eunbil · H20N352928 · 2015-01-01 00:00:00 — KKR, dp. KKR, dp. Rubrik: Att frigöra digitala potential: snabbare och bredare innovation genom öppen, nätverkad och dataintensiv forskning. Mot en blomstrande datadriven ekonomi - riktlinjedebatt Dokument: 6022/15 dokument: 11603/14 behandlad vid samråd med : Genom 2020-strategin infördes en digital agenda för som ett av sju flaggskeppsinitiativ. Därmed erkändes att användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) kommer att spela en avgörande roll om EU ska kunna uppnå sina mål till 2020. Europeiska rådets slutsatser var inriktade på den digitala ekonomin, innovation och tjänster som drivkraft för tillväxt och sysselsättning. I slutsatserna efterlystes åtgärder från EU:s sida för att skapa de rätta förutsättningarna för en inre marknad för stordata (big data) och molnbaserade datortjänster (cloud computing). Utgångspunkten är att strategisk teknik såsom stordata, stordatabaserad teknik samt molnbaserade datortjänster är viktiga drivkrafter för produktivitet och tillväxt. Stordata syftar till att behandla, samla in, lagra, beräkna och analysera stora mängder data. Molnbaserade datortjänster kan förbättra tillgången till data och underlätta utbytet av dessa data. Kommissionens meddelande ”Mot en blomstrande datadriven ekonomi” tillhandahöll flera förslag till stöd för en övergång till en datadriven ekonomi. I meddelandet framhålls att en välfungerande datadriven ekonomi kännetecknas av tillgång till tillförlitliga och betrodda data av god kvalitet, standardiserade och gemensamma format och protokoll för data samt solida infrastrukturer, resurser, tillräcklig kompetens samt tjänster för data. En av den nya kommissionens prioriteringar är att presentera en strategi för den digitala inre marknaden. Den digitala inre marknaden är enkelt uttryckt en inre marknad anpassad för den digitala ekonomin. Förverkligandet av den digitala inre marknaden är en viktig underliggande möjliggörare för de flesta politikområden. Strategin kommer att peka på de utmaningar som behöver adresseras för att en säker, dynamisk och trovärdig digital inre marknad ska kunna uppnås. Strategin kommer att fokusera kring flera delar såsom stöd till färdigheter och lärande, IKT-baserad forskning och innovation, cybersäkerhet, upphovsrättsfrågor med mera. En färdigställd digital inre marknad beräknas generera upp mot i ökad tillväxt i . Forskning och innovation har en naturlig plats i strategin för den digitala inre marknaden. Data, inklusive forskningsdata är en grundförutsättning för en fungerande digital inre marknad och behöver vara tillgänglig, interoperabel, samt möjlig att återfinna och återanvända. Det är också viktigt att forskningsperspektivet beaktas när man diskuterar frågor som dataskydd, cybersäkerhet, immaterialrätt, datalagring, datahantering och datainfrastruktur. På KKR planerar ordförandeskapet för antagande av rådsslutsatser om öppen och dataintensiv forskning som drivkraft för snabbare och bredare innovation. Kommissionen har lanserat flera förslag för att stärka digital forskning och innovation, som till exempel satsningen på pilotutlysningar om öppna forskningsdata inom Horisont 2020. Kommissionen har också lanserat en stordata-plattform inom ramen för med syftet att tillhandahålla verktyg och lösningar kopplade till de stora samhällsutmaningarna som utgör den tredje delen av Horisont 2020. Rättslig grund och beslutsförfarande EUF-fördraget om forskning och teknisk utveckling (art. 172-190). En stark digital ekonomi är avgörande för tillväxt och europeisk konkurrenskraft i en allt mer globaliserad värld. Det är därför angeläget att skapar de bästa förutsättningarna för att tillvarata alla möjligheter som digitaliseringen ger för att stärka europeiskt näringsliv, skapa nya arbetstillfällen och ge bättre förutsättningar för konsumenter. En framgångsrik datadriven forskning och innovation, som bl.a. bidrar till en omställning till en grön resurseffektiv ekonomi är viktiga delar av detta. En framgångsrik datadriven forskning och innovation är i sig beroende av tillgång till tillförlitliga och betrodda data av god kvalitet, standardiserade och gemensamma format och protokoll för data samt solida infrastrukturer, resurser, tillräcklig kompetens samt tillhörande tjänster för data. Det är viktigt att forskningsperspektivet beaktas när man diskuterar frågor som dataskydd, cybersäkerhet, immaterialrätt, datalagring, datahantering och datainfrastruktur. En utgångspunkt för alla pågående och nya initiativ bör dock vara vikten av öppenhet och att protektionistiska lösningar bör motverkas. Under dagordningspunkten kommer det att föras en riktlinjedebatt utifrån två diskussionsfrågor som ordförandeskapet har tagit initiativ till. Diskussionsfrågorna tar sitt avstamp i meddelandet ”En blomstrande datadriven ekonomi” och processen med den digitala inre marknaden och den kommande strategin. Enligt föreligger utmaningar inom området stordata som behöver adresseras för att man på bästa sätt ska kunna realisera möjligheterna med datadriven tillväxt och innovation. Utmaningar inom utbudssidan – dataflöden, tillgång till data, och verktyg för lagring, analys och beräkning av stora datamängder. Utmaningar inom efterfrågesidan – bristande möjlighet att tillvarata möjligheterna med stordata, behov av utbildning och kompetens för analys och beräkning av stora datamängder. Sociala utmaningar – påverkar både utbuds- och efterfrågesidan, berör frågor som transparens, tillits- och integritetsaspekter samt ansvarsfull användning av persondata. De diskussionsfrågor som föreslås ligga till grund för riktlinjedebatten: Vilka är de viktigaste prioriteringarna som ska tas upp i den kommande strategin för den digitala inre marknaden inom ramen för öppen, nätverkad och dataintensiv forskning? Vilka är de nödvändiga ramvillkoren för snabbare och bredare datadriven innovation från forskningsperspektiv? Är stordata-utmaningarna tillräckligt adresserade i nationella forsknings- och innovationsstrategier och hur kan samordningen på EU-nivå förbättras? Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Underlaget innehåller inga konkreta förslag och dagordningspunkten är en riktlinjedebatt. Inga ekonomiska konsekvenser.