rir · H3B57 · 2015-04-29 00:00:00 — I regleringsbreven för fick och Arbetsförmedlingen i uppdrag av regeringen att genom gemensamt samarbete vid behov underlätta den enskildes övergång från ersättning via sjukförsäkringen till aktivt arbetssökande och nytt arbete.228 Samarbetet inleddes i februari 2012.229 I regleringsbreven för fick myndigheterna i uppdrag av regeringen att utveckla metoder och arbetssätt i de sjukfall där insatser bedöms nödvändiga för att stödja den enskildes återgång i arbete. Genom införandet av rehabiliteringskedjan betonades behovet av tidiga och aktiva insatser under sjukskrivningsprocessen.230 Myndigheterna fick även i uppdrag att utveckla stödet till unga med aktivitetsersättning för att underlätta återgång i arbete samt att inom ramen för sitt samarbete, inom samordningsförbundens verksamhet och genom samverkan med andra relevanta aktörer, stödja unga med aktivitetsersättning som har behov av arbetslivsinriktad rehabilitering eller samordnade 226Fråga 37 i enkät till handläggare som arbetar med aktivitetsersättning vid . 227De två citaten ovan är exempel på citat från fritextsvar i handläggarenkäten. 228Arbetsförmedlingens regleringsbrev för , s. 5, regleringsbrev för , s. 6. 229Arbetsförmedlingen, Faktagranskning av om aktivitetsersättningen, . 230Försäkringskassans regleringsbrev för , s. 4, Arbetsförmedlingens regleringsbrev för , s. 4–5. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? rehabiliteringsinsatser för att uppnå eller förbättra sin arbetsförmåga. Vidare skulle och Arbetsförmedlingen utvärdera effekterna av det förstärkta rehabiliteringssamarbetet. Utvärderingen skulle särskilt fokusera på hur förstärkta insatser i samarbete påverkar arbetsförmågan och sjukfallslängderna.231 lämnade Arbetsförmedlingen och en utvärdering av det förstärkta rehabiliteringssamarbetet till regeringen.232 Det utvecklade samarbetet innehåller gemensamma utredningsinsatser i form av kartläggningar, olika former av insatser av både arbetsförberedande och arbetslivsinriktad karaktär liksom uppföljningsinsatser tillsammans med den försäkrade.233 Arbetsförmedlingen och har ett gemensamt ansvar för helhet, planering och måluppfyllelse.234 När , tillsammans med den enskilde gör bedömningen att personen är redo för arbetsförberedande eller arbetsrelaterade insatser hos Arbetsförmedlingen ska handläggaren kalla till ett möte med den försäkrade och Arbetsförmedlingen. Vid denna så kallade gemensamma kartläggning, som omfattar planering av de aktiva insatser som personen behöver för att komma i arbete, klargörs personens förutsättningar ur ett medicinskt och arbetslivsinriktat perspektiv. Även andra aktörer – exempelvis vårdgivare, arbetsgivare och kommun – kan delta vid mötet/mötena. Kartläggningen avslutas med att den försäkrade tillsammans med arbetsförmedlaren och den personliga handläggaren vid kommer överens om en plan för vilka aktiviteter och insatser som behövs för att den försäkrade ska kunna komma ut i arbetslivet. Samarbetet består även av möten där resultatet av insatserna ska följas upp tillsammans med individen. Då kan innehåll i aktiviteter revideras, tillkomma eller utgå och insatser från andra aktörer kan samordnas via Försäkringskassan.235 av dem som får aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga har någon form av insats via Arbetsförmedlingen.236 231Försäkringskassans regleringsbrev för , s. 4–5, Arbetsförmedlingens regleringsbrev för , s. 4–5. 232Arbetsförmedlingen och , Det förstärkta rehabiliteringssamarbetets effekter. Återrapportering enligt regleringsbreven . 233Arbetsförmedlingen och , Det förstärkta rehabiliteringssamarbetets effekter. Återrapportering enligt regleringsbreven , s. 7. 234Arbetsförmedlingen och , Det förstärkta rehabiliteringssamarbetets effekter. Återrapportering enligt regleringsbreven , s. 13. 235Arbetsförmedlingen och , Det förstärkta rehabiliteringssamarbetets effekter. Återrapportering enligt regleringsbreven , s. 12. 236Huvuddelen () av dem som är inskrivna på Arbetsförmedlingen är registrerade som arbetssökande. Återstående deltar i någon form av arbetslivsinriktad rehabilitering. Se , med aktivitetsersättning, s. 5. 4.2.1Variation i hur samarbetet fungerar granskning visar en variation i hur samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen fungerar. På vissa lokala arbetsförmedlingskontor beskrivs samarbetet som gott. Man arbetar nära varandra och har upparbetade kontaktvägar till handläggarna vid På andra kontor finns en uttalad brist på samsyn mellan de två myndigheterna och kontaktvägarna till den andra myndigheten upplevs fungera bristfälligt.237 Vissa handläggare vid beskriver problem med kö till gemensam kartläggning hos Arbetsförmedlingen.238 Av diagram 4 framgår att av de handläggare vid som har svarat på enkät upplever att samarbetet med Arbetsförmedlingen avseende samordningen kring personer med aktivitetsersättning fungerar mycket bra eller ganska bra medan upplever att samarbetet fungerar mycket dåligt eller ganska dåligt.239 Vidare framkommer att handläggarna upplever att samarbetet fungerar bättre på mindre orter. Det finns också skillnader mellan olika regioner. Att det finns lokala skillnader över landet bekräftas också av huvudkontor.240 Slutligen anger av de handläggare som har svarat på enkät att bättre samordning med Arbetsförmedlingen, kommunen och samordningsförbund skulle öka deras förutsättningar att verka för att den försäkrade får insats efter behov.241 237Riksrevisionens djupintervjuer med arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen. 238Telefonintervju med , . 239Fråga 29 i enkät till handläggare som arbetar med aktivitetsersättning vid . 240Intervju med , . 241Fråga 18 i enkät till handläggare som arbetar med aktivitetsersättning vid . AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Hur upplever du ditt samarbete med Arbetsförmedlingen avseende samordningen kring kunder med aktivitetsersättning? Totalt 185 personer svarade på frågan.242 4.2.2 Positivt med tätare samarbete Ett mönster som framkommit under granskningen är att samarbetet mellan myndigheterna tycks fungera bättre vid de kontor där och Arbetsförmedlingen arbetar tätt.243 De arbetsförmedlare som har intervjuat inom ramen för granskningen ställer sig positiva till ett närmare samarbete med . Som exempel kan anges att Arbetsförmedlingen skulle kunna komma in tidigare i processen, om så bara för att informera personer med aktivitetsersättning om vilka tjänster Arbetsförmedlingen kan erbjuda. Vidare ser arbetsförmedlarna vinster med en samlokalisering med . Samlokalisering, som innebär att representanter för flera olika myndigheter och aktörer samlas under samma tak, har tidigare visat sig vara framgångsrikt.244 Totalt av de handläggare vid som har svarat på enkät ställer sig positiva till att arbeta i en samlad organisation Arbetsförmedlingen 242En person (0,) svarade att vederbörande inte har någon kontakt med Arbetsförmedlingen, eftersom det inte är relevant för någon av dennes kunder. 243Med tätt samarbete avses till exempel upparbetade kontaktvägar mellan handläggare vid och Arbetsförmedlingen, återkommande möten mellan myndigheterna och systematiska metodseminarier. 244Det så kallade i , som bedrivs med Finsam-medel, beskrivs återkommande som ett gott exempel i sammanhanget där kommunen, Arbetsförmedlingen och sitter tillsammans för att erbjuda ungdomar med särskilda behov ett samlat stöd från lokala myndigheter. och kommunen.245 Det bör dock framhållas att det finns andra sätt, utöver att arbeta i en samlad organisation, för att nå ett tätare samarbete. Som tidigare nämnts förefaller samarbetet till exempel fungera bra där det finns upparbetade kontaktvägar myndigheterna emellan. Som exempel kan nämnas att gemensamma metodseminarier där det finns möjlighet att diskutera problem som uppstår i arbetet är uppskattade och behjälpliga i samarbetet mellan myndigheterna.246 genomförde projektet 2 där och Arbetsförmedlingen arbetade närmare varandra bland annat med gruppen unga med aktivitetsersättning. I en utvärdering av projektet konstaterades att samlokaliseringen och det gemensamma ansvaret för ärendena samt en utökad tid för respektive deltagare möjliggjorde en god relation mellan medarbetare på myndigheterna och deltagarna. Deltagarna i projektet hade i högre grad än kontrollgruppen ökat sin tilltro till sin förmåga samt fått en högre upplevd arbetsförmåga och en högre aktivitetsnivå.247 genomförde Arbetsförmedlingen en kundundersökning bland personer som har avslutat rehabiliteringssamverkan.248 Syftet var att få en uppfattning om hur personer som deltagit i en sådan samverkan inom ramen för Arbetsförmedlingens och förstärkta samarbete upplevde arbetssätt och arbetsmetoder.249 Av undersökningen framkommer att en majoritet av de tillfrågade var nöjda med det stöd som de fått av sin personliga handläggare vid samt av sin personliga arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen.250 Totalt angav att de insatser de fått har fört dem närmare arbetsmarknaden. 245Fråga 41 i enkät till handläggare som arbetar med aktivitetsersättning vid . En underlagsrapport till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen behandlar så kallade one stop shops i och vad kan lära av dessa erfarenheter. Författaren drar slutsatsen att det med de fristående samordningsförbunden finns en struktur som har visat sig fungera bra och som har kapacitet att axla rollen av en gemensam ingång. Se One-stop-shops i – samordning av sociala och arbetsmarknadspolitiska åtgärder utifrån ett organisations- och arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. 246Detta har framkommit vid intervjuer med handläggare vid samt med arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen. 247Ståhl med flera (2014) Dirigo 2, Slutrapport, och . Insatsen har dock inte lett till att fler har återgått i arbete då utvärderingen genomfördes, även om resultaten kan tolkas som att deltagarna inlett en förändringsprocess där resultaten kommer längre fram. 248Arbetsförmedlingen, Förstärkt samarbete mellan Arbetsförmedlingen och . Rapport, kundenkät. 249Urvalet var totalt 702 personer varav 493 telefonintervjuer genomfördes. 250Totalt anger att de är nöjda med det stöd de fått från sin personliga handläggare på och anger att de är nöjda med stödet från sin arbetsförmedlare på Arbetsförmedlingen. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? personer efterlyser dock ännu mer samarbete mellan och Arbetsförmedlingen. Det framgår också av undersökningen att av dem som deltagit i rehabiliteringssamverkan inte deltagit i någon aktivitet.251 4.2.3Delat ansvar skapar risk för bristande uppföljning I Arbetsförmedlingens och gemensamma uppdrag framgår att myndigheterna har ett gemensamt ansvar för helhet, planering och måluppfyllelse. I detta ingår även att följa upp och eventuellt revidera insatserna.252 Ansvarsfördelningen framgår även av Arbetsförmedlingens processkarta över det förstärkta samarbetet.253 Till exempel framgår det att myndigheterna har ett gemensamt ansvar för att regelbundna uppföljningar av aktiva insatser med relevanta aktörer genomförs. I intervjuer som genomfört med arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen och handläggare vid bekräftas att ansvaret för att följa upp hur det går för en person som befinner sig i en insats hos Arbetsförmedlingen ses som delat mellan myndigheterna. granskning visar att många handläggare vid har svårt att hinna med att följa upp ärenden. Av de handläggare som har svarat på enkät anger att uppföljning är en fråga om tid. Totalt anger att de följer upp ärenden när de gör bedömningen att det finns ett särskilt behov av uppföljning medan av handläggarna anger att de inte alltid följer upp ärenden hos Arbetsförmedlingen.254 Flera arbetsförmedlare beskriver även svårigheter med att hinna följa upp hur det går för personer som befinner sig i en insats. Att handläggare på båda myndigheterna inte hinner följa upp ärenden innebär en risk för att personer hamnar i fel insatser, att planer inte revideras, att personer stannar kvar för länge i insatser där de inte utvecklas och att personer hoppar av insatser och inte fångas upp.255 Som tidigare nämnts tolkar enligt företrädare för myndigheten sitt tillsynsuppdrag som att myndigheten ska följa upp hur insatser som behövs för rehabiliteringsverksamheten fortlöper. kan således konstatera att inte fullt ut klarar att fullgöra sitt tillsynsuppdrag. 251Arbetsförmedlingen, Förstärkt samarbete mellan Arbetsförmedlingen och . Rapport, kundenkät, s. 1–4. 252Försäkringskassan, Det förstärkta rehabiliteringssamarbetets effekter. Återrapportering enligt regleringsbreven , s. 13. 253Arbetsförmedlingen, Processkarta över det förstärkta samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och . 254Fråga 35 i enkät till handläggare på som arbetar med aktivitetsersättning. Det gick att välja flera olika svarsalternativ på frågan. 255Se även intervju med , . I utredningen trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) konstateras att det ofta dröjer innan uppmärksammar försäkrade som har svårt att återgå i arbete. Utredningen konstaterar att flera tidigare utredningar har påtalat risken att andra aktörer som har ansvar för rehabilitering (till exempel Arbetsförmedlingen, företagshälsovården och arbetsgivare) väntar på initiativ istället för att själva tidigt erbjuda den försäkrade insatser. samordningsansvar kan således bidra till att insatser sätts in för sent.256 4.2.4 Behov av ökad samsyn Granskningen visar att det till viss del saknas samsyn hos myndigheterna om och Arbetsförmedlingens gemensamma uppdrag. Företrädare för Arbetsförmedlingen beskriver att samtliga medarbetare som arbetar i det förstärkta samarbetet inte alltid har samma uppfattning om att myndigheterna har ett gemensamt uppdrag och att det finns olika uppfattningar om vad målet med samarbetet är samt om vad myndigheterna var för sig och gemensamt ska göra.257 Det har till exempel framkommit i granskning att det finns oklarheter angående ansvarsfördelningen mellan Arbetsförmedlingen och när det gäller personer som befinner sig i sysselsättningsfasen.258 Vidare önskar av handläggarna på som har svarat på enkät tydligare gemensamma mål, mer samsyn samt ökad kunskap om de respektive myndigheternas uppdrag, insatser och mål.259 För att Arbetsförmedlingen lättare ska kunna genomföra sitt uppdrag när det gäller personer med aktivitetsersättning betonar myndigheten behovet av att samordningsuppdrag utvecklas och förtydligas.260 Även djupintervjuer med arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen bekräftar denna bild. 4.2.5Positiva effekter av det förstärkta samarbetet avseende sjukpenning I utvärdering av Arbetsförmedlingens och förstärkta rehabiliteringssamarbete presenteras hur samarbetet med det samlade innehållet av utredning, insatser och uppföljning påverkat de försäkrades arbetsförmåga och deras tid i 256SOU 2015:21, Mer trygghet och bättre försäkring, s. 73. 257Intervju med Arbetsförmedlingen, . 258Djupintervjuer med arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen. Sysselsättningsfasen är benämningen på den sista delen av jobb- och utvecklingsgarantin, det vill säga det arbetsmarknadspolitiska program som införde . 259Fråga 40 i enkät till handläggare på som arbetar med aktivitetsersättning. 260Intervju med Arbetsförmedlingen, . AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? sjukskrivning.261 Slutsatsen är att det finns positiva effekter av det förstärkta rehabiliteringssamarbetet både i termer av kortare sjukskrivningstider och individernas närmande till arbetsmarknaden liksom deras övergång till arbete eller utbildning.262 Studien begränsas dock till personer med sjukpenning. Det finns ingen motsvarande utvärdering av aktivitetsersättningen.263 4.3Arbetstillfällen inom staten för unga med funktionsnedsättning Arbetsgivares möjligheter att erbjuda individer med funktionsnedsättning arbete är avgörande för att bryta utvecklingen med aktivitetsersättning som försörjningskälla.264 I En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 uttrycker regeringen sin ambition att staten ska vara ett föredöme för anställning av personer med funktionsnedsättning.265 Trots detta var endast 91 personer (0,) av de cirka 13 000 personer med funktionsnedsättning i åldern 20–som hade en anställning med lönesubvention 2012, anställda hos statliga arbetsgivare.266 För att stimulera den offentliga sektorn att ta ett större ansvar för att skapa arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning beslutade regeringen att ge Arbetsförmedlingen ett uppdrag att genomföra ett praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning.267 Av 1 800 preliminära praktikplatser hade dock endast 261Försäkringskassan, Det förstärkta rehabiliteringssamarbetets effekter. Återrapportering enligt regleringsbreven . De redovisade resultaten är förknippade med viss osäkerhet eftersom uppföljningsperioden bara sträcker sig . Säkerheten kommer att öka vid senare utvärderingar som omfattar för samtliga personer i studien. Enligt den redovisade planen för att genomföra uppdraget planerar myndigheterna att återkomma med ytterligare redovisningar 2015. 262Försäkringskassan, Det förstärkta rehabiliteringssamarbetets effekter. Återrapportering enligt regleringsbreven , s. 7–8. 263År 2017 ska dock och Arbetsförmedlingen rapportera till regeringen med anledning av uppdraget att initiera projekt för att pröva arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser i enlighet med arbetsmetoden supported employment för personer med aktivitetsersättning. Se avsnitt 2.4.3. 264Försäkringskassan, med aktivitetsersättning, s. 98. 265Socialdepartementet, En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016, s. 17. 266Försäkringskassan, med aktivitetsersättning, s. 100. rapporterade att av alla sysselsatta personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga arbetar inom statlig sektor, jämfört med av befolkningen totalt. Se , Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2013, s. 49. 267Regeringsbeslut, Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning, A/2012/4066/A. 343 platser tillsatts till och med april 2014.268 kan konstatera att resultatet av regeringens och myndigheternas arbete för att anställa personer med funktionsnedsättning är svagt och att statens roll som arbetsgivare för denna grupp fortfarande ligger långt ifrån de ambitioner som är uttalade av regeringen.269 Arbetsförmedlingen förklarar det begränsade antalet praktikplatser med att det tar tid att nå ut i alla led i en organisation för att få till stånd en praktikplats och att det har varit svårt att hitta kandidater som matchar den kravprofil som myndigheterna lämnat. Vidare framhåller Arbetsförmedlingen att programmet ska implementeras med kvalitet och att det inte finns något kvantitetsmål i uppdraget.270 Regeringen har gett Arbetsförmedlingen uppdraget att ansvara för en nationell samordning av programmet, vilket innebär ett samarbete med myndigheterna centralt för att underlätta kontakterna och mottagning av praktikanter.271 I Arbetsförmedlingens återrapportering angående praktikantprogrammet konstateras att lagstiftningens krav på förtjänst och skicklighet i relation till eventuella rekryteringar efter avslutad praktik har lyfts vid ett flertal tillfällen. Myndigheter signalerade att man mot den bakgrunden inte kunde garantera en anställning efter avslutad praktik.272 4.3.2Grundlagsskyddade regler för anställningsavtal inom staten En arbetstagare kan komma att omfattas av lagen om offentlig anställning (1994:260), , beroende på vilken slags arbetsmarknadspolitisk åtgärd arbetstagaren omfattas av.273 Om gäller för anställningen innebär det att vid anställning skall avseende fästas bara vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Skickligheten skall sättas främst om det inte finns särskilda skäl för något annat.274 Om inte gäller för anställningen gäller ändå regeringsformen (1974:152), RF, och dess krav att vid beslut om statliga anställningar ska avseende fästas 268Intervju med Arbetsförmedlingen, , Arbetsförmedlingen, Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning. Arbetsförmedlingens återrapportering , s. 7. 269Här avses den regering som hade regeringsmakten –2014. 270Intervju med Arbetsförmedlingen, . 271Regeringsbeslut, Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning, A/2012/4066/A. 272Arbetsförmedlingen, Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning. Arbetsförmedlingens återrapportering , s. 15. 273För arbetstagare som är anställda med särskilt anställningsstöd, i skyddat arbete eller i utvecklingsanställning gäller inte (3 § 5 ). AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet.275 Med förtjänst avses närmast den vana som förvärvats genom föregående tjänstgöring och med skicklighet brukar lämpligheten för befattningen med hänsyn till praktisk och teoretisk utbildning samt tidigare yrkeserfarenhet avses.276 Oavsett om eller RF gäller finns det i båda fallen utrymme för andra sakliga grunder för anställningen.277 Begreppet särskilda skäl i kan tolkas som att det finns möjlighet att ta hänsyn till andra omständigheter vid anställningen.278 Begreppet såsom i RF markerar att förtjänst och skicklighet inte är de enda sakliga grunderna utan att det finns utrymme för ytterligare grunder så länge de är sakliga.279 Ytterligare utrymme finns att tillämpa 4 § anställningsförordningen (1994:373), AF.280 I den bestämmelsen regleras att arbetsgivare vid anställning, utöver skickligheten och förtjänsten också ska ta hänsyn till sakliga grunder som stämmer överens med allmänna arbetsmarknads-, jämställdhets-, social- och sysselsättningspolitiska mål.281 4.3.3Särskilt villkorsavtal för att reglera anställningsvillkor inom statlig sektor För att reglera anställningsvillkoren för vissa tidsbegränsade anställningar, som den enskilde arbetsgivaren bedömt kan motiveras inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt mål ingick ett centralt kollektivavtal med de fackliga motparterna på det statliga avtalsområdet282 – Särskilt villkorsavtal för vissa statliga anställningar (). Enligt ökar avtalet möjligheterna för personer i praktikantprogrammet att erbjudas en subventionerad eller osubventionerad anställning efter avslutad praktik.283 Avtalet innebär att arbetsmarknadspolitiska åtgärder ska beaktas som saklig grund utöver förtjänst och skicklighet. Det innebär att arbetsmarknadspolitiska åtgärder endast ska tas i beaktande när två personer har likadan förtjänst och skicklighet. 27512 kap. 5 § RF samt lagkommentar av (Karnov). 276Se till exempel prop. 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. s. 405 f. och prop. 1985/86:116 om meritvärdering i statlig tjänst m.m. s. 5. 277Arbetsgivarverket, informerar, nr 2 2014. 278Intervju med , . 279Arbetsgivarverket, informerar, nr 2 2014. 280Detta gäller oavsett om eller RF gäller för den arbetsmarknadspolitiskt motiverade anställningen. 2814 § anställningsförordningen (1994:373). 282Arbetsgivarverket på arbetsgivarsidan och bland annat Saco-S och på arbetstagarsidan. 283Arbetsförmedlingen, Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning. Arbetsförmedlingens återrapportering , s. 15. kan konstatera att få personer kan komma att omfattas av avtalet. Vidare konstaterar att grundlagens regler om saklig grund inte kan avtalas bort i statliga anställningar. Ett kollektivavtal kan heller inte reglera hur grundlagsregeln ska tillämpas.284 Ungefär fyra av tio som har aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga har ett beslut om rätt till stöd enligt LSS och en stor del av den gruppen deltar också i daglig verksamhet hos kommunen.285 4.4.1Brister i samordningen mellan de statliga myndigheterna och kommunerna