eunbil · H20N3C482A · 2015-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet (ev.) Förslag till och rådets förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter, om ändring av och rådets förordning (EU) nr XXX/XXX [förordningen om offentlig kontroll] och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2014/0100(COD) Artikel 42 första stycket och artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF‐fördraget. Beslut fattas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och rådet beslutar med kvalificerad majoritet. Kommissionen presenterade ett nytt lagstiftningspaket om ekologisk produktion innehållande ett förslag till ny förordning och en ny handlingsplan. Syftet med den föreslagna förordningen är bl.a. att underlätta för jordbrukare att gå över till ekologiskt jordbruk. Förordningen ska även bidra till enklare regler, minskad administrativ börda, rättvisa konkurrensvillkor för jordbrukare och stärkt konsumentförtroende för ekologiska produkter. Kommissionens förslag till ny förordning har utsatts för hård kritik, och därför har kommissionen i sitt arbetsprogram aviserat att förslaget kommer att dras tillbaka om ingen överenskommelse nås . gjordes ett försök till att nå en överenskommelse. Det misslyckades dock då medlemsstaternas åsikter om främst gränsvärden och kontroll gick isär. Frågan sköts därmed fram till jordbruks‐ och fiskerådet . Ordförandeskapets målsättning är att rådet når en allmän inriktning vid ministerrådet , som sedan ska gälla som mandat inför förhandlingarna med . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen har höga ambitioner för att öka den ekologiska produktionen och konsumtionen. Regeringen arbetar aktivt för att de regler som förhandlas ska gynna den ekologiska produktionen och marknaden, och bidra till en fortsatt positiv utveckling för sektorn. Regeringen kommer fortsatt verka för att behålla undantagen i gällande lagstiftning för ekologisk produktion, som exempelsvis möjligheten att använda konventionellt utsäde och möjlighet till avhorning. Regeringen kommer även att verka för att importreglerna inte ska missgynna u‐länder eller försvåra handeln med tredje land. Regeringen verkar för att gränsvärden inte införs eftersom detta skulle innebära en belastning för sektorn. Regeringen avser vidare att verka för en riskbaserad kontroll och att de krav som ställs på detaljhandelsledet skall vara proportionerliga. Om regeringen inte får gehör för sina prioriteringar bör den allmänna inriktningen inte stödjas och kommissionen uppmanas dra tillbaka förslaget. Frågan har varit föremål för samråd med och information i MJU inför jordbruks‐ och fiskerådet , samt vid mars‐ och majrådet 2015. En särskild överläggning i frågan hölls i MJU och . Meddelande från kommissionen till rådet om ett samråd om fiskemöjligheter 9341/15 PECHE 185 Kommissionen presenterar ett meddelande avseende nästa års fiskemöjligheter. Meddelandet innehåller i regel en redogörelse för vilket arbetssätt och vilka principer kommissionen avser tillämpa i samband med framtagandet av höstens TAC‐ och kvotförslag (, samt ). Meddelandet brukar också innehålla en tidsplan för när kommissionen avser presentera respektive förslag. Meddelandet har i skrivande stund inte inkommit. Detta är det andra meddelande som ska presenteras av kommissionen efter ikraftträdandet av den reformerade gemsamma fiskeripolitiken vilket bl.a. innebär att principer om maximal hållbar avkastning och ett gradvist införande av landningsskyldigheten ska tillämpas. har landningsskyldigheten införts i och för det pelagiska fisket. påbörjas infasningen av landningsskyldigheten för det mer blandade så kallade demersala fisket i . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den reformerade gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. Regeringen anser att det är angeläget att nå målen i grundförordningen om att bestånden ska ligga över nivåer som säkerställer maximalt hållbar avkastning (MSY), att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU i) till och rådets direktiv om djurhälsa ‐ information från ordförandeskapet Ordförandeskapet avser att informera om att förhandlingarna med och kommissionen nu är avslutade och att djurhälsoförordningen kommer att kunna antas efter en tidig andraläsningsöverenskommelse. Förordningen har formen av en ramlag som ska kompletteras med mer detaljerade regler i delegerade akter och genomförandeakter. Nyheter i förhållande till nuvarande lagstiftning är bl.a. att sjukdomsövervakningen stärks och djurhållarnas ansvar för djurhälsan klargörs. Detaljerade bestämmelser om åtgärder mot olika typer av sjukdomar ska framgå av delegerade akter och genomförandeakter som ska antas med stöd av förordningen. Djursjukdomar ska listas och kategoriseras i form av genomförandeakter baserat på kriterier i förordningen. Under förhandlingarna har ett antal ändringar förts in för att tillgodose medlemsstaterna och . Förtydliganden har gjorts på flera områden, bl.a. när det gäller åtgärder mot antibiotikaresistens och medlemsstaternas möjligheter att vidta nationella åtgärder. Bemyndigandena till kommissionen att anta genomförandeakter och delegerade akter har preciserats och i vissa fall begränsats. Bland annat har bemyndigandet att lista sjukdomar i en genomförandeakt strukits. Istället ska sjukdomslistan vara i en bilaga som får ändras genom delegerade akter. En översynsklausul har förts in om att kommissionen ska se över sjukdomslistan och vid behov revidera den senast innan förordningen ska börja tillämpas. Vid Corepermöte , då ordförandeskapet fick mandat att godkänna EP:s förslag till sjukdomsbilaga, uttalade kommissionen att man vid översynen avser att utvärdera bl.a. paratuberkulos och PRRS. ii) Förslag till förordning av och rådets direktiv om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 när det gäller möjligheten för medlemsstaterna att begränsa eller förbjuda användningen av genetiskt modifierade livsmedel och foder på deras territorium (första behandlingen) ‐ information från ordförandeskapet Europeiska unionen har en harmoniserad lagstiftning för godkännande, spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade livsmedel och foder. presenterade kommissionen ett förslag till en EU‐förordning som ändrar förordning 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder. Genom ändringen ges medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av EU‐godkända genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina egna territorier, utöver de möjligheter som redan erbjuds när det gäller genetiskt modifierade organismer avsedda att odlas i direktiv (EU) 2015/412. Medlemsstater som vill använda möjligheten måste motivera de bestämmelser som de antar. Bestämmelserna måste baseras på tvingande skäl som är förenliga med unionsrätten och EU‐ domstolens rättspraxis samt med unionens internationella åtaganden. Bestämmelserna ska vara proportionerliga och icke‐diskriminerande. Utöver det föreslås inga ändringar när det gäller riskvärdering eller hanteringen av produkter i godkännandeprocessen. Miljö‐ och hälsoskäl får inte åberopas som grund för ett förbud enligt den föreslagna förordningen eftersom dessa skäl redan har beaktats i den riskvärdering som föregår ett EU‐godkännande. Ordförandeskapet förväntas informera om den framtida hanteringen i rådet. b) (möjlig) Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och . Efter en genomgång av beslutsfattandet om genetiskt modifierade organismer (GMO) (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8 (2) i rådets arbetsordning) ‐ information från ordförandeskapet I samband med förslaget om möjligheten att begränsa eller förbjuda GMO lade kommissionen fram ett meddelande som redovisar en översyn av beslutsprocessen för godkännande av GMO. I meddelandet redogörs för kommissionens slutsats och bakgrunden till slutsatsen., särskild de demokratiska (medlemsstaternas delaktighet) och de rättsliga frågorna. Kommissionen konstaterar att det har blivit norm att återhänvisa GMO ärenden till kommissionen för slutligt beslut. Detta gör att kommissionen regelbundet hamnar i en situation där den måste fatta beslut om godkännanden utan medlemsstaternas stöd i relevanta kommittéer. De frågor som medlemsstater som motsätter sig godkännanden tar upp kan vanligtvis inte beläggas vetenskapligt, utan återspeglar nationella farhågor som inte enbart har att göra med frågor som rör genetiskt modifierade organismers säkerhet för hälsa eller miljö. Kommissionen anser att det är viktigt att ha kvar ett gemensamt oberoende riskhanteringssystem. Kommissionen som riskhanterare får inte skjuta upp beslut i det oändliga. Kommissionen anser inte heller att det är motiverat att avvika från överenskomna övergripande förfarandebestämmelser för genomförande av . Kommissionen drar mot denna bakgrund slutsatsen att det är lämpligt att lösa problemet med att ge medlemsstaterna möjlighet att förbjuda användning av godkända GMO på liknande sätt som för odling. Kommissionen förväntas presentera meddelandet. c) Rapporter från kommissionen till och rådet om: i)obligatorisk uppgift om ursprungsland eller härkomstplats för mjölk, mjölk som ingrediens i mejeriprodukter och andra slag av kött än nötkött och kött av svin, får, get och fjäderfä. ii)obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstplats för obearbetade produkter, produkter med endast en ingrediens och ingredienser som utgör av ett livsmedel. ‐ presentation av kommissionen 9196/15 DENLEG 72 282 CONSOM 93 SAN152 9197/15 DENLEG 73 283 CONSOM 94 SAN153 Artikel 26.5 a), b), c), d), e) och f) i förordning (EG)1169/2011. I förordning ((EG) nr 1169/2011) om livsmedelsinformation till konsumenterna fick kommissionen i uppdrag att ta fram flera rapporter om obligatoriskt tillhandahållande av information om ursprungsland eller härkomstplats för ett antal livssmedel/livsmedelskategorier. Rapporterna ska beakta konsumentens behov av att bli informerad, om det är genomförbart att tillhandahålla den obligatoriska uppgiften om ursprungsland eller härkomstplats samt en kostnads/nyttoanalys avseende införandet av sådana åtgärder, inklusive de rättsliga effekterna för den inre marknaden och effekterna för den internationella handeln. d) (möjlig) Internationellt år för växtskydd 2020 ‐ information från ordförandeskapet Den internationella håller på att undersöka möjligheten att upprätta ett internationellt år 2020. Huvudsyftet är att öka medvetenheten om betydelsen av att skydda växter från angrepp av växtskadegörare i syfte att hantera frågor av globalt intresse, inklusive hunger, fattigdom och miljöhot. Beslut att arrangera av detta slag tas av . e) Resultatet av mötet mellan ministrarna för jordbruk i Visegrad-gruppen utvidgas genom , och () ‐ information från Slovakiska delegationen Visegradgruppen är ett mellanstatligt samarbete mellan , , och . På mötet ska den slovakiska delegationen informera om resultatet från det senaste mötet rörande livsmedelskedjan. fi) Förlängning av perioden stödberättigande utgifter för de operativa fiskeri programmet 2007-2013 ‐ information från Grekiska delegationen gjordes en ändring av rådets förordning (EG) nr 1198/2006 om Europeiska fiskerifonden (EFF‐förordningen) vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats av eller hotats av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet. Ändringen har inneburit att kommissionen i berättigade fall, på tillfällig basis och utan hänsyn till kommande programperiod 2014–2020 har kunnat öka utbetalningarna från Europeiska fiskerifonden –2013 (EFF) till de länder som begärt detta på grund av ekonomiska problem till följd av den finansiella krisen.