eunbil · H20N323E96 · 2015-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för utrikesrådet Godkännande av den preliminära dagordningen Rådet förväntas diskutera EU:s relation till på en strategisk nivå. Diskussionen sker mot bakgrund av utrikes- och inrikespolitiska utveckling, den ökade militära aggressionen i och det hotfulla beteendet i närområde samt den försvårade situationen för civilsamhället i . Inga rådsslutsatser förutses. I ljuset av utrikes- och inrikespolitiska utveckling välkomnar regeringen att EU för en strategisk diskussion om . EU:s dialog med måste vara tydlig och principfast. Regeringen anser att EU måste stödja civilsamhället i och utgöra en tydlig röst för demokrati och mänskliga rättigheter. Det är centralt att EU fortsatt stödjer och andra länders suveränitet, territoriella integritet och rätt att göra sina egna vägval om utrikes-, säkerhets- och handelspolitik. HR/VP Mogherini förväntas presentera tankar på hur EU bör arbeta i det multilaterala diplomatiska spåret för att bädda för ett ambitiöst resultat på klimatmötet COP21 i nov-dec 2015. Inga rådsslutsatser förutses. Regeringens ståndpunkt: Regeringen ser med stor oro på klimatförändringarna. Det är av yttersta vikt att intensifiera EU:s och det internationella samfundets ansträngningar för att nå en överenskommelse i som håller ökningen av den globala medeltemperaturen . Det är positivt att beslutet från COP20 i banar väg för en överenskommelse i och att den hittillsvarande strikta uppdelningen mellan utvecklade länder och utvecklingsländer är mindre framträdande . Mot denna bakgrund anser regeringen att klimatfrågan bör vara en övergripande prioritering för EU . EU:s samlade tyngd, via både EU:s medlemsländers externa kontakter och EU:s gemensamma utrikestjänst, bör utnyttjas. Ev. Diskussionspunkt Rådet förväntas eventuellt diskutera den förvärrade situationen i och möjliga åtgärder. Inga rådsslutsatser förutses. Den eskalerande krisen i , inklusive den humanitära situationen och antalet civila dödsoffer, är mycket oroande. Regeringen betonar vikten av eldupphör och stödjer fortsatt FN:s generalsekreterares särskilde sändebuds dialoginitiativ i syfte att nå en politisk lösning. Regeringen uppmanar samtliga aktörer att avstå från handlingar som riskerar att förvärra situationen. Stabilitet och demokratisk utveckling i är av fundamental vikt också för grannländerna och för . Rådet kommer att diskutera terrorismbekämpning, mot bakgrund av attacken i . Regeringen ser mycket allvarligt på attacken i . Den utgjorde en attack mot yttrande- och pressfriheten och ett oerhört brott mot offren och dess anhöriga. Det var även en attack mot demokratin och det öppna samhället. Regeringen anser att terrorism är ett hot mot internationell fred och säkerhet. Det stora antalet individer från EU:s medlemstater som har rest till och för att ansluta sig till exempelvis ISIL:s terroristverksamhet medför att utrikes- och inrikespolitik avseende terrorism är nära sammankopplat. För att motverka terrorism krävs åtgärder som förhindrar rekrytering och radikalisering till våldsbejakande islamistisk extremism. Regeringen anser att mänskliga rättigheter inte får kränkas eller undermineras vid bekämpandet av terrorismen. Det starkaste budskapet mot terrorism är vår övertygelse om demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. En utredning tillsattes för att analysera om lagändringar krävs -och i så fall vilka - för att SE ska leva upp till kraven på straffrättslig reglering för att förhindra och bekämpa terrorism som ställs i 2178 om utländska terroriststridande. Ett tilläggsdirektiv om deltagande i väpnad konflikt kommer att läggas. Frågan innehåller flera svåra överväganden, vilka kräver ytterligare analys. Diskussionen sker också mot bakgrund av den strategi för att möta hotet från ISIL som EU antog .