rir · H3B517 · 2015-07-02 00:00:00 — Ytterligare en faktor var ansvarsöverföringen 1985 för nyanländas introduktion från (numera Arbetsförmedlingen) till (numera ) och kommunerna, vilket bedöms ha medfört att mottagningen av flyktingar blev mindre arbetsmarknadsfokuserad; i stället kom fokus att ligga på social integration. Diskriminering av invandrare bedöms dessutom ha ökat i och med att allt fler invandrare har utomeuropeisk bakgrund. Även förändringar som har att göra med arbetsmarknaden, till exempel att allt mer har övergått från varuproduktion till tjänsteproduktion, har inneburit att språkkunskaper blivit än viktigare för att utrikes födda ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden.75 framhåller höga ingångslöner, en relativt liten andel låglöneyrken och ett starkt anställningsskydd för fasta anställningar är utmärkande egenskaper för den svenska arbetsmarknaden vilka kan fungera utestängande för nyanlända som söker jobb.76 anses ha en högutbildad arbetskraft med få låglöneyrken som invandrare kan utföra snabbt efter ankomst. Många yrken ställer, utöver kunskaper i svenska, även höga krav på formell utbildning – något som många flyktinginvandrare och deras anhöriga saknar.77 I betänkandet Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? – Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten angavs systemfel inom politiken som en anledning till att arbetslösheten var mycket högre och sysselsättningsgraden mycket lägre för invandrare än för inrikes födda.78 I utredningen konstaterades att invandrarnas position på arbetsmarknaden gradvis hade försämrats , och som två exempel på politiska systemfel angavs den så kallade Hela Sverige-strategin för utplacering av flyktingar samt hur arbetsmarknadspolitiska medel hade använts för invandrare. Hela Sverige-strategin syftade till att sprida ut flyktingar över landet, vilket innebar att flyktingar placerades i kommuner där det fanns bostäder men få möjligheter till sysselsättning. Studier har visat att det 74OECD (2007). 76Bevelander, , Irastorza (2014) Catching Up – the Labor Market Integration of New Immigrants in , . 78SOU (2004:21) Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION fanns stora regionala skillnader,79 men överlag blev både arbetsinkomst och sysselsättning lägre till följd av strategin. När det gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder framgick att dessa inte hade använts i tillräcklig utsträckning för vissa grupper av invandrare trots hög arbetslöshet.80 rankas högt när det gäller invandrares formella möjligheter på arbetsmarknaden. Trots detta finns stora skillnader när det gäller sysselsättning och arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda, särskilt avseende kvinnor. Det tar 7–från mottagande tills att hälften av de nyanlända (kommunmottagna flyktingar och deras anhöriga 20–) är etablerade på arbetsmarknaden. För männen tar det 3–medan det tar 9–för kvinnorna. Sysselsättningsutvecklingen för nyanlända med mottagningsår 2007– 2010 är något svagare än för tidigare årgångar, även när hänsyn tas till en rad bakgrundsfaktorer. En bidragande förklaring till detta kan vara att etableringspolitiken och de erbjudna insatserna haft sämre effekt på grund av det ökade antalet nyanlända som ska etableras på arbetsmarknaden . En annan förklaring kan vara förändringar i de nyanländas utbildningsbakgrund. Vid sidan av kön har ålder, utbildningsnivå samt ursprungslandets utvecklingsnivå betydelse för sannolikheten att någon ska etablera sig på arbetsmarknaden. Tidigare studier visar också att skälet för invandringen är en viktig förklaringsfaktor. En förklaring till att etableringen av nyanlända tar i än i jämförbara länder är att tar emot en betydligt större andel flyktingar. Andelen arbetskraftsinvandrare är däremot förhållandevis låg. Arbetskraftsinvandrare kan antas söka sig till länder där det finns efterfrågan på just deras kompetens. Något sådant val har inte den asylsökande. Jämförelser och rum när det gäller nyanländas etablering är vanskliga, eftersom utfallet påverkas av en mängd faktorer både vad gäller kommunernas och individens förutsättningar. För att möjliggöra mer rättvisande jämförelser har konsultföretaget på uppdrag tagit fram ett kompletterande etableringsmått som tar hänsyn till sådana faktorer. Konsultrapporten finns som elektronisk bilaga till denna rapport, vilken kan 79Till exempel uppvisade arbetsmarknadsläget för bosniska män stora variationer. i vissa kommuner var förvärvsarbetande medan andelen i andra kommuner låg på endast 10–. 80SOU (2004:21). NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? hämtas från webbplats.81 Förhoppningen är att det alternativa måttet kan komma till användning i landets kommuner och ge underlag för ett lokalt drivet lärande. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 3Mottagandet av asylsökande och nyanlända Syftet med detta kapitel är att analysera om mottagandet av asylsökande och nyanlända är tillräckligt flexibelt och robust för att effektivt kunna hantera den varierande flyktinginvandringen. Inledningsvis presenteras en översikt över hela processen – från asylansökan till utskrivning från etableringsuppdraget. Därefter redogörs för iakttagelser steg för steg genom processen. I detta avsnitt ges en kort översikt av processen att ta emot asylsökande och deras anhöriga i . Processbeskrivningen är inriktad på dem som beviljas uppehållstillstånd.82 Målgruppens väg till etablering kan illustreras av nedanstående figur. Figur 3.1 Processen för mottagande av asylsökande och nyanlända I väntan på kommun- mottagning Det första steget innebär att man kommer till och ansöker om asyl. bor man i eget boende (EBO) eller i anläggningsboende (ABO) som tillhandahåller. räknas man inte som nyanländ utan som asylsökande. 82Kvotflyktingar ingår i granskningens målgrupp men deras väg in i det svenska samhället ser något annorlunda ut. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? Det andra steget tas när den asylsökande beviljas uppehållstillstånd. I och med detta ändras kategoriseringen till nyanländ. Den nyanlända är dock fortfarande inskriven i mottagningssystem till dess han eller hon tas emot i en kommun. Det tredje steget tas när den nyanlända, antingen på egen hand eller genom Arbetsförmedlingens försorg, blir mottagen och bosätter sig i en kommun.83 I och med detta kan arbetet med etableringsplanen påbörjas. Det görs normalt genom att arbetsförmedlaren fattar beslut om rätt till etableringsplan och tillsammans med den nyanlända väljer aktiviteter som sedan fastställs etableringsuppdraget pågår omfattas den nyanlända av en rättighetslagstiftning som garanterar vissa insatser och en viss ersättning under förutsättning att den nyanlända deltar i insatserna. I de allra flesta fall pågår etableringsperioden i de som lagstiftningen berättigar till. Det fjärde steget innebär att den nyanlända skrivs ut från etableringsuppdraget. Efter etableringsperioden kan en nyanländ skrivas in i jobb- och utvecklingsgarantin eller i jobbgarantin för ungdomar och i normalfallet få aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning i . Därefter är den nyanlända hänvisad till kommunens försörjningsstöd han eller hon inte lyckats ordna sin försörjning på annat sätt. i kan en utrikes född person ansöka om svenskt medborgarskap. inkom 41 600 ansökningar och nästan 30 000 personer beviljades medborgarskap.84 En person som söker asyl i skrivs in i mottagningssystem i väntan på beslut. Om personen efter prövning bedöms ha asylskäl kan ett uppehållstillstånd beviljas. Om asylskäl inte föreligger avslås ansökan. Personen kan då överklaga beslutet hos någon av migrationsdomstolarna och i sista instans till Migrationsöverdomstolen. Ett lagakraftvunnet beslut innebär antingen avvisning eller utvisning, självmant eller med tvång.85 83Även bosätter nyanlända – dels kvotflyktingar, dels personer med en prestationsförmåga som understiger och som därmed inte ingår i etableringsuppdraget. 84Migrationsverket (2014e) Årsredovisning 2014, s. 129. 85Från och med används termen avvisning för ett avlägsnandebeslut som meddelas efter den första ansökan om uppehållstillstånd efter utlänningens ankomst till . Termen utvisning används för avlägsnandebeslut som meddelas efter dessa . Utvisning används också när domstolar beslutar att utlänningar som har begått brott av en viss svårighetsgrad ska föras ut ur . Se 8 kap. utlänningslagen (2005:716). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 3.2.1Många fler ärenden och längre processtider Som framgår av tabell 3.1 har antalet asylansökningar ökat kraftigt . Tabell 3.1 Antalet asylsökande (tusental) 2011–2014 samt prognos –2016 Källa: , Årsredovisning samt Verksamhets- och utgiftsprognos (P3-15). Flest asylsökande 2014 kom från () följt av () och statslösa (), vilka alltså sammantaget svarade för av alla asylsökande.86 Andelen asylsökande kvinnor uppgår relativt till en drygt tredjedel för perioden –2014. Andelen ensamkommande barn var 2014 . I diagram 3.1 nedan redovisas utvecklingen avseende asylsökande och beviljade uppehållstillstånd till asylsökande, vidarebosatta (kvotflyktingar) och anhöriga till personer i dessa grupper. Som framgår av diagrammet var antalet asylsökande 1992 och antalet beviljade uppehållstillstånd 1994 på samma nivåer som . Detta var dock toppnoteringar . Prognosen pekar på fortsatt höga nivåer, särskilt avseende antalet beviljade uppehållstillstånd. 86 (2015c). NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? Diagram 3.1 Asylsökande samt beviljade uppehållstillstånd för asylsökande, vidarebosatta samt anhöriga till f.d. asylsökande 1987–2014 samt prognos Källa: (översikter och tidsserier) samt Verksamhets- och utgiftsprognos () avgjorde cirka 54 000 nya asylärenden, varav bifölls.87 Den genomsnittliga handläggningstiden för asylärenden ökade 2012 2013. uppgick den genomsnittliga handläggningstiden till 142 dagar.88 Den genomsnittliga vistelsetiden i mottagningssystemet vid beslut om uppehållstillstånd i första instans ökade med cirka en månad mellan 2013 och 2014.89 3.2.2Få deltar i etableringsförberedande insatser Såväl asylsökande som personer med uppehållstillstånd som är inskrivna i mottagningssystemet har möjlighet att ta del av så kallad organiserad sysselsättning de väntar på beslut i sitt ärende eller på kommunplacering.90 Det kan handla om att få sin utbildnings- och yrkesbakgrund kartlagd för att underlätta senare etablering, få samhällsinformation, delta i svenskundervisning, få praktisera eller få arbeta. 87Migrationsverket (2015d) Verksamhets- och utgiftsprognos februari, (P2-15) bilaga 1, Asylprocessen. 88Migrationsverket (2015e) s. 73. 89Den genomsnittliga tiden ökade (6,5 månader) 2013 (7,5 månader) 2014. Se (2015d) Vistelsetiden avser den tid en person är inskriven i mottagningssystemet och kan bestå av handläggningstider i olika instanser. 90Se 4 § lag (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Som visade i en granskning 2012 är det emellertid relativt få personer som i mottagningssystemet tar del av dessa insatser.91 Det beror bland annat på att kraftigt har minskat resurserna för organiserad sysselsättning med hänvisning till införandet av etableringsreformen och till kortare handläggningstider.92 Uppgifter som tagit del av visar att deltagandet i organiserad sysselsättning fortsatte att vara relativt lågt även 2014. Med allt längre handläggnings- och vistelsetider i mottagningssystemet aktualiseras på nytt behovet av någon form av sysselsättning. har aviserat att verket 2015 kommer att arbeta för att utveckla den organiserade sysselsättningen, bland annat genom att erbjuda språkstöd på samtliga mottagningsenheter samt öka resurserna för organiserad sysselsättning från 60 till 120 miljoner kronor.93 Det förekommer dock att asylsökande som är inte kallas till eller tar del av samhällsinformation anordnad av . Förutom den information myndigheten ger i individuella samtal med den asylsökande är denna gruppinformation ofta det enda organiserade tillfälle då asylsökande kan få information om hur samhället fungerar samt vilket stöd , Arbetsförmedlingen och hälso- och sjukvården med flera kan ge. Personer med uppehållstillstånd som är inskrivna i mottagningssystemet i väntan på kommunplacering har möjlighet att läsa sfi. Endast 319 personer (varav 106 kvinnor) var registrerade för undervisning i svenska av de drygt 11 000 som vid utgången av 2014 hade ett uppehållstillstånd, vilket motsvarar . En trolig orsak till det låga deltagandet är regionala variationer gällande tillgången till sfi.94 Asylsökande som kan styrka sin identitet till exempel genom pass eller på annat sätt göra identiteten trolig har möjlighet att beviljas undantag från kravet på ett arbetstillstånd för att få arbeta i (förkortat AT-UND). var det drygt 25 000 asylsökande som fick AT-UND. Av dessa var det endast 447 personer (varav 117 kvinnor) som hade ett registrerat arbete på den öppna arbetsmarknaden, vilket motsvarar . Något fler (1 595, varav 261 kvinnor) hade en registrerad praktikplats, vilket motsvarar . Enligt är det oklart varför så få asylsökande har en praktikplats eller ett arbete. Myndigheten anser dock att detta antal troligtvis 91Riksrevisionen (2012:23). totala kostnader för organiserad sysselsättning minskade med . 93Migrationsverket (2015d) s. 34 och 50. 94Sammanställning av underlag till årsredovisning . NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? skulle kunna vara betydligt högre och att en praktikplats eller ett arbete vore särskilt viktigt för personer som har beviljats uppehållstillstånd och som väntar på kommunplacering.95 Yakob från beskriver tiden på Migrationsverkets anläggningsboende som en jobbig tid. det tog innan han fick uppehållstillstånd delade han lägenhet med fem främmande män. Han upplevde en ständig oro för att de skulle kunna göra honom illa på grund av hans trosuppfattning. i anläggningsboendet anordnades det ingen sfi. Däremot fanns det frivilligorganisationer i kommunen som gav undervisning i svenska. Själv brukade han i stället ta sig till kommunens bibliotek för att på egen hand försöka lära sig läsa svenska. beskriver tiden medan han väntade på uppehållstillstånd som mycket passiviserade. fick han varken undervisning i svenska eller någon annan insats. 3.2.3Bostadstillgången styr var de asylsökande hamnar Det finns huvudsakligen två typer av boenden för asylsökande – eget boende (EBO) respektive anläggningsboende (ABO). EBO innebär att den sökande har ordnat boende på egen hand, till exempel hos släktingar eller vänner. Asylsökande som inte kan ordna eget boende kan få hjälp av att få ett ABO här deras ansökan prövas. Ett ABO innebär normalt plats i en lägenhet som delas med andra sökande i ett vanligt bostadsområde. Av de närmare 80 000 personer som var inskrivna i mottagningssystemet hade två tredjedelar ABO, EBO och övrigt boende (till exempel institutionsboende). (21 600 personer) av dem med ABO bodde i ett tillfälligt anläggningsboende (ABT).96 En plats i ett tillfälligt anläggningsboende är dyrare än en plats i ett vanligt lägenhetsboende.97 Det är i första hand tillgången till bostäder som styr var i landet de asylsökande som behöver hjälp med sin bosättning hamnar. Vid denna placering tas ingen särskild hänsyn till arbetsmarknadsläget eller liknande. Det är exempelvis inte 95Migrationsverket (2015e) s. 91 samt sammanställning av underlag till årsredovisningen. 96Migrationsverket får inte äga boenden och tecknar därför avtal med både privata fastighetsägare och kommunala bostadsbolag. Eftersom antalet asylsökande har ökat kraftigt (med mellan 900 och 2 400 ) får även hyra tillfälliga boendeplatser (ABT) när ordinarie platser inte räcker till. Det kan till exempel vara hotellbyggnader eller vandrarhem. Sådant boende är ofta betydligt dyrare än ordinarie lägenhetsplatser. I nuvarande situation behöver hitta mellan 1 000 och 1 500 nya boendeplatser . Se (2015b). 97Migrationsverket (2015e) s. 113. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION ovanligt att en person som ansöker om asyl i placeras i ett boende i . Eftersom asylprövningsenheter heller inte alltid finns på samma orter som mottagningsenheterna kan en asylsökande som blivit placerad i få åka till för samtal med sin handläggare på prövningsenheten. har i en tidigare granskning visat att denna särlokalisering av olika enheter kan innebära onödiga kostnader för staten och utgöra en betydande olägenhet för de asylsökande. Av granskningen framgår också att många kommuner är kritiska till att inte tar hänsyn till kommunernas förutsättningar eller informerar dem i förväg när ett nytt asylboende öppnas.98 3.2.4 I väntan på kommunplats Allt fler personer med beviljade uppehållstillstånd blir kvar i mottagningssystem i väntan på att en kommun kan ta emot dem. gällde detta drygt 11 000 personer, vilket är en ökning med 5 500 . Prognosen är 13 300 personer och antalet beräknas öka ytterligare till 17 100i slutet av 2016.99 var av gruppen i arbetsför ålder.100 Den genomsnittliga vistelsetiden i mottagningssystemet för denna grupp var närmare () , vilket är en ökning med () jämfört med 2013.101 infördes en regeländring som innebär att Arbetsförmedlingen inte ska upprätta en etableringsplan förrän den nyanlända har tagits emot i en kommun.102 Det är också då som den statliga etableringsersättningen börjar betalas ut. Denna ersättning är betydligt högre än dagersättningen i mottagningssystemet.103 Som ett resultat av detta har det uppstått en svart marknad med försäljning av bostadsadresser. Genom att köpa en adress i 98Riksrevisionen (2014:15). 99Migrationsverket (2015c). 100Drygt 6 300 av cirka 11 000 ABO-boende med uppehållstillstånd var i arbetsför ålder (20–). Se Länsstyrelserna (2015:04) Samhällsorientering för nyanlända – länsstyrelsernas gemensamma redovisning 2015, bilaga 6, s. 60. 101Migrationsverket (2015e) s. 66. 102Arbetsförmedlingen (2014a) Arbetsförmedlingens återrapportering . Etablering av vissa nyanlända – etableringsuppdraget, s.12. 103Dagersättningen (som betalas ut av ) är /dag och vuxen under medan etableringsersättningen för vuxna (som beslutas av Arbetsförmedlingen och betalas ut av ) tills en etableringsplan upprättats är /dag , När man deltar i aktiviteter som ingår i etableringsplanen höjs ersättningen till högst per dag . NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? en kommun (ofta som inneboende) kan den nyanlända få del av den högre ersättningen. Att problemet förekommer, och har ökat sedan regeländringen trädde i kraft, bekräftas av såväl Arbetsförmedlingen som av flera kommuner. Det finns exempel där ett tjugotal personer har varit folkbokförda i samma lägenhet eller på en postboxadress.104 saknar möjligheter att hindra en asylsökande som väljer eget boende från att registrera sig på en adress som såväl myndigheten som kommunen bedömer som socialt ohållbar eller olämplig för barn. 3.2.5Snabbare utflöde från mottagningssystemet är kostnadseffektivt granskning om mottagande och bosättning av nyanlända visade att ett snabbare utflöde från mottagningssystemet genom en effektivare bosättningsprocess är lönsam såväl för den enskilda individen som för samhället. har beräknat att en månads kortare vistelsetid i mottagningssystemet för de knappt 12 000 personer med uppehållstillstånd som befann sig där 2014 i väntan på kommunplacering motsvarar cirka 100 miljoner kronor.105 Ett snabbare flöde i systemet förutsätter dock en välfungerande samverkan mellan alla berörda myndigheter och aktörer med uppgifter kring nyanländas etablering. togs sammanlagt 46 400 nyanlända emot i landets kommuner efter att de beviljats uppehållstillstånd. Enligt prognoser kommer detta antal att stiga kraftigt – till 52 900 och 82 400 under 2016.106 De flesta nyanlända ordnar bostad på egen hand; av de personer som togs emot i en kommun 2014 hade bott i eget boende (EBO) eller ordnat boende på egen hand efter uppehållstillstånd medan av de mottagna kom direkt från Migrationsverkets anläggningsboenden (ABO). var direktinresta anhöriga till tidigare kommunmottagna och kvotflyktingar. 104Intervju med kommun, . 105Beräkningen baseras på 11 775 personer med uppehållstillstånd i anläggningsboende, en genomsnittlig vistelsetid (motsvarande 1,2 miljoner dygn) och en genomsnittlig boendedygnskostnad på . (2013) Systemanalys av asylprocessen – en analys av ett komplext system utifrån en systemansats Delrapport, s. 64. 106Migrationsverket (2015d) s. 37. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 3.3.1Läns- och kommuntal har svaga styreffekter För de nyanlända som Arbetsförmedlingen ordnar kommunplats åt finns en särskild process för bosättning och mottagande.107 Den kan sammanfattas i följande tre steg:108 1.Migrationsverket beräknar för riket som helhet hur många nyanlända som har behov av plats för bosättning i en kommun (mottagningsbehov). 2.Arbetsförmedlingen fastställer, efter samråd med och länsstyrelserna, hur det nationella mottagningsbehovet ska fördelas på respektive län (länstal). 3.Länsstyrelsen träffar överenskommelser med kommuner inom länet om deras respektive mottagande för bosättning av nyanlända (kommuntal). fastställer länstalen ska förutsättningarna för förvärvsarbete utgöra en utgångspunkt. Detsamma gäller för länsstyrelserna vid överenskommelse om kommuntal.109 För kommuntalen ska också säkerställa att det finns kapacitet för att ta emot personer med särskilda behov av vård eller rehabilitering.110 Kommuntalet anger det antal anvisade nyanlända som en kommun åtar sig att ta emot . Till denna överenskommelse finns en ekonomisk ersättning knuten, det vill säga den kommun som ingår en överenskommelse om mottagande med får också en viss ersättning för detta. En grundersättning betalas ut till kommunen för att skapa en organisation för Därutöver betalas en schablonersättning ut till alla kommuner för varje nyanländ som tas emot, oaktat om kommunen har en överenskommelse. Kommunerna kan även söka ersättning för vissa kostnader i efterhand. Kommunens överenskommelse om mottagande är inte juridiskt bindande. 107De kommunplatser som planeringsprocessen resulterar i används även av för placering av kvotflyktingar samt nyanlända med så låg arbetsförmåga att de inte omfattas av etableringsuppdraget. 108Se 2–4 §§ förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. 109Arbetsförmedlingen använde sig av följande viktning när man beräknade länstalen : utifrån arbetsmarknadsvariabler (ju bättre arbetsmarknad desto högre andel), utifrån folkmängd (ju större folkmängd desto högre andel), utifrån bostadsmarknad (ju bättre tillgång desto högre andel) och utifrån demografi (ju fler pensionsavgångar desto högre andel). De arbetsmarknadsvariabler som ingår i modellen är förvärvsarbete, arbetslöshet, omsättning till arbete, prognos över arbetslöshetens utveckling samt yrkesbredd. Komponenten yrkesbredd svarar för hälften av viktvärdet för arbetsmarknadsvariablerna och mäts som antalet enskilda yrken med minst 100 utövare som finns representerade i länet. Arbetsförmedlingen tillhandahåller också en fördelningsmodell som stöd för länsstyrelserna i deras förhandling med kommunerna om kommunplatser. Denna modell är enklare och tar endast hänsyn till arbetslöshet () och folkmängd (). En närmare beskrivning av Arbetsförmedlingens fördelningsmodeller finns i (2015c) s. 6 f. 110Se 5 § förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? En nyanländ i ett anläggningsboende som anmält behov av hjälp med bosättning får endast ett sådant erbjudande. Tackar man nej till detta får man ordna bostad på egen hand. I vissa län, bland annat , var andelen personer som tackade nej till en anvisad plats 2014. En kommun kan dock alltid tacka nej till att ta emot en nyanländ som fått erbjudande om en plats i kommunen av Arbetsförmedlingen eller . Många överenskomna platser finns inte tillgängliga