rfr · H20WRFR7 · 2015-03-26 00:00:00 — Vid förra utvärderingsomgång blev de teologiska och religionsvetenskapliga utbildningarnas kvalitet underkänd, och man beslutade att lägga ihop de båda huvudområdena till ett gemensamt område med ett antal specialiseringar. Denna förändring genomfördes först på grundnivå och slutligen också på avancerad nivå. Dessa förändringar gjordes emellertid så pass sent att de examensarbeten som låg till grund för den kvalitetsutvärdering av utbildningen som gjorts mot bakgrund av kvalitetsreformen grundade sig på den gamla utbildningsstrukturen. Ett fullständigt genomförande av en gemensam struktur för det samlade huvudområdet och alla kursplaner trädde inte i kraft förrän . Därför upplever man inte att omdömet bristfällig kvalitet är ett tecken på en akut problemställning, utan som ett bevis som stärker argumenten för de omläggningar av utbildningsstrukturen som gjorts. Ett annat inslag i förändringsprocessen gäller en viss frigörelse från , som tidigare hade ett större inflytande och som huvuddelen av de studerande senare får anställning hos. har det enligt den utbildningsansvarige skett en tydligare markering av att ska ta hand om sådant som vilar på vetenskaplig grund, medan förkunnelsen och upplärningen i de praktiska aspekterna, såsom predikan och förrättande av dop, hänvisas till prästutbildningen, som plockar upp den del av de färdiga magistrarna som vill bli 3 BESKRIVNING AV DE NIO FALLEN OCH DERAS LÄROSÄTESKONTEXT Vidare har man gjort om examinationsförfarandet i samband med det var det mentorn som bedömde och examinerade en examensuppgift, medan det är en kollega. Huvudområdet har upplevt en våldsam minskning i antalet sökande på grundnivå, och den nuvarande ledningen har därför satt igång försök med onlineundervisning. 3.3 – ny i universitetsligan hör till yngre universitet (det gick från högskola till universitet 1999) och har ca 17 000 studerande. Storleksmässigt ligger det strax under tionde plats i . När det gäller hur stor del av medarbetarna med forsknings- och/eller undervisningsuppgifter som är disputerade, ligger helt i linje med genomsnittet på (enligt UKÄ 2014). spelar en framträdande roll i regionen och för som stad. Det finns ett formaliserat samarbete med kommun, vilket har omsatts i ett gemensamt projekt med statskunskapsforskare om uppföljande forskning i relation till konkreta, offentliga initiativ. Geografiskt ligger stora delar av byggnadsmassan samlad på ett sammanhängande campusområde i utkanten av staden med olika fakulteter åtskilda i olika byggnader, som var och en har sin egen arkitektoniska stil. har även en konsertsal och idrottsanläggningar. Det finns emellertid även ett par mindre, självständiga campusområden. har upplevt med tillväxt och framgång, och man uppför just nu en ny byggnad intill huvudcampus. Dessutom har läkarutbildningen flyttat in i ett nybyggt hus i närheten av stadens sjukhus. Flera av de medarbetare som har bidragit till undersökningen upplever att det medicinska området har fått en särskild status sedan fick en rektor som själv är läkarutbildad. Formellt satsar dock på en rad av de långa yrkesutbildningarna (rektorn nämner läkare, psykolog, jurist och lärare)9, som man satsar mycket på det tvärvetenskapliga. anställda är fullständigt medvetna om – och lite bekymrade över – att räknas till lågstatusuniversiteten i , och flera vittnar om ett intryck av att de i mötet med kolleger från de större och äldre universiteten upplever att de inte betraktas som lika ”fina”. hör också till gruppen av universitet och högskolor där fler utbildningar än genomsnittet fått omdömet bristfällig kvalitet.10 Som motdrag har valt att utnyttja de möjligheter som autonomireformen ger till rekrytering, för att strategiskt stärka utbildningskvaliteten och klara sig bättre igenom bedömningsprocesserna. Man har således som en direkt konsekvens av UKÄ:s 9Se universitets Vision 2016. . 10Vid –2014 hade av universitets utvärderade utbildningar fått omdömet bristfällig kvalitet mot av samtliga utvärderade utbildningar. 3 BESKRIVNING AV DE NIO FALLEN OCH DERAS LÄROSÄTESKONTEXT kvalitetsutvärdering anställt en gästprofessor som har ingått i en av bedömningsgrupperna i samband med kvalitetsutvärderingen, för att hjälpa till med kvalitetsarbetet på ett konkret område. Samma strategi har också använts när det gäller publicering av forskning, där man har anställt bibliometrisk expertis. Vidare har man inrättat ett specialiserat centralt stödsystem för att hjälpa forskare att ansöka om forskningsfinansiering och sökt upp särskild expertis inom det universitetspedagogiska området i syfte att stödja det pedagogiska utvecklingsarbetet. Kvalitetssäkringen och kvalitetsutvecklingen har ombesörjts av några enskilda eldsjälar på , som strax själva tog initiativ till att systematisera processer och samla in erfarenheter i samband med de olika utvärderingar som infördes i universitetssektorn. Deras arbete ledde fram till de rektorsbeslut som angav den gemensamma inriktningen för hela oavsett fakultet. När det har kommit in mer systematik i kunskapsdelningsprocesserna och kvalitetsutvecklingsarbetet har det i stor utsträckning drivits av individer, som sett ett behov här. I fråga om kvalitetsutvärderingarna mot bakgrund av kvalitetsreformen har man dock tvingats att improvisera en del under resans gång, eftersom det inte har stått helt klart från början hur man skulle gå till väga. Så vi har rätt så ändamålsenliga rutiner kring det här, som har byggts upp under resans gång, för och , dom säger ju att ”Vi har kört tåget medan vi har lagt rälsen”. Och får ju vi göra det också. åtog sig centrala kvalitetsansvariga medarbetare att vara särskilt uppmärksamma på ett antal punkter. De läser igenom självvärderingsrapporter på många stadier i processen och ger instruktioner i samband med informationssökning och rapportskrivning. De ordnar också briefingar och förberedande möten före platsbesök, tar fram procedurer för inkludering av de studerande och står för efterföljande analyser och uppföljande procedurer. 3.3.1 Rättsvetenskap, MH, På har masterutbildningen i rättsvetenskap valts ut som ett exempel på en utbildning som fick omdömet mycket hög kvalitet i kvalitetsutvärderingen. Rättsvetenskap är nära besläktat med juridik. Juristprogrammet är en yrkesutbildning som dock ger möjlighet att uppnå advokatlegitimation, och de färdigutbildade masterstudenterna i rättsvetenskap ska i viss mån konkurrera med dem som kommer från juristprogrammet. Det är en lite frustrerande situation för dem, eftersom advokatyrket är tämligen välrenommerat medan rättsvetenskap däremot är betydligt nyare och inte lika välkänt hos avnämarna, vilket fokusgruppen med potentiella avnämare kunde intyga. Juristutbildningen har dessutom hög intern status på , eftersom rätten att få utbilda jurister uppfattas som ett slags kvalitetsstämpel på . 3 BESKRIVNING AV DE NIO FALLEN OCH DERAS LÄROSÄTESKONTEXT Det har ett viktigt symbolvärde. Därför var det faktum att det rättsvetenskap- liga programmet fick bedömningen mycket hög kvalitet medan juristprogram- met fick bedömningen hög kvalitet viktigt för de medarbetare som har arbetat med den rättsvetenskapliga utbildningen i sin relation till övriga medarbetare internt inom huvudområdet. Vidare hänvisar flera av medarbetarna vid , även utanför huvudområdet, till att juristexamen, som hör till samma huvudområde och som utvärderades tillsammans med rättsvetenskapen på ett av de stora och mer framträdande universiteten, bedömdes hålla bristfällig kvalitet, vilket gav yt- terligare stolthet i över rättsvetenskapens mycket höga bedömningsre- Å andra sidan verkade det råda allmän enighet om att de som väljer ett masterprogram är ett litet exklusivt gäng studerande, som är särskilt motive- rade för att läsa vidare och som förväntas klara sitt examensarbete bra i vilket fall som helst. Trots att den rättsvetenskapliga utbildningen är en tvåårig utbildning på avancerad nivå är intentionen med utbildningen inte att lägga en grund för ef- De allra flesta av de färdigutbildade skaffar an- ställning inom den offentliga administrationen, i internationella organisa- och utveckling () eller i icke-statliga organisationer. Masterutbildningen i rättsvetenskap är tänkt som en praktisk utbildning som ger en rad allmänna kompetenser. På rättsvetenskapsutbildningen anger man att den viktigaste konsekvensen av kvalitetsbedömningsprocessen är att det riktas ett större fokus på att doku- mentera de olika kvalitetsutvecklingsåtgärderna. Därtill kommer en självre- flexion, som har påmint om att man inte kan ta utbildningskvalitet för givet. 3.3.2 Biomedicinsk analytiker, H, yrkesutbildning Den biomedicinska analytikerutbildningen är särskilt intressant till följd av en svängande status historiskt sett. har tidigare förlorat rätten att erbjuda just detta program och har haft ett begränsat utbildningsutbud. För var utbildningen helt nedlagd. Emellertid upplevde en efterfrågan från avnämarna – särskilt på det närbelägna sjukhuset – på biomedicinska analytiker, och man har återupptagit utbildningen som har två inriktningar, en laboratoriemedicinsk och en fysiologiorienterad. Det är båda de intervjuade studieansvarigas uppfattning att perioden utan nyintagning av studerande på utbildningen har lett till stora omkostnader för utbildningen även efteråt, eftersom rekryteringen av nya studerande i stor utsträckning verkar ske genom mun-till-mun-metoden, såtillvida att befintliga studerande fungerar som förespråkare för sin utbildning, vilket de studerande också är medvetna om. Så ett eller utan studerande fördyrar antagningen av nya studerande därefter. Dessutom drar utbildningen ut , och de studerande hålls kvar. Många klarar sig inte igenom tentamina när en rad baskunskaper testas. 3 BESKRIVNING AV DE NIO FALLEN OCH DERAS LÄROSÄTESKONTEXT Kvalitetsutvärderingsprocessen i anslutning till kvalitetsreformen bedöms av de båda utbildningsansvariga ha lett till ett tydliggörande av lärarnas dokumentation uppåt i systemet; i relation nedåt till de studerande har det skett ett tydliggörande av examensmålen och vad som krävs för att nå dem. De två studieansvariga var inte helt överens om vilken roll de återkommande externa utvärderingarna och granskningarna spelade för utbildningens utveckling generellt. En synpunkt gick ut på att utvärderingarna bidrar till den kollegiala reflexionen om koherens, progression och utbildningsrelaterade målsättningar, medan en annan verkar vara att den akademiska utvecklingen är något som man ska ta vara på under alla omständigheter, och som de externa dokumentationskraven i någon mån stör och irriterar. Det förhållande att det biomedicinska analytikerprogrammet har varit nedlagt till följd av en extern utvärdering, liksom fokuset på de skriftliga examensarbetena, bidrog enligt informanterna till en viss oro bland medarbetarna i fråga om UKÄ:s kvalitetsutvärderingsprocess efter kvalitetsreformen. Många utav våra mål går ju absolut inte att hitta i en uppsats ... att informera patient och närstående och sånt – hur ska man kunna läsa det i uppsatsen? Kontakten med avnämare sker helt formaliserat genom den arbetsplatsförlagda utbildningen (motsvarande praktik), som oftast äger rum på sjukhusen, och avnämarna är representerade i utbildningens programråd som en till två gånger per termin dryftar en rad allmänna utbildningsfrågor. Även studerande är med i programrådet, men inkluderingen av studerande i utbildningsutvecklingen sker genom flera olika forum. Vid kursråd handlar det om specifika ämnen i anslutning till de enskilda kurserna mot bakgrund av de studerandes kursutvärderingar. Slutligen har man också infört studeranderåd, som är ett forum där studerande från alla de utbildningar som tillhandahålls på samma universitetsenhet är med. Det vill säga att studerande från den biomedicinska analytikerutbildningen blandas med studerande från arbetsterapeututbildningen, utbildningen i biomedicin, röntgensjuksköterskeutbildningen och sjuksköterskeutbildningen. De studerande är från alla årskurserna på utbildningen. Detta forum är mycket öppet, och de studerande kan ta upp ämnen på eget initiativ. Dock har det varit problem med att få de studerande att ställa upp och vara med i de olika råden. Den biomedicinska analytikerutbildningen har sitt ursprung i ett relativt nyetablerat ämnesområde, så det har skett en väldig utveckling av ämnet, och huvuddelen av de medarbetare på som undervisar och/eller forskar i ämnet har antingen fått en filosofie doktorsexamen eller en licentiatexamen eller är i färd med att få en. 3.3.3 Statskunskap, B, magister På har slutligen magisterutbildningen i statskunskap valts ut som fall, eftersom denna utbildning nämndes av rektorn som ett exempel på 3 BESKRIVNING AV DE NIO FALLEN OCH DERAS LÄROSÄTESKONTEXT den särskilda strategi som lärosätet hade valt för en utbildning som fick omdömet bristfällig kvalitet. Strategin gick ut på att anställa expertis som kunde tillföra viss kunskap och uppgradera en del av de interna processerna. En forskare från ett annat universitet blev inkopplad som en extern sparringpartner och bidrog särskilt till att finjustera nivån på kvalitetskraven på det avslutande examensarbetet, där man normalt sett inte har externa examinatorer. var examenskriterierna och fastställandet av examensresultatet i stor utsträckning baserade på informell, kollegial avstämning, medan det nu har kommit mer formella krav och riktlinjer. Förändringarna har skett med ett generationsskifte, där yngre krafter har tagit över ansvaret för den avancerade utbildningsnivån från en rad professorer som har pensionerats eller är på väg att pensioneras. Som en direkt konsekvens av de omstruktureringar som sattes igång mot bakgrund av omdömet bristfällig kvalitet från UKÄ, har magisterutbildningen lagts om helt, såtillvida att den nu mer direkt ligger som en förlängning av den – också relativt nya – grundutbildningen, som är inriktad mot offentlig förvaltning och ledarskap. Vi ... hade ett väldigt stort utbud med många småkurser på avancerad nivå, nu har vi ... renodlat det. [...] Det var ett väldigt smörgåsbord, och den administrativa personalen tyckte det var jobbigt. I stället för de många fristående kurser som man kunde välja mellan har man nu satt ihop en programstruktur där forskarna tillhandahåller kurser som är närmare relaterade till deras forskning. För att få omstruktureringen att fungera har man fått samarbeta mer som lärarteam. Statskunskap har ett högt söktryck på grundnivå, men har begränsad möjlighet att anta studenter, vilket får effekter på den avancerade nivån. Omstruktureringen av magisterutbildningen är också ett försök att avhjälpa detta genom att minska kursutbudet men i gengäld få fler studerande och fler undervisningstimmar på varje kurs. 4 Autonomi och kvalitet betraktat av utbildningarnas aktörer Detta kapitel går igenom de väsentligaste resultaten av delundersökningens första datainsamlingsomgång i de nio utbildningsmiljöerna. Kapitlet är indelat i fyra avsnitt. Först tecknas en bild av intressenternas generella uppfattningar när det gäller att navigera i högskolesystemet. Sedan går man på djupet med hur intressenterna har upplevt processen med att genomföra kvalitetsutvärderingssystemet i fråga om den utbildning som de har en relation till. Därefter återges de effekter som kvalitetsreformen har haft , så som de framstår bland informanterna efter det att utvärderingen har genomförts. Slutligen ges deras syn på vad kvalitet i högre utbildningar (också) är. 4.1 Att navigera i och omkring det svenska högskolesystemet En rad förändringsprocesser har under präglat svensk högre utbildning. Det har färgat de nio utbildningarnas konkreta intressenter, som i stor utsträckning tolkar autonomi- och kvalitetsreformerna som konkreta uttryck för mer generella tendenser inom området. Detta kapitel är tänkt att återge informanternas generella upplevelser av att navigera i och omkring systemet. De systeminterna betraktelserna baserar sig på intervjuerna med dels de elva universitets- och högskoleanställda medarbetarna med ansvar för en utbildning, dels de fyra medarbetarna med ansvar för kvalitetsarbete på lärosätena. Ka- pitlet avslutas med specifik referens till hur avnämare, alumner och studerande förhåller sig till lärosätena på systemnivå. Generellt märks det att alla intressenter har ett övergripande fokus på utbildningarnas helt specifika, ämnesdisciplinära nivå. En del intressenter både bland avnämare, alumner, studerande och anställda har en känsla för lärosätesnivån, särskilt när det gäller att jämföra liknande utbildningar på olika lärosäten, och nästan ingen har något intresse av utbildningssystemets nationella reformnivå. På de tre olika lärosätena är den helt genomgående tendensen att kvalitetsreformen inte betraktas som någon enskild åtgärd på högskoleområdet. Den tolkas som ännu ett uppifrån kommande krav om att mäta, dokumentera och underkasta sig kontroll. Flera medarbetare berättar att den utvärderingsomgång som föreskrivs genom kvalitetsreformen bara är en i mängden.11 Vi har ju varit med i dom utvärderingarna tidigare, två . Dom har ju funnits lite längre. 11Se delredovisning 1 för mer information om de system och policyer för säkring av utbildningskvalitet som fanns före det kvalitetsutvärderingssystem som kom med kvalitetsreformen och som står i fokus för undersökningen (Kalpazidou , 2014). 4 AUTONOMI OCH KVALITET BETRAKTAT AV UTBILDNINGARNAS AKTÖRER Flera har erfarenhet av utvärderingar och ackrediteringar internationellt, och alla refererar också till lärosätesinternt arbete, som kritiskt granskar utbildningskvaliteten. är de tidigare typer av kvalitetsutvärderingar som gjorts från centralt håll också ständigt aktuella för de medarbetare som har upplevt dem. Medarbetarna understryker att det tar tid att anpassa utbildningarna och få de åtgärder som vidtas att slå igenom i form av ett förbättrat utbildningsutbyte för de studerande, och de upplever att erfarenheterna från en typ av kvalitetssäkringssystem inte hinner omsättas till konstruktiva förändringar som kan få en positiv betydelse för utbildningskvaliteten förrän ett nytt slags kvalitetssäkringssystem sätts igång med krav på att man ska ta fram nya typer av dokumentation. I fråga om UKÄ:s kvalitetsutvärdering mot bakgrund av kvalitetsreformen berättar alla att arbetsbördan i samband med utvärderingsprocessen var stor och otillräckligt ersatt i fråga om lön och arbetstid. Det har lett till en viss uppgivenhet – dock i mindre grad hos dem som är ansvariga för en utbildning som har fått omdömet mycket hög kvalitet, eftersom detta i sig självt upplevs som en belöning för det hårda arbetet. Autonomireformen är det ingen som inte själv arbetar vid ett av de tre lärosätena som har hört talas om. Även en del av de medarbetare som har ansvar för en utbildnings kvalitet är omedvetna om reformen. Somliga medarbetare är bekymrade över att uttala sig om den, eftersom de är skeptiska till den ökade makt som de upplever att den tilldelar deras rektor, och är rädda för att deras kritik kan komma att skada deras ställning på lärosätet. Rent generellt upplever medarbetarna i undersökningen att autonomin och makten på deras lärosäte har vuxit hos den centrala ledningen men minskat längre ned i utbildningsleden. Jag tycker att det har blivit mer makt åt rektor och mindre makt på fakultetsnämnderna. Dom sysslar nästan enbart med kvalitet. Allt som har med ekonomi att göra, nästan, ligger hos rektor. Det är min åsikt om det hela. ... man har lyft ifrån dom [fakulteterna, red.] en hel del ... rektor sitter på mycket mera makt. [...] Men annars så, när man kommer såhär, ända ner i utbildningsleden, då märker man väl inte sådär fruktansvärt mycket av det. Autonomireformen innebär ju att rektor och [lärosätesbeckning, red.] - styrelsen har lite mer makt ... kan man väl säga, och det innebär att de kan fatta fler viktiga beslut ... Jag tror möjligheterna finns att påverka, men det krävs också självständighet hos arbetarna, det är ju inte så att man har stora möten där man diskuterar och debatterar frågorna särskilt ofta. Dock har tendensen att rektorerna har fått ökad makt på bekostnad av lärosätenas decentraliserade ledningsnivåer inte slagit igenom lika markant på , där ledningen har valt att hålla fast vid ett vittgående decentraliserat självbestämmande. Som jag har förstått det så menar man att är fortfarande ganska mycket ett universitet som styrs kollegialt, och där dom lägre nivåerna har mer att säga till om. Och det stämmer med mitt intryck ... Här så känner vi fortfarande att vi är en institution, vi har nånting att säga till om. 4 AUTONOMI OCH KVALITET BETRAKTAT AV UTBILDNINGARNAS AKTÖRER Det ska nog väldigt mycket till för att rektor eller någon annan från centralt ska komma och säga att, ”Just den utbildningen ska ni lägga ner”. Dom gör inte på det sättet. Både på , på och för en av de utbildningsansvariga på går autonomireformen hand i hand med en rad mer decentraliserade omorganiseringar och utmaningar, vilket gör det svårt för medarbetarna på lärosätena att peka ut vilka av de förändringar som de lägger märke till som kan tillskrivas autonomireformen och vilka som har att göra med något annat. Den helt övervägande strategin på den utbildningsansvariga nivån verkar gå ut på att man inte tar del i de överordnade beslutsprocesserna utan i stället ägnar sig åt sitt ämne, som de två nedanstående uttalandena indikerar. Vi får bara, liksom, ett brev med en information om att nu har man tagit det beslutet, och det beslutet. Och jag lägger inte så stor vikt vid det, egentligen, i mitt arbete ... Jag lever i vår lilla värld här på [närmare angivet, red.] fakulteten, och så ner på min programnivå, och så reder vi oss rätt så bra. [...] Vi kan ändå aldrig påverka det där va, ... vi får bara rätta in oss i ledet när det dyker upp nån ändring. Så det är inget jag lägger mycket energi på. Det här [autonomi, red.] är verkligen ingenting som jag har satt mig in i, eller så, har några synpunkter om, helt enkelt. Det är långt utanför min sfär, på nåt sätt. En utbildningsansvarig medarbetare anser att beslutsprocesserna på högskolor och universitet har blivit mer specialiserade och komplexa att sätta sig in i och att det är betydligt mer krävande för den enskilde forskaren eller läraren att sätta sig in i vad det är som beslutas och vad det innebär än det kanske har varit tidigare. Och detta är inte uteslutande en konsekvens av autonomireformen. I praktiken är det stora skillnader på de tre lärosätena mellan hur och i vilken utsträckning man har kunnat märka av maktförskjutningar i systemet på utbildningsnivån. En informant påpekar dock att betydelsen för lönesättningen kan skapa ogenomskinlighet för den enskilda medarbetaren även i samband med jobbmobilitet mellan de olika lärosätena. Förut kunde man lära sig regelverket nationellt, och så räckte det som en förståelse för hur det kommer att fungera och hur det är. Men det gör ju inte riktigt det längre, det är ungefär som, man har ju individuell lönesättning i stället för lektorslön bara, och det gör ju att, vill du påverka din lön så måste du sätta dig in i kraven för det på ett annat sätt. ... det kan ju skilja i tusenlappar mellan den ena högskolan och den andra högskolan, men det kan också skilja i tusenlappar på samma högskola. Och det är ju sånt som direkt syns i lönekuvertet, men det är inte nödvändigtvis något man själv vet, för att löner pratar man ju inte om, alla vet att det är individuell lönesättning, alla vet att det kan skilja sig, men man vet ju inte hur mycket det skiljer sig, för lönerna är ju inte offentliga vad jag vet. Rektorsteamets ökade autonomi är dock bara den ena sidan av historien eftersom anställda från alla de tre lärosätena påpekar att de fortfarande anser att man håller fast vid en påtaglig skevhet i den statliga styrningen av högskolor 4 AUTONOMI OCH KVALITET BETRAKTAT AV UTBILDNINGARNAS AKTÖRER