintegrering i , stöd till departementens utvecklingsarbete samt för uppföljning och utvärdering av uppnådda effekter och resultat. På tjänstemannanivå ansvarar en enhetschef eller motsvarande för respektive sakområde för att ett jämställdhetsperspektiv integreras i regeringens beslutsunderlag.53 53Strategi för arbetet med jämställdhetsintegrering i , bilaga till regeringsbeslut , nr II:1, dnr U2012/1388/JÄM. Exempel på sådant som ingår i att arbeta jämställdhetsintegrerat inom är att redovisa könsuppdelad statistik, att offentliga utredningar ska analysera konsekvenser för jämställdheten, samt att propositioner och kommittédirektiv ska ha ett jämställdhetsperspektiv. REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? 3.1.2Jämställdhetsenheten stödjer och samordnar Regeringen har fattat beslut om att hela ska arbeta med jämställdhetsintegrering.54 Ansvaret för att genomföra strategin delas mellan Jämställdhetsenheten och departementen. Jämställdhetsenheten har till uppgift att bevaka jämställdhetsfrågorna inom . Enheten ska stötta departementen när det gäller att anlägga ett jämställdhetsperspektiv i myndighetsstyrningen. Jämställdhetsenheten har ett övergripande samordnings- och uppföljningsansvar för arbetet med jämställdhetsintegrering inom . med jämställdhetsintegrering, till exempel genom utbildningar och genom att sammankalla en interdepartemental arbetsgrupp (/JÄM) som består av jämställdhetssamordnare från varje departement. Arbetsgruppen ska arbeta med samordning och även vara ett forum för att dela information och för att diskutera framtida utvecklingsinsatser. Gruppen ska också fungera som en länk mellan Jämställdhetsenheten och departementen. En del av det stödjande och samordnande arbetet innefattar att enheten ansvarar för att samla och sprida goda exempel från jämställdhetsintegreringsarbetet vid olika departement. Enheten arbetar också med jämställdhetsfrågor inom FN, EU och . Enheten har sedan satsningen inleddes tillhört olika departement. –2010 tillhörde enheten det nybildade Integrations- och jämställdhetsdepartementet som lades ned efter mandatperioden. – 2014 tillhörde enheten och . Antalet anställda på enheten har varit i stort sett oförändrad. Någon särskild resursförstärkning tillfördes inte enheten i samband med den avsevärda anslagshöjningen 2007. Enheten har också fått inta olika roller beroende på prioriteringarna hos den politiska ledningen.55 Sammantaget kan konstateras att Jämställdhetsenheten har både en konsultativ och en beredande roll i . har ansvar för att införliva ett jämställdhetsperspektiv i sina produkter, men Jämställdhetsenheten bevakar också jämställdhetsfrågorna i den gemensamma beredningen. Liksom i gemensam beredning i övrigt betyder det inte att enheten har veto eller tolkningsföreträde om huruvida exempelvis skrivningar om jämställdhet ska skrivas in i en instruktion, eller annan författning, utan det krävs att enheten och berört departement är överens. Frågan får annars lyftas upp och avgöras på politisk nivå. 54Under 2004–2009 bedrevs arbetet utifrån en plan (Plan för genomförande av jämställdhetsintegrering i (Bilaga till regeringsbeslut IV 6, dnr N2004/3108/JÄM)). –2015 har arbetet utgått från beslutet om Strategi för arbetet med jämställdhetsintegrering i , bilaga till regeringsbeslut , nr II:1, dnr U2012/1388/JÄM. 3.1.3Det finns ingen förvaltningsmyndighet för jämställdhetspolitiken Det finns som framgått ingen förvaltningsmyndighet med ansvar för jämställdhetsområdet. Så ser organiseringen ut även inom vissa andra tvärsektoriella områden, till exempel hållbar och global utveckling och integration. Det innebär att det inte finns någon myndighet som har i uppdrag att särskilt verka för ett jämställdhetsperspektiv eller att fördela särskilda medel. Det finns inte heller någon myndighet med ett särskilt sektorsansvar som har i uppdrag att ha överblick över sakförhållandena. Däremot finns det flera myndigheter inom olika politikområden som har ett utpekat ansvar för jämställdhetspolitik inom sitt eget ansvarsområde; har ett jämställdhetsuppdrag i diskrimineringslagstiftningen och länsstyrelserna har utpekade personer för jämställdhetsfrågor som kallas särskilt sakkunniga. ansvarsfördelning och förvaltningsstruktur som finns på jämställdhetsområdet kan det utifrån huvudstrategin om jämställdhetsintegrering sägas att arbetet med jämställdhetsintegrering är alla myndigheters ansvar. Om så är fallet är emellertid inte helt tydligt. Vi återkommer till detta i kapitel 5. 3.2Regeringens utformning av satsningen 3.2.1En satsning med bristande förberedelse och planering De särskilda pengarna till satsningen på särskilda jämställdhetsåtgärder kom efter regeringsskiftet och innebar ett tiofaldigande av anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder till . Eftersom budgetpropositionen var den dåvarande regeringens första efter regeringsskiftet var tillskottet inte berett i detalj inom . Samtliga personer som har intervjuat i uppger att tillskottet kom oväntat. Inför valet fanns det inget strukturerat samarbete på jämställdhetsområdet mellan de fyra partier som senare bildade regering. Därmed fanns det heller ingen tydlig plan för hur medlen skulle användas, vilket flera av de personer som intervjuats i granskningen bekräftar.56 De anvisningar som fanns var i princip att två områden var prioriterade, mäns våld mot kvinnor och kvinnors hälsa.57 Det fanns därmed inte någon beredskap inom i form av genomtänkta förslag eller planerade åtgärder för att omsätta de ökade resurserna i insatser. Detta är en förklaring till att förbrukningen av medel var låg . Med hjälp av anslagssparande kunde regeringen förbruka en del av medlen . Alla medel som avsatts kunde dock inte förbrukas. Av de 1,6 miljarder 56Intervjuer med och , e-post från . 57Budgetpropositionen (prop. 2006/07:1), utgiftsområde 14 samt intervju med . REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? kronor som avsattes –2010 förbrukades 1,3 miljarder.58 Det innebär att en del av de pengar som avsattes för regeringens jämställdhetssatsning inte användes till insatser på jämställdhetsområdet. Tabell 2 Avsatta, beslutade och förbrukade medel () samt antal regeringsbeslut –201459 (mnkr)62 (mnkr)63 3.2.2Regeringskansliet beredde beslut och betalade ut Eftersom instruktionerna om hur medlen skulle användas var knapphändiga krävdes en hel del arbete med att hitta på och formulera projekt och uppdrag som pengarna kunde gå till. Enligt företrädare för , som arbetade i när satsningen kom, innebar satsningen enormt mycket arbete. I början av satsningen betalades medlen huvudsakligen ut direkt från efter regerings- eller Regeringskanslibeslut. betalades ut direkt av och året efter . Men började istället fördela medel via Kammarkollegiet i allt större utsträckning. sker detta genom att utbetalningarna anges i regleringsbrevet för anslaget. 59Vissa år är beslutade och förbrukade medel högre än statsbudgeten beroende på att anslagssparande utnyttjats. 60Med beslutade medel avses de medel som regeringen beslutat om, det vill säga summan av alla beslut. 61Årsredovisning för staten 2007–2014. Med förbrukade medel eller utfall avses de medel som faktiskt använts. Belopp som förts till andra anslaget för jämställdhetsåtgärder ingår inte i utfallet på anslaget. Regeringsbesluten som redovisas i tabellen avser Jämställdhetsenhetens samtliga regeringsbeslut, som är tagna av jämställdhetsministern –2014. En stor del av uppdragen och besluten som belastat anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder har tagits av andra departement/ministrar och ingår inte i antalet som redovisas här. I antal regeringsbeslut kan det finnas några regeringsbeslut som inte handlar om uppdrag och anslag. uppgift från intervjuer med avlastade detta enheten och skapade utrymme för beredning och mer strategiskt arbete.63 När medel betalas ut direkt från är det svårare att följa medlen, eftersom åtgärderna inte finns beskrivna i regleringsbrev eller motsvarande. I början av satsningen, framförallt , var det därför särskilt svårt att följa satsningen och se hur medlen användes. har möjligheterna att följa satsningen förbättrats eftersom regeringen, i regleringsbrevet för anslaget särskilda jämställdhetsåtgärder, kortfattat började ange vilka Kammarkollegiet skulle betala ut medel till från anslaget, beloppen och hur dessa skulle användas. fanns enbart referenser till regeringsbeslut i regleringsbrevet, utan information om mottagare eller syfte. Att regeringen beslutar om att Kammarkollegiet ska betala ut medel för olika ändamål innebär ett delat ansvar mellan regeringen och Kammarkollegiet vilket kan öka risken för fel och kan ge sämre kontroll över att medlen används till avsedda ändamål vilket pekat på i tidigare rapporter.64 För vissa myndigheter som haft större uppdrag som att exempelvis i sin tur fördela bidrag till projekt eller motsvarande har regeringen skapat särskilda anslagsposter som myndigheterna disponerar. är ansvaret inte delat utan den berörda myndigheten både disponerar och redovisar medlen. Enheten fick inte ökade resurser i samband med anslagshöjningen.65 Många arbetsuppgifter som gjorts tidigare hanns inte längre med, och enheten fick ställa om användningen av sina resurser för att jobba mer med att bereda beslut. Enhetens arbete med utbildningar och strategiskt jämställdhetsarbete fortsatte men fick enligt uppgift från företrädare vid enheten stå tillbaka för arbetet med att hantera anslagshöjningen. blev prioriteringen att få ut anslaget för de särskilda jämställdhetsåtgärderna.