rfr · H20WRFR9 · 2015-04-16 00:00:00 — De danska myndigheterna ställer vissa krav på närvaro i landet när fartyg flaggas in till . Dessa krav tenderar enligt rederierna att stegras över I uppföljningen har det framkommit att flera rederier menar att det lång- siktiga målet för statsmakterna och myndigheterna i är att förmå re- derier som registrerar fartyg i att flytta hela rederiverksam- heten dit samt att huvudsakligen kontraktera danska underleverantörer. Gruppen kan konstatera att det finns relativt stora likheter vad gäller fokus mellan den danska regeringens handlingsplan och strategi och den svenska Något som dock tas upp i den danska handlingsplanen men inte i den svenska är satsningar på marknadsföring av export och investerings- möjligheter för sjöfartindustrin i syfte att locka nya investerare till . Den danska Søfartsstyrelsen ska erbjuda rederier som inte är bekanta med de danska reglerna specifik hjälp i form av ett startpaket för internationella före- Gruppen anser att Transportstyrelsens beslut att utse en s.k. inflaggnings- lots är välkommet eftersom det innebär att motsvarande hjälp kommer att ges till rederier som vill registrera fartyg i . I strategin tar den danska regeringen upp satsningar på kust- och havsturism för att främja tillväxten inom sjöfartsområdet, vilket inte finns med i den Detta är emellertid områden som med stor sannolik- het kommer att beröras i den kommande maritima strategin. och tar upp sjösäkerhet och miljöpåverkan, men medan den behandlar dessa områden som en del av konkurrens- kraften separerar målen för maritim tillväxt och målen för sjösäkerhet och miljöpåverkan. Gruppen noterar att en av de mest betydelsefulla skillnaderna i ramvillkor mel- lan och rör möjligheten till tonnagebeskattning. har haft en möjlighet till tonnagebeskattning, me- dan denna möjlighet saknas i . betydelse understryks av Rederiforening som menar att skatten är en förutsättning för att kunna konkurrera på en internationellt starkt konkur- Gruppen konstaterar att ett betänkande om ett förslag att införa en svensk tonnagebeskattning har presenterats. att de danska bestämmelserna gäller för fartyg som överstiger 20 bt, medan enligt det svenska förslaget ska endast fartyg med en bruttodräktighet på minst 100 vara kvalificerade för tonnagebeskattning. 13 GRUPPENS BEDÖMNINGAR OCH SLUTSATSER Uppföljningen visar att i gäller i princip fri bemanning, medan man i styrs av utformning. Gruppen noterar att det innebär att andelen tillåten utländsk arbetskraft ombord på danskflaggade fartyg kan ligga . Det danska internationella fartygsregistret () stärkte enligt Rederiforening rederiernas konkurrenskraft dels ge- nom en skattelättnad för sjöfolk, dels genom att tillåta företag att anställa sjö- folk på lokala och därmed internationellt konkurrenskraftiga lönevillkor. DIS- ordningen har enligt Rederiforening,varit en stor framgång och av- görande för att den danska handelsflottan nu är rekordstor och fortfarande växer. ökade andelen utländska befäl på danska fartyg från , medan andelen utländska anställda bland man- skapet ökade från . Föreningen menar vidare att bidrar till att bibehålla maritim kompetens i , inte bara i rederierna utan också i hela det omgivande maritima klustret. Kritik förekommer från de danska facken som menar att strider mot flera internationella ILO-kon- ventioner. konstaterar gruppen att den överenskomna höjningen av TAP-kvoterna för de Sekoanslutna och en hög grad av flexibilitet för de som är anslutna till innebär att skillnaderna i bemanningskost- nader mellan länderna minskar. I uppföljningen har det framförts att skillnaderna i bemanningsregler har varit en bidragande orsak till varför rederier har valt att flagga ut fartyg till , som kvaliteten på manskapet i princip är likvärdig mellan ett svenskflaggat och ett danskflaggat fartyg. Gruppen konstaterar att ett rederi uppger att totalkostnaden för en internationell besättning för ett fartyg som är flaggat i uppgår till ca per dag, medan motsvarande kost- nad för ett svenskflaggat fartyg uppgår till ca per dag.322 Flera rederier har framfört att reglerna för det svenska sjöfartsstödet i princip är likvärdigt med de regler som finns i . Detta är enligt gruppen en orsak till varför andelen svenskflaggade passagerarfartyg inte har minskat i samma omfattning som för andra delsegment. Gruppen noterar att sjöfartsstö- det har utvidgats i både och . Det danska sjötransportstödet gäller för muddrings- och kabelläggningsverk- samhet, medan motsvarande svenska stöd omfattar fler fartygska- tegorier än last- och passagerarfartyg. En skillnad mellan länderna är att fartyg som överstiger 20 bt omfattas av det danska sjöfartsstödet, medan motsva- rande tonnagegräns i är 100 bt. 322 Totalkostnaden inkluderar effekterna av andelen besättning som har rederi- respektive fartygs- eller ombordanställning. 13 GRUPPENS BEDÖMNINGAR OCH SLUTSATSER Enligt Transportstyrelsen delegeras ungefär samma uppgifter till klassifice- ringssällskap i som i . Ytterligare delegering i görs endast om det anses vara tillväxtskapande. Transportstyrelsen säger , vilket tidigare konstaterats, att har delegerat minst av tillsynen till klassificeringssällskap i jämförelse med många andra länder. Tillsynen i Dan- mark har i princip delegerats fullt ut till erkänd organisation när det gäller han- delsfartyg, medan tillsynen av ropax- och passagerarfartyg inte har delegerats i samma utsträckning. Till exempel så gäller i att man för ISM-ko- dens certifikat gör den första besiktningen och en nypåteckning . Den mellanliggande besiktningen har man delegerat ut till klassen.323 I denna uppföljning har det framkommit att rederierna anser att den ut- sträckning i vilken ett land har delegerat tillsynen till klassificeringssällskap har relativt stor betydelse vid beslut att flagga ut fartyg – detta trots att regi- strerings- och tillsynskostnaderna utgör en förhållandevis liten kostnad i jäm- förelse med andra kostnader som t.ex. bränsle eller bemanning. Gruppen kon- staterar att flera rederier betonar att har en konkurrensfördel jämfört med eftersom i princip hela tillsynen av lastfartyg förutom hamnstats- och värdsstatskontroll har delegerats till klassificeringssällskap i . Detta leder, enligt flera intervjuade rederier som har flaggat ut fartyg till Dan- mark, till lägre kostnader och en minskad administration eftersom t.ex. besikt- ningar kan samordnas i högre utsträckning. Gruppen bedömer att skillnader i kostnader för tillsyn inte är en huvudanledning till beslut att flagga ut fartyg till även om de kan ha bidragit till ett sådant beslut. Merkostnaden och den ökade administrativa bördan kan bidra till att skapa en ofördelaktig bild av de villkor som gäller för sjöfarten. Enligt Economics ligger de offentliga satsningarna på forskning och utveckling inom den danska sjöfarten på samma nivå eller något högre jämfört med i . Det är emellertid oklart hur mycket medel som spende- ras på offentlig sjöfartsforskning i , samt vilka forskningsområden som erhåller forskningsmedel. Det danska systemet karakteriseras av en högre transparens, och projekt som sponsras av t.ex. Den Danske marknadsförs ofta gentemot både sjöfartssektorns aktörer och allmänheten. Trots denna skillnad går det inte med säkerhet att säga att detta skulle generera ett mervärde som påverkar valet av flagg mellan och . Grup- pen menar att det är viktigt att ha i åtanke att forskning och utvecklingsinsatser ofta inte genererar omedelbara resultat för de enskilda rederierna. signalerar skillnader mellan länder när det gäller t.ex. offentliga satsningar på 323 Skillnader förekommer mellan länder. Vissa länder lämnar fartygens ISM-certifikat till klassen och genomför en undersökning endast på managementet i land, s.k. document of compliance (DOC), medan andra delegerar allt dvs. både initial, mellanliggande och nypå- teckning både på fartyg och landorganisation. 13 GRUPPENS BEDÖMNINGAR OCH SLUTSATSER forskning och utveckling inom sjöfartssektorn vilken prioritet som tillmäts sjö- fartsnäringen. Uppföljningen visar att centrala ramvillkor är mer fördelaktiga i än i . har också utmärkt sig med ett kraftigt inflöde av fartyg till sitt internationella register (). Den danska handelsflottan har ökat från 533 fartyg och 10 137 tusen bt till 652 fartyg och 14 532 tusen bt . Som framgår av tabellen nedan är ramvill- koren mer fördelaktiga i med undantag för sjöfartsstöd och forskning och utvecklingsinsatser där de bedöms vara likvärdiga. Tabell 16 Skillnader i ramvillkor vs Sjöfartspolitiken, näringslivsfokus och Gruppen konstaterar att de två viktigaste skillnaderna mellan och Dan- mark är förekomsten av ett danskt internationellt skeppsregister och ett danskt tonnageskattesystem. Det danska systemet gör att rederierna kan minska sina bemanningskostnader och ökar deras finansiella stabilitet. Enligt gruppens be- dömning kan dessa skillnader i ramvillkor tillsammans med en fokuserad sjö- fartsstrategi delvis förklara varför den inhemskregistrerade handelsflottan har ökat i och minskat i . Gruppen konstaterar att flera intervju- ade rederier säger att avsaknaden av en möjlighet till tonnagebeskattning och högre bemanningskostnader i samt förekomsten av en långsiktig sjö- fartspolitik och delegeringen av tillsynen till certifierade klassificeringssäll- skap i har varit viktiga faktorer bakom beslutet att flagga ut fartyg till . Betänkande 1996/97:TU1 Budgetpropositionen för , utgiftsområde 22 Kommunikationer Betänkande 2001/02:TU3 Sjöfartsstöd Betänkande 2003/04:SkU21 Allmänna motioner om företags- och kapitalbe- skattning Betänkande 2006:07:SkU11 Allmänna motioner om företagsbeskattning m.m. Betänkande 2008/09:TU14 Mål för framtidens resor och transporter Betänkande 2011/12:SkU14 Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet Betänkande 2012/13:TU2 Transportsystemets inriktning Betänkande 2012/13:TU10 Bevakning ombord på svenska fartyg 2012/13:TU12 Sjöfartsfrågor Betänkande 2012/13:TU19 Sjöfartsstödets inriktning Betänkande 2013/14:KU2 medfinansiering av statlig sjöfartsinfra- struktur Betänkande 2013/14:TU2 Genomförande av om inre vatten- vägar – del I Betänkande 2013/14:TU6 Sjöfartsfrågor Motion 2000/01:T661 Stöd för svensk färjesjöfart Proposition 1996/97:1 Förslag till statsbudget för , m.m. Proposition 2000/01:127 Sjöfartsstöd Proposition 2008/09:93 Mål för framtidens resor och transporter Proposition 2008/09:170 En sammanhållen svensk havspolitik Proposition 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart transportsy- stem Proposition 2012/13:110 Överlåtelse av tillsynsuppgifter inom sjöfarten Proposition 2012/13:144 Sjöfartsstödets inriktning Proposition 2012/13:153 medfinansiering av statlig sjöfartsinfra- struktur REFERENSER 2014/15:RFR9 Proposition 2013/14:1 Budgetproposition Rapport 2005/06:RFR7 Sjöfartsskydd – En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten, Rapport 2008/09:RFR3 Uppföljning av statens insatser inom havsmiljöområ- det, Miljö- och jordbruksutskottet Arbetsmiljöförordningen (1977:1166 Arbetsmiljölagen (1977:1160) Fartygssäkerhetslag (2003:364) Fartygssäkerhetsförordning (2003:438) Förordning (1974:235) om tillstånd till sjöfart i inrikes trafik med utländska fartyg m.m. Förordning (1988:103) om lån till den mindre sjöfarten Förordning (1994:1162) om skeppsmätning Förordning (1996:1559) om statligt stöd till svensk sjöfart Förordning (1998:962) om vilotid för sjömän Förordning (1998:965) om behörigheter för sjöpersonal Förordning (1999:215) om lotsavgifter Förordning (2001:770) om sjöfartsstöd Förordning (2007:853) med instruktion för Förordning (2007:1161) med instruktion för Förordning (2008:1300) med instruktion för Transportstyrelsen Förordning (2010:185) med instruktion för Förordning (2010:186) med instruktion för Trafikanalys Förordning (2011:619) med instruktion för Havs- och vattenmyndigheten (2011:1533) om behörigheter för sjöpersonal Förordning (2014:232) om ändring i förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd Inkomstskattelag (1999:1229) Lag (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg (1980:1097) om Lag (1990:712) om undersökning av olyckor 2014/15:RFR9 REFERENSER Lag (1994:1920) om allmän löneavgift Lag (1998:958) om vilotid för sjömän Lag (2006:1209) om hamnskydd Lag (2004:487) om sjöfartsskydd Mönstringslag (1993:929) Sjölag (1994:1009) Skattebetalningslagen (1997:483) Skatteförfarandelagen (2011:1244) Socialavgiftslagen (2000:980) SOU 2006:20 Tonnageskatt SOU 2008:53 Styra rätt! SOU 2010:73 Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar SOU 2010:74 Mer innovation ur transportforskningen SOU 2011:82 Ny lag om åtgärder mot förorening från fartyg SOU 2014:40 Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet, slutbe- tänkande av SOU 2015:4 Ett svenskt tonnageskattesystem Convention on the International Regulations for Preventing Collisions at Sea, 1972, COLREG Economics (2013) Svensk sjöfarts konkurrenssituation Danish Authority (2013) Administrative burdens in the sector, rapport . Den Danske (2014) Årsberetning 2013) Delegationen för Sjöfartsstöd (2011) Delegationen för sjöfartsstöds redovis- ning och utvärdering av effekten av bidrag till svensk sjöfart , dnr DFS 11/01 REFERENSER 2014/15:RFR9 Delegationen för Sjöfartsstöd (2012) Delegationen för sjöfartsstöds redovis- ning och utvärdering av effekten av bidrag till svensk sjöfart 2011, dnr DFS 11/23:1 Delegationen för Sjöfartsstöd (2013) Delegationen för sjöfartsstöds redovis- ning av försäkringar och utbildningsplatser , dnr DFS 13/5:1 Delegationen för Sjöfartsstöd (2014) Delegationen för sjöfartsstöds redovis- ning av försäkringar och utbildningsplatser , dnr DFS 14/1:1 Direktiv 2013:6 Tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen, Finansde- partementet Direktiv 2014:137 Tilläggsdirektiv till Utredningen om tonnageskatt och andra stöd till sjöfartsnäringen och rådets direktiv /106/EG av om minimikrav på utbildning för sjöfolk och rådets direktiv /15/EG av om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed och rådets direktiv /16/EG av om hamnstatskontroll och rådets direktiv /33/EU av om ändring av rådets direktiv /32/EG vad gäller svavelhalten i bränslen och rådets förordning (EG) nr 391/2009 av om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför in- spektioner och utövar tillsyn av fartyg Europeiska kommissionen (2004) Meddelande C (2004) 43 från kommis- sionen – Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport, 2004/C 13 (03) IMO Resolution A 1047(27) Principles of Minimum Safe Manning IMO International Convention on Standards of Training, Certification and Watchkeeping for Seafarers (STCW), 1978 (2014) Finlands sjöfartsstrategi 2014–2022 . (1997). Den kvalitativa forskningsintervjun, , Ministry of economic and business affairs (2006) The Danish cluster – an agenda for growth, (2003) Nya farledsavgifter, Ds 2003:41 2014/15:RFR9 REFERENSER (2014) Skrivelse om att ändra Transportstyrelsens upp- drag, brevsvar skickat till , N2014/3429/TE (2003) Beskattning av svensk kontrollerad sjöfart, Skattenytt s. 299–314. (2014) Årsredovisning 2013 (2003) redovisning och utvärdering av ef- fekten av bidrag till svensk sjöfart , dnr 03/06 (2004) redovisning och utvärdering av ef- fekten av bidrag till svensk sjöfart , dnr 04/05 (2005) redovisning och utvärdering av ef- fekten av bidrag till svensk sjöfart , dnr 05/09 (2006) redovisning och utvärdering av ef- fekten av bidrag till svensk sjöfart , dnr 06/13 (2007) redovisning och utvärdering av ef- fekten av bidrag till svensk sjöfart , dnr RN 07/06 (2008) redovisning och utvärdering av ef- fekten av bidrag till svensk sjöfart , dnr RN 08/07 (2009) redovisning och utvärdering av ef- fekten av bidrag till svensk sjöfart , dnr RN 09/06 (2010) redovisning och utvärdering av ef- fekten av bidrag till svensk sjöfart , dnr RN 10/07 Svensk sjöfartsnäring – Handlingsplan för för- bättrad konkurrenskraft, dnr N2013/342/TE Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, dnr N2013/1211/TE, N2013/5853/KLS (delvis), N2013/5894/TE Regleringsbrev för avseende Trafikanalys inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, dnr N2013/1213/TE, N2013/5853/KLS (delvis), N2013/5897/TE Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, dnr N2013/5893/TE, N2013/793/TE, N2013/1075/TE m.fl. Regleringsbrev för avseende Transportstyrelsen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, dnr N2013/1224/TE, N2013/5853/KLS (delvis), N2013/5896/TE REFERENSER 2014/15:RFR9 Regleringsbrev för avseende Transportstyrelsen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, dnr N2014/3768/TE, N2014/3429/TE Regleringsbrev för avseende Trafikanalys inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, dnr N2014/5325/TE, N2014/5334/KLS (delvis) Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, dnr N2014/5370/TE, N2014/5334/KLS(delvis), N2014/1104/TE Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, dnr 2014/5371/TE, 2014/5334/KLS (delvis), 2014/1042/TE Regleringsbrev för avseende Transportstyrelsen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, dnr N2014/5370/TE, N2014/5334/KLS(delvis), N2014/1104/TE , (2014a) Regeringen föreslår stärkt sjöfartsstöd, pressmeddelande , (2014b) Stärkt konkurrenskraft för svensk sjöfart, pressmeddelande Rådets direktiv /32/EG av om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv /12/EEG (2014a) nummer 4, (2014b) nummer 6, (2009) Treårsplan 2010–2012, dnr 0303-09-1425 Slutlig (2010) Treårsplan 2011–2013 (2011) Treårsplan 2012–2014 (2012) Treårsplan 2013–2015 (2013) Treårsplan 2014–2016 (2014) Konsekvensutredning - nytryck av före- skrifter (2012:9) om villkor för miljödifferentierad farledsavgift, dnr 14 03030 föreskrifter och allmänna råd (SJÖFS 2005:25) om skyddsan- ordningar och skyddsåtgärder på fartyg föreskrifter (SJÖFS 2003:9) om vilotid för sjömän föreskrifter (2012:7) om ändring i föreskrifter (SJÖFS 2008:5) om farledsavgift kungörelse med föreskrifter och allmänna råd (SJÖFS 1992:6) om besättningens bostäder på fartyg m.m. Skeppshypotek (2014) Årsredovisning 2013 Søfartsstyrelsen (2012) i arbejde – Vaekstplan for Det Blå – Resultatkontrakt 2014–2017 Statskontoret (2010) Stadig eller flexibel kurs? – Om sjöfartspolitik i sex län- der, rapport 2010:17 (2013) Svensk sjöfartsnäring – Redareföre- nings svar på regeringens handlingsplan för förbättrad konkurrenskraft , (2014a) Anpassningsåtgärder, (2014b) Remissyttrande beträffande Finansdeparte- mentets remiss avseende slutbetänkande: Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet (SOU 2014:40) , , Sjöbefälsför- eningen och (2014) Räddade jobb och nya arbetstillfällen inom den svenska sjöfarten – i enlighet med EU:s intentioner, brev skickat till Finans- departementet , Svenska Flygbranschen, , och Skärgårdsredarna (2014), Förtydli- gande av Transportstyrelsens uppdrag, brev skickat till . The Danish government (2010) An integrated strategy 2010:33 Tillväxtanalys (2010) Sjöfartssektor – en viktig del i en svensk strategi, rapport 2010:03 Trafikanalys (2010) Svenska och utländska fartyg i svensk regi 2009 Trafikanalys (2011) Svenska och utländska fartyg i svensk regi 2010, statistik 2011:10 Trafikanalys (2012a) Fartyg 2011 – Svenska och utländska fartyg i svensk regi, statistik 2012:9 Trafikanalys (2012b) Underlagsrapport för årligt uppdrag att följa upp sjöfar- tens konkurrenskraft, Trafikanalys (2013a) Svensk sjöfarts internationella konkurrenssituation 2013, rapport 2013:1 Trafikanalys (2013b) Sjöfartsstödets effekter 2011 och 2012, rapport 2013:9 Trafikanalys (2013c) Konsekvenserna av skärpta krav för svavelhalten i ma- rint bränsle – slutredovisning, rapport 2013:11 REFERENSER 2014/15:RFR9 Trafikanalys (2013d): Fartyg 2012 – Svenska och utländska fartyg i svensk regi, statistik 2013:14 Trafikanalys (2014a): Fartyg 2013 – Svenska och utländska fartyg i svensk regi, statistik 2014:13 Trafikanalys (2014b) Svensk sjöfarts internationella konkurrenssituation 2014, rapport 2014:2 Trafikstyrelsen och (2013), Resultatkontrakt 2014-2017 Mellem Trafikstyrelsen og departement (2012) Transportsystemets behov av kapacitetshöjande åtgärder – förslag på lösningar och utblick mot , sammanfattning huvudrapport 2012:101 Transportstyrelsen (2013) Delegering av uppgifter på sjö- och luftfartsområ- det, dnr TSG 2013-665 Transportstyrelsen (2014a) Tillsyn och efterlevnad av de skärpta reglerna för svavelhalt i marint bränsle, slutrapport, dnr TSS 2013-2085 Transportstyrelsen (2014b) Årsredovisning 2013, dnr TSG 2014-192 Transportstyrelsen (2014c) Brevsvar till och , dnr TSS 2013-294, brev daterat Transportstyrelsen (2014d) Jämförelse av tillsynsavgifter inom sjöfart i olika länder, rapport publicerad 2014 Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2009:119) om arbets- miljö på fartyg Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2009:44) om sjö- vägsregler Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2012:38) om lotsning Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2011:116) om utbild- ning och behörigheter för sjöpersonal Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2010:102) om bemanning Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2012:112) om mönstring Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2012:67) om vakthållning VTI (2014) SAMKOST – Redovisning av regeringsuppdrag kring trafikens samhällsekonomiska kostnader, VTI rapport 836 2014/15:RFR9 REFERENSER /(MMT) Intervju med /Transportenheten , och , , , och telefonintervju Per A. Sjöberger och telefonintervju REFERENSER 2014/15:RFR9 , och Chris- ter , inkommet material , , 2015- 01-11 och , inkommet material Transportstyrelsen, inkommer material Blå skatt – initiativ taget av sjöfolk och för att öka medvetenheten om den blå skat- ten och sjöfartens betydelse för jobben, miljön och tillväxten og Samfund, CMSS, forsk/forskning/forskningsenheder/maritimsundhedsikkerhed Rederiforening https::// Delegationen för sjöfartsstöd/ Erhvervs- og – Vækstplan for Det Blå konkurrenceevne/vaekstplaner/det-blaa-danmark-ny 2014/15:RFR9 REFERENSER Lag om danska internationella fartygsregistret https::///FORMS/r0710.aspx?id=160627 REFERENSER 2014/15:RFR9 Intervju med /transportenheten INTERVJUER 2014/15:RFR9 Handlingsplan för att förbättra svensk sjöfartsnärings konkurrenskraft Den föregående regeringen redovisade en handlingsplan för sjö- farten, Svensk sjöfartsnäring – Handlingsplan för förbättrad konkurrenskraft. I handlingsplanen pekades följande sju områden med tillhörande insatser ut: I handlingsplanen betonades ett behov av och möjligheter till regelförenk- lingar för företag som även kan vara till nytta för privatpersoner. Den föregå- ende regeringen påbörjade arbetet med att utreda möjligheten att göra förenk- lingar med koppling till fartygsregistret i syfte att förenkla för såväl företag som myndigheter. Förenklingsfrågor kan komma att omfatta bl.a. förenklad registrering för mindre tonnage, översyn av reglerna för dubbelregistrering, möjligheterna att få ett fartyg avregistrerat och utveckling av en webbtjänst för att öka tillgänglighet till fartygsregistret och om möjligt erbjuda 24-timmars- service. I handlingsplanen pekade regeringen på behovet av förenklingar inom om- råden där företag behöver hämta tillstånd och certifikat för sin verksam- het från många olika myndigheter eftersom detta skapar merarbete och ofta administrativt krångel. Oklarheter kan dessutom förekomma när det gäller vil- ken myndighet ett rederi ska vända sig till. Möjligheten till att skapa en s.k. one-stop-shop bör därför ses över. En one-stop-shop fungerar som en kanal där olika myndigheters godkännanden samlas så att rederierna endast behöver en ingång till myndighetsvärlden. Utökning av sjöfartsstödet till fler fartygskategorier