rfr · H30WRFR2 · 2015-10-27 00:00:00 — offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Riksdagstryckeriet, , 2015 anordnade till en öppen utfrågning i om den aktuella penningpolitiken med Riksbankschef och vice riksbankschef . I det följande redovisas programmet, en utskrift av de stenografiska uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som visades av föredragshållarna under deras presentationer. Program för finansutskottets offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Tid: 9.00–11.00 Frågor från utskottets ledamöter Stenografisk utskrift från den offentliga utfrågningen Ordföranden: har blivit nio och finansutskottet sammanträder. börjar vi med en öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken. Till vår hjälp har vi riksbankschef och vice riksbankschef . Ni är hjärtligt välkomna. Dessa övningar går till på det viset att riksbankschefen först drar igenom sin presentation, och fylller sedan på med sina reflektioner eller tillägg. Därefter får ledamöterna möjlighet att ställa frågor och att svara. , riksbankschef: för att vi ytterligare en gång kan vara här och prata om penningpolitik. har jag med mig för att bidra med reflektioner om var allt befinner sig . Jag tänkte prata om två saker . Den ena är den aktuella penningpolitiken, ge er konjunkturbilden, inflationsutsikterna och hur penningpolitiken ser ut givet vad som pågår i och inte minst vad som pågår i vår omvärld. Den andra saken är att jag tänkte avsluta med att reflektera lite omkring hushållens höga och växande skuldsättning och hur man kan behöva hantera den frågan. Låt oss börja med penningpolitiken och var världen och världsekonomin befinner sig . Den återhämtning i världsekonomin som man länge har pratat om på en rad olika håll finns där. Den allmänna ekonomiska utvecklingen är på väg uppåt, även om det alltid, även naturligtvis, finns orosmoln och en hel del bekymmer. var det mycket . är lite längre ned på agendan och kommer kanske tillbaka. Vi får se. Det är snarare så att det som har tilldragit sig större uppmärksamhet är stora rörelser på finansmarknaderna och vad som händer med de stora tillväxtländernas valutor. Där är läget annorlunda jämfört med och vad som sker i den kinesiska ekonomin. I de länder som har störst betydelse för svensk ekonomi pågår en återhämtning. Den här bilden har ni sett tidigare när jag har varit här och pratat. Den översta kurvan, den blå, visar tillväxten i den amerikanska ekonomin, som är god. Arbetslösheten är på väg ned, och det går bra i den amerikanska ekonomin i vid mening. Den undre kurvan visar vad som sker i euroområdet, där tyvärr tillväxten har varit lägre. Men även där är tillväxten sakta på väg uppåt mot . Om man väger ihop dessa kurvor med de länder som är viktiga för svensk handel hamnar vi på den gula kurvan. Där ser vi att tillväxten mätt på det sättet kommer att ligga och sedan mot 2 ½ procent. De siffrorna visar att det är förhållandevis goda tider. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det betyder också att när vi tittar på vad som sker hemmavid stärks kon- Vår prognos visar tillväxten . gumentera om några tiondelar upp eller ned. I grova drag har det legat omkring Det är en god ekonomisk utveckling. , som en konsekvens av den tillväxt vi ser framför oss, kommer arbetslösheten att sakta sjunka och ligga lite i den prognos som vi för fram här. En faktor som spelar en roll är den mycket expansiva penningpolitik som vi för och som också förs på annat håll i världen, som ju bidrar Om vi tittar på inflationstakten ser vi å ena sidan att inflationen mätt som inflation utan ränteförändringar samt inflation utan ränteförändringar och energiprisförändringar så har inflationstakten på många olika håll i världen Men om vi å andra sidan går tillbaka till ungefär mitten av 2014 och tittar på de båda graferna ser vi en tydlig trend uppåt när det gäller inflationstakten. Om vi tar bort ränteförändringar och de stora fallen i oljepris det senaste året ligger inflationstakten mätt på det sättet ungefär runt 1 ½ procent. KPIF ligger, om vi tar bort ränteförändringar, och lite lägre än så. Man kan naturligtvis alltid dela sönder tidsserierna i alla möjliga olika skär- ningar och titta på vad som ligger under. Det är bara ett exempel på vad som Om vi tittar på den röda kurvan, som visar livsmedelspriser, ser vi att ökningarna på livsmedel ligger på ungefär 2 ½ procent . legat ett tag. Tjänstepriserna är på väg uppåt och går mot unge- fär var de har legat historiskt. ligger varupriserna på plus. ny utveckling eftersom varupriserna har fallit . komma ihåg att vi får med oss en växelkurseffekt eftersom kronan har försva- Det som spelar en roll, inte minst i växelkursen, är att en svag krona har hjälpt till att lyfta inflationstakten. Det är lite knepigt med diagrammet. siffror innebär svagare kronkurs. Ni ser där att har kronan gradvis Den har legat ungefär i ett intervall mellan 110 och 115, mätt på Vår bedömning är att kronan kommer att ligga kvar ett tag till, men sedan kommer kronan sakta att stärkas i takt med att det i grunden går bra för svensk ekonomi. Då ska det vara på det sättet. komma ihåg att enligt vår prognos har ett stort bytesbalansöverskott Men det som är viktigt från vår utgångspunkt är att kro- nan inte förstärks för fort. Det leder naturligtvis till ett tryck nedåt på inflat- Därför är det angeläget att vi har ungefär den kronkurs vi har i dagsläget, även om det alltid är svårt att göra prognoser över kronkursen. Det som är viktigt i sammanhanget, det kan illustreras på många olika sätt, det här är bara en illustration av många möjliga, är att i ganska hög utsträck- ning påverkas den penningpolitik som vi för i av vad som sker i vår omvärld – i grunden vad som sker när det gäller de stora centralban- kerna, det vill säga ECB och Federal Reserve. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det som spelar stor roll i sammanhanget är att om den svenska räntan avviker, säg att den svenska räntan skulle vara avsevärt mycket högre än på annat håll, leder det högst sannolikt till att växelkursen stärks. I en sådan värld blir importpriserna lägre än vad de annars skulle ha varit. Då är det ännu svårare att få upp inflationstakten till vårt mål på . Det betyder att vi i viss utsträckning är beroende av vad som sker runt omkring oss. Det ser vi tydligt exemplifierat av hur räntesättningen ser ut i omvärlden. Det som inte finns med, och det är viktigt när man funderar över dessa frågor, är att utöver själva räntans nivå genomför varaktigt mycket stora köp av olika typer av värdepapper. Man ökar på penningmängden inom EMU stadigt . Om det pengaflödet kommer vår väg, eller för mycket av det kommer vår väg, skulle växelkursen stärkas. Det innebär att vi inte heller suttit med armarna i kors när det gäller vad vi har behövt göra för att hantera detta. Svensk penningpolitik är , inte minst i ett historiskt perspektiv, extremt expansiv. Vi har mycket låg reporänta. Reporäntan ligger på minus 0,35. Därutöver köper vi också i jämn takt mer och mer statsobligationer. Om vi summerar de köp som vi har bestämt kommer vi att ha köpt för 135 miljarder fram . En konsekvens av detta är att dels är räntorna låga, dels vid köp av statsobligationer pressas den allmänna räntenivån ned den vägen. En illustration som vi inte har med här är en jämförelse av svenska statens upplåningskostnader med . På kortare löptider ligger svenska staten långt under tysk upplåningskostnad. Svenska staten får faktiskt betalt för att låna. Längre ut när det gäller löptider – det varierar naturligtvis från dag till dag – är det ungefär samma. Det är i ett historiskt perspektiv ett alldeles unikt läge. Om vi tittar på takten i vår inflationsprognos ser vi att inflationen stiger mot målet. KPIF exklusive energi ligger på omkring 1 ½ . Vi räknar med att den fortsätter uppåt, givet det allmänna efterfrågeläget i svensk ekonomi och en gradvis starkare omvärld. Låt oss titta på KPIF och ta med energiprisförändringarna. Vår bedömning är att energipriserna inte faller hur länge som helst. , inte minst under loppet av hösten, faller de riktigt stora oljeprisfallen ur tidsserierna. Då stiger inflationstakten. Det innebär att vi tror att KPI kommer att ligga på under loppet av . Om vi gör analysen i termer av KPI får vi med räntesänkningarna och oljeprisfallet och därav låga tal för KPI. när energiprisförändringarna faller ur och när vi börjar höja räntan slår det kraftigt åt andra hållet. När vi tittar på de tre tidsserierna kommer de enligt vår analys att ligga någonstans under loppet av , givet vad som sker i vår omvärld och vad som sker i svensk ekonomi. Men det finns alltid risker och osäkerheter i dessa sammanhang. Det har varit låg inflation länge, och då ställs man inför den svåra bedömningsfrågan STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN hur snabbt inflationen stiger. kommer att prata lite mer om Den andra fråga vi lever med i en liten öppen ekonomi som den svenska är att det finns en oro i tillväxtekonomierna. Där läget är helt annorlunda Det har varit ett stort fall i oljepriset. det att te sig framöver? Mest sannolikt är att energipriserna kommer att variera kraftigt framöver, och det påverkar potentiellt inflationsutvecklingen. Den sista stora frågan är att de stora centralbankerna går i otakt. är en tidsfråga innan den amerikanska höjer räntan, givet ut- vecklingen i den amerikanska ekonomin. fortsätter ECB med sin låga ränta med hjälp av stora obligationsköp, som kommer att leva, enligt vad vi vet, långt in . Sedan får vi se vad som händer. Från ett penningpolitiskt perspektiv betyder detta att det inte är helt lätt att veta vad som sker när det gäller spänningarna också på de stora globala mark- Det som för vår del är viktigt är att det inte är önskvärt med en snabb förstärkning av kronan. Det skulle innebära en risk för svårigheter att se till att För att hantera detta har vi även i fortsättningen en hög beredskap. vi sagt tidigare. Det är viktigt att trenden uppåt i inflationen Vi är också redo att agera närhelst vi finner det lämpligt. inte över utvecklingen i vår omvärld eller påverkar utvecklingen i vår omvärld Vi kommer inte att sitta med armarna i kors och vänta på nästa pen- Vi gör det vi finner lämpligt vid var tid. Vi kan i det här sammanhanget sänka reporäntan ytterligare. Vi kan intervenera på valutamarknaden, och vi kan låna ut pengar till företag via bankerna. På ett eller annat sätt kan vi antingen jobba via räntan eller använda vår balansräkning för att kort och gott skapa mer pengar i svensk ekonomi. Den låga räntan är nödvändig . Vår tro är att komma tillbaka till 2 procents inflation. Det är bra. Det leder till en bättre ekonomisk utveckling än annars, jämfört med om vi inte bryr oss över huvud taget. Vi har goda tider framför oss. Penningpolitiken är en del i detta därför att vi ser god tillväxt framför oss och att arbetslösheten sjunker. Men vi ska inte sticka under stol med att det råder ett unikt läge därför att det råder Det pågår en diskussion på en lång rad olika håll, både i och i värl- den, om hur man ska se på inflationsmålet. Vi tror inte att det är särskilt lyckat att ändra på inflationsmålet i takt med att inflationen varierar. Det var nog inte riktigt så det var tänkt från början. Här hemma har det förts en diskussion om att sänka inflationsmålet på an- På annat håll förs en diskussion om att i stället höja inflationsmålet. Mot den bakgrunden tycker vi att ett inflationsmål på även i fortsätt- ningen är lagom och väl värt att sträva efter. Vi ser också att penningpolitiken har effekter och att inflationen Men då ska vi komma ihåg att så låga räntor kan skapa ett överdrivet STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN risktagande på olika håll i ekonomin därför att det är lätt att låna och tillgångspriserna stiger. En fråga som vi har levt med är hushållens skulder och vad som sker på vår bostadsmarknad. Vi har sagt att det finns en risk och att vi behöver hantera den risken. Med den balans som finns i systemet är det viktigt för oss att också hålla ett öga på kronkursen, och det är oerhört angeläget att andra myndigheter, riksdag och regering som har verktygen att mer i detalj hantera bostadsmarknaden och bolånemarknaden också använder de verktygen. Låt mig lite grann gå in på den frågan om vad som behöver göras för att skapa en hållbar utveckling. Om vi vänder på det kan jag säga att vår uppfattning är att det inte råder en hållbar utveckling . En fråga som vi inte sysslar med som finns under ytan är utbudet av bostäder, som har varit lågt . En del frågor på den kanten behöver hanteras. En annan fråga är vad som sker på kreditmarknaden. Det är egentligen i grunden många olika delar. Vissa typer av åtgärder på kreditmarknaden påverkar hela lånestocken. Andra typer av åtgärder på kreditmarknaden påverkar enbart nyutlåning. Om vi höjer reporäntan, inte minst när många lånar till rörlig ränta, påverkar det hela stocken . Men det skulle också högst sannolikt leda till att växelkursen påverkas och att vi därigenom får svårare att uppnå vårt inflationsmål. Vår ränta skulle då komma att avvika från räntorna utomlands. Man kan rikta sig till bankerna och höja kapitalkraven. Man kan vidta en rad olika åtgärder i banksektorn som dels gör bankerna säkrare, dels gör det lite dyrare för hushållen att låna. Jag har vid många tidigare tillfällen sagt att vi i bör införa ett bruttosoliditetskrav för svenska banker. Vi bör höja den kontracykliska kapitalbufferten till 2 ½ procent. Vi bör också höja riskvikterna för bolån. Det är frågor som vi har tagit upp , men så här långt har de åtgärderna i den omfattning vi önskar av olika skäl uteblivit. Det är i sig inte bra. Låt oss fundera över kostnaderna för att låna, och om vi riktar oss direkt mot hushållen handlar det om åtgärder som kan påverka hur mycket man lånar, till exempel lånetak, skuldkvotstak, det vill säga hur stora skulderna får vara i förhållande till inkomsten. Allt detta tar tid därför att det påverkar bara nyutlåning, inte stocken. Ytterligare åtgärder som påverkar hela lånestocken på ett eller annat sätt är olika typer av finanspolitiska åtgärder. Ett exempel på den typen av åtgärder är ränteavdragen därför att de påverkar alla . Summa summarum kan jag säga följande. De åtgärdstyper som har störst effekt är sannolikt penningpolitik och finanspolitik. Sedan går det att göra ytterligare en del saker inom den finansiella sektorn. Om inga ytterligare åtgärder vidtas är vår bedömning att skuldsättningen fortsätter att öka. Normalt sett gör vi prognoser . Den här gången har vi tagit modet till oss att göra en prognos som ligger . Här finns också fler framtida reporäntehöjningar. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN är vår bedömning att lånen mätt på det sättet, som andel av disponibel inkomst, kommer att ligga någonstans mellan av disponibel in- Då ska vi komma ihåg att det finns hushåll med som inte har några lån Det finns alltså många som kommer att ligga mycket högre. Vår bedömning är att om man hamnar i intervallet börjar det bli farligt. finns många hushåll som har så pass höga ränteutgifter att de kommer att dra ned sin konsumtion om det händer någonting i svensk ekonomi som gör att har alldeles noterat att tillhör de industriländer i världen som har haft den största ökningen av hushål- lens skulder som andel av bnp . Vi har tittat på det amorteringsförslag som har diskuterats livligt det senaste halvåret i olika former. Vi har gjort en analys. Det är inte lätt att göra den typen av analyser eftersom man då måste blicka långt in . vår bedömning av vad som händer om de amorteringskrav som diskuteras införs, det vill säga inte mycket. Vår bedömning är att det egentligen inte Vid en internationell jämförelse är det amorteringskrav som fö- reslås och diskuteras sådant att även efter det att man har amorterat ned enligt amorteringskravet har man fortfarande hälften av lånen kvar . många andra länder är amorteringstiden . get påverkar skuldstocken långsamt blir det liten effekt i systemet i sin helhet. Vad som är värt att fundera över är andra typer av åtgärder, till exempel hur högt skuldsatta hushåll ska hanteras. Då kan en övre gräns för hur mycket man får låna i förhållande till den egna inkomsten införas. Här har vi gjort ett räk- neexempel på hur det kan se ut. Jag vill betona att det är ett räkneexempel. går att göra många andra räkneexempel eftersom arbetet kan göras på många Men målet är att få skuldökningstakten att böja av så att den stabi- Det exempel som visas här en kombination av åtgärder. så som det har diskuterats. Därutöver finns en gräns på av dispo- nibel inkomst för lån. En 400-procentsgräns ligger i häradet av lån- Därutöver har vi lagt till en halvering av ränteavdraget. Det är först vid en halvering av ränteavdraget som slutresultatet blir att den totala skuldsättningen Då blir det ett resultat som har den egenskapen dels att nytillkomna låntagare inte kan låna hur mycket som helst, så att de inte skuldsätter sig för mycket, dels att hela lånestocken påverkas via ränteavdraget. Om ränteavdragen ändras får man betala mer. Då tar det ett tag innan man Andra alternativ när det gäller olika kombinationer är att sänka ränteavdra- get och sänka bolånetaket. Man kan tänka sig alla möjliga olika kombinations- För att ge detta perspektiv när jag pratar ränteavdrag kan jag ge ett exempel. Säg att man lånar till ungefär 2 procents ränta, vid nuvarande räntenivå. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det motsvarar i penningpolitiska termer ungefär en höjning av reporäntan – lite drygt. Det är inte mer än så. Vad är poängen med allt detta? Jo, det är att minska sannolikheten för en framtida ekonomisk kris. Det är viktigt och angeläget att vi gör så. Det innebär naturligtvis kostnader på kort sikt därför att det dämpar konsumtionen en del. Det har vi igen längre fram. Då finns inte bekymret med för stora lån. I en liten öppen ekonomi som den svenska kan man aldrig veta vad som händer längre fram. kan det vara värt att säga att ränteavdraget också innebär en kostnad för staten. Man kan göra en rad olika kalkyler. Kostnaden när räntorna stiger lär vara, enligt , uppåt 60 miljarder. Det måste man också ha i beaktande när man funderar över finanspolitiken och tillgängliga medel. Låt mig summera. Vår bedömning är att det går bra för . Inflationen är på väg upp. Vår önskan är att det också ska gå bra för längre fram, och det innebär att det av det skälet är angeläget att hantera bolånefrågan på ett sådant sätt att det inte blir stora problem längre fram. , vice riksbankschef: redogjorde för den aktuella penningpolitiken som för. Det är en penningpolitik som också jag har ställt mig bakom. Jag tänkte ägna presentationen åt att prata lite grann om ramverket för penningpolitiken, särskilt inflationsmålets nivå – med tanke på diskussionerna. Jag tänkte prata om tre saker, dels hur inflationsmålet står sig i ett internationellt perspektiv, dels hur inflationsmål fungerar i en miljö med en snabb teknisk utveckling och dels varför vi siktar på . Låt mig börja i det internationella perspektivet. Det är inte bara i som det har funnits utmaningar med en låg inflation. Det är ett globalt fenomen. Som ni ser i bilden har inflationen i stora ekonomier, , euroområdet och , också uppvisat en nedåtgående trend. har det handlat om det fallande oljepriset. Men låt oss se även på andra mått på inflationen, så kallade underliggande inflationsmått – man plockar bort effekter av volatila priser och penningpolitik. Där är det tydligt att den underliggande inflationen också är dämpad på många håll. När vi benar isär konstaterar vi att det finns både konjunkturella och strukturella förklaringar. Låt mig börja i konjunkturen. Världsekonomin, särskilt för länder som är viktiga för som handelspartner, har gått svagt sedan den globala finanskrisen tog fart 2008. Med en svag efterfrågan följer också svaga prishöjningstakter. När det gäller de mer strukturella förändringarna i ekonomin och påverkan på inflationen återkommer jag. Jag vill först visa följande bild. Den visar ett antal länder som har inflationsmål som mål för sin penningpolitik. Ni ser att det handlar om . Det är det vanligast förekommande. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN En del har också kompletterat två-procentsmål med någon form av tole- Vi är i sällskap med ganska många andra länder; närmare bestämt är 17 av 21 inflationsmålsländer i den situationen att den faktiska inflationen är lägre än deras respektive mål. Det här är en viktig förklaring till det vi under senare år har fått bevittna: att stora centralbanker har adderat ytterligare stimu- lans när man inte har fått tillbaka ekonomin till bättre, starkare utvecklingsni- ECB har ökat på sina stimulanser med obligationsköp. Vi har också situationen nu att den amerikanska serve visserligen har slutat köpa obligationer för att lägga till stimulans men just nu funderar på om man tycker att ekonomin där är tillräckligt stark för att man ska kunna påbörja en väg mot mer normala räntor. Typiska tillväxtländer som och väljer oftast lite högre mål eftersom det är länder som förväntas ha högre inflation då de så att säga hinner i kapp oss lite mer mogna och utvecklade länder. 0, 1, 2, eller någonting annat? har ju aktiverat en stor internationell debatt om penningpolitik i allmänhet och inflationsmål i synnerhet. En fråga som diskuteras är hur relationen mellan penningpolitik inriktad på prisstabilitet, inflationsmål och finansiell stabilitet ska förhålla sig till varandra. En annan diskussion som jag tänkte fördjupa mig i handlar om nivån på Är det så att , som ändå har varit den gängse i väldigt många länder, så att säga har spelat ut sin roll? Den internationella debatten lutar åt att höja målen från . och i något annat land har diskussionen handlat mer om att sänka de 2 procen- Låt oss titta på de här två olika förslagen. Att höja inflationsmålet från till någonting annat – tanken bakom det är att man på det sättet ska skaffa sig större manöverutrymme att stimulera ekonomin vid olika typer av djupa kriser. Tankegången bakom är att om man har ett högre inflationsmål och den faktiska inflationen har varit högre redan från början, i något slags utgångsläge, är det större avstånd ned till att stimulera ekonomin genom att sänka realräntan. Då är det större avstånd ned till det som teoretikerna brukar kalla nära-noll-gränsen, eller nollränterestriktionen som man brukar prata om i penningpolitiken, där stimulanskraften tappar i styrka. har vi i och för sig fått lära oss i den penningpolitiska världen att 0 procents styrränta inte är den nedre gränsen. som ni vet en reporänta på minus . Vi kan också konstatera att transmissionsmekanismen, fortplantningsmekanismen från styr- räntor in i räntor till företag och hushåll, har fortsatt ungefär som det är tänkt även om vi praktiserar negativ ränta. Liknande erfarenheter rapporteras från och , som också har negativa styrräntor. När det gäller diskussionen om att i stället sänka inflationsmålet brukar en del peka på att det är låg inflation som ser ut att gälla . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN så här: Det är mycket globalisering och digitalisering och andra typer av strukturella förändringar. Då blir det helt enkelt svårt att få upp inflationen till . Då kanske det är bättre att sikta på någonting lägre – kanske . En variant på den här ståndpunkten som också brukar förekomma är: Okej, , men låt det ta betydligt att nå det målet. Hur ser då vi på den här omvandlingen av världsekonomin, på att hantera effekten av finanskrisen och på de strukturella förändringarna? Vi ser inte det här somi grunden nya fenomen. Det är egentligen trender som har pågått . Ekonomier är föränderliga företeelser. Jag kan erinra utskottet om att långt före finanskrisen, för 15 sedan, var det också mycket fokus på ny ekonomi och ny teknik och hur det skulle omdana världen.