rfr · H20WRFR16 · 2015-07-31 00:00:00 — att allt det tekniska är avklarat, för att förhoppningsvis under rundan i septem- ber kunna gå in i den mer politiska fasen. Däremellan har vi naturligtvis ett intensivt utbyte på politisk nivå och på teknisk nivå för att försöka komma Vi vet att det finns svårigheter. Det är många frågor som återstår. Vi kommer att kontinuerligt publicera våra positioner. Jag hoppas på ert fortsatta stöd och intresse. Kommissionen står till förfogande för att svara på frågor, engagera sig och diskutera med er, lyssna på era förslag, era inspel och era frågor under hela processen. Jag ser fram emot en bra debatt och frågestund Ordföranden: för det! Vi går vidare i programmet. kommer vi att ge möjlighet för olika röster att beskriva både möjligheter och utmaningar som man utifrån sitt perspektiv ser med ett handelsavtal. är , internationell rådgivare vid . , : Fru ordförande, ledamöter! möjligheten för att vara här och tillsammans med er dela vår syn på TTIP och frihandel! Det är inte lätt att komma efter och Ce- cilia, som jag tycker på ett utmärkt sätt har ramat in vad TTIP handlar om och vikten av världshandel inte minst för ett land som , som är så export- beroende – för jobb, tillväxt, välfärd och välstånd. Jag tänkte hoppa på direkt utan att göra några inledande konstateranden, som jag tycker är ganska givna, om det ömsesidiga beroendet mellan och och inte minst beroendet mellan och , eftersom är en av de större investerarna i landet. Det finns några författare som sitter här som har jobbat på ambassaden i och som har tagit fram en fantas- tisk skrift om hur svenska företag skapar jobb och tillväxt i , med vår fysiska närvaro på plats i nästan alla 50 delstater. Den uppmanar jag till läsning av – det är intressant läsning. Först vill jag inledningsvis konstatera att är största export- och importmarknad utanför EU:s marknad. Räknat i förädlingsvärde utgör handeln med av den svenska exporten och av im- Tjänstehandeln utgör av handel med är det största landet också vad gäller företagsinvesteringar i Sve- Som jag sa är en av de största investerarna per capita på den Ungefär 1 200 svenska företag finns där, och de sys- selsätter ungefär 200 000 amerikaner. Många storföretag bedriver omfattande Det är ABB, , , , , , STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN PV och många andra företag. De har länge haft som sin största marknad. För till exempel Hennes & och är den amerikanska marknaden näst störst. Handeln med gäller inte bara storföretag, utan den är enormt viktig också för små och medelstora företag i . Vi kommer att få höra mer om det från framöver. Flera företagare är underleverantörer till storföretag som exporterar till . Men det finns också många mindre svenska företag som exporterar direkt dit, allt från pepparkakor till kameror för kärnkraftverk. Trots det ömsesidiga beroendet av den här integrationen behöver vi fortsätta integrationen mellan och för att få bort handelshinder och få till de stora ekonomiska vinsterna för både européer och amerikaner – därför alltså TTIP. Syftet med TTIP är att på bred front försöka öka integreringen mellan och ekonomier. Tanken är att dessa två parter ska kunna finna lösningar på några av dagens svåraste utmaningar. Det gäller inte bara världshandeln utan framför allt geopolitiskt, givet vad som händer i vårt närområde: , båtflyktingar, Isil på gränsen till och så vidare. Det är många utmaningar som vi står inför på vår kontinent. Det har gjorts många analyser av vilka vinster som TTIP kan ge. De resultaten varierar enormt, så man ska inte slå fast någon exakt siffra. Men många seriösa studier visar på att handeln mellan och kommer att öka ganska drastiskt, att välståndet kommer att öka i både EU och , att fler jobb kommer att skapas, att arbetslösheten kommer att sjunka i både EU och och att effekterna för världen som helhet kommer att vara positiva. Det vi inte ska glömma, som nämnde, är att det också finns stora dynamiska effekter med TTIP som är svåra att kvantifiera men som finns där. Något som är viktigt är att få bort eller minska tullarna. Man uppskattar att av de vinster som kan uppstå genom TTIP och ett ambitiöst frihandelsavtal skulle kunna hänvisas till tullar. Men mycket handlar om det som inte direkt gäller handelspolitik utan det som händer bakom gränserna. Det är till exempel olika former av standardisering, som vi har hört, samt regleringar kring miljö, säkerhet och hälsa. Företagens kostnader för dessa regelverk uppskattar man motsvarar tullar på 10–. Tanken är alltså inte att sänka kraven på de här områdena utan att systematiskt gå igenom de olika regelverk som finns i för att se hur man ska kunna minska företagens regelbörda. Både EU och har som vi vet höga ambitioner inom miljö, säkerhet, hälsa och så vidare. Kravnivåerna är likvärdiga, men regelverken har utvecklats oberoende av varandra. Det drabbar inte minst de små och medelstora företagen. Vi har fört och fortsätter att föra en nära dialog med olika intressegrupperingar i , och kring TTIP. Inte minst med det svenska facket har vi haft ett mycket bra och givande utbyte och samarbete. I alla dessa sammanhang har vår utgångspunkt varit följande – det gäller för det svenska näringslivets syn på TTIP. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi har alltid varit och förblir förespråkare för multilaterala handelsuppgörelser inom WTO:s ram. Men som vi har hört och förstår händer det inte särskilt mycket där. Vi får vänta till toppmötet i för att se om man kan få den så kallade Doharundan på spåren igen. Vi ser TTIP ungefär som second best. Ändå är det enormt viktigt för våra ekonomier, för att främja och konkurrenskraft. Vi hoppas som sagt att Dohaförhandlingarna kommer att återupptas och kommer upp på spåren. Annars hoppas vi på plurilaterala handelsliberaliseringar inom eller utanför WTO:s ram. Svenska företag, inte minst små, vill ha det här avtalet för att utveckla sina affärer och anställa fler. lät vi opinionsinstitutet fråga nära 700 svenska små och medelstora företag som gör affärer i hur de ser på handelsmöjligheterna. Resultatet visar faktiskt på att handelshinder av karaktären rättslig osäkerhet, ojämna kravnivåer, dubbla byråkratiska krav eller tullar är rejäla bromsklossar för exporten från dessa företag till . Sedan har vi det geografiska avståndet, som är oundvikligt. Det försvårar självklart handeln med den kontinenten. Det är viktigt. En tredje sak är att vi från Svenskt Näringslivs sida och även från europeiskt näringslivs sida – vi jobbar inom ramen för något som heter Business Europe, som är vår paraplyorganisation i – inte är beredda att acceptera vilket förhandlingsresultat som helst. Resultatet går enligt oss alltid före prestigen. Inga politiska poäng eller någons eftermäle får styra slutresultatet och tajmningen för det. Vi måste därför vara beredda att kompromissa, vilket inte alltid är lätt, och måste vara medvetna om att vi inte kan få igenom allt vi vill ha, särskilt inte med en stormakt som . Det bästa får inte bli det godas fiende. Våra utgångspunkter – för att verkligen få till det här avtalet, som vi har ambitionen ska bli ett 21st Century Model Agreement – är att vi vill få 1.en tullavveckling på varor med så få och så korta övergångsperioder som möjligt 2.tullavveckling på varor med långtgående marknadsöppningar på tjänstehandeln, på tjänstesidan och också på upphandlingssidan 3.ett ömsesidigt erkännande av jämförbara tekniska regler och standarder samt 4.samråd innan nya regler införs som eventuellt kan hämma handeln. Det viktiga är att jordbruksintressena, som vi har sett i Doharundan på ömse sidor, inte får tillåtas omöjliggöra ett avtal. Bland annat Dohaförhandlingarna stöp på detta . Vi förstår att jordbruket har emotionell betydelse, men ur ett ekonomiskt perspektiv är det av marginell betydelse. Det är viktigt att sluta dra upp de röda linjerna, det vill säga att redan innan man har börjat realförhandla på olika områden slå fast hur långt man kan gå eller vilka frågekomplex som borde uteslutas från förhandlingsmaterian. Vi såg redan från början att EU ville ta bort audiovisuella tjänster, vilket skapade enorm irritation i . har vi problemet med ISDS. Vi ser förhoppningsvis en kompromisslösning där, men amerikanerna har börjat villkora STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN upphandling med ISDS, och det kan bli tit for tat, som man säger på engelska, det vill säga att det blir svårt att komma fram. Slutligen – det tror jag att och framför allt nämnde – är det viktigt att inte glömma den stora bilden, the big picture, med TTIP- förhandlingarnas betydelse geopolitiskt och geostrategiskt. Jag nämnde de enorma utmaningar som finns inte bara ekonomiskt inom utan också i vårt närområde. Tillsammans med , som vi delar många värderingar med, tror vi att TTIP är enormt viktigt geopolitiskt, geostrategiskt och självklart ekonomiskt. Jag ser näringsministern framför mig. Ni vet att inte driver partipolitik utan sakfrågor. Men jag vill ändå komma in på regeringens EU-prioriteringar . Det som står om TTIP tyckte jag var väldigt bra, att vi ska säkerställa skyddsnivåer och så vidare. Men jag läste inte någonstans om marknadstillträde och fortsatta handelsliberaliseringar, och det tror jag är enormt viktigt för ett land som , för att få tillväxten och jobben på plats och för välståndet och välfärden. tror jag att det är det som skapar möjligheterna att bevara vårt välstånd och utveckla välfärden och inte minst värna om miljön. Ordföranden: tackar för den inblicken i hur ser på de möjligheter och utmaningar som finns med avtalet och lämnar över till Su- sanne , utredare vid LO:s internationella enhet, för att få motsvarande inblick i hur LO ser på de här frågorna. , LO: Fru ordförande, ärade ledamöter, talare och övriga deltagare! Det är en stor glädje för oss att från LO och den svenska fackföreningsrörelsen ge vår syn på TTIP. Vi kan börja med våra facklig-politiska utgångspunkter. Liksom , som vi har ett gott samarbete med, är vi positiva till frihandel. Det är vår grundläggande syn. Genom att sälja varor och tjänster kan vi genom skatteintäkter bygga en välfärd, och välfärden är också viktig för fortsatt konkurrenskraft. Vi ska konkurrera med högt kunskapsinnehåll, inte med låga löner. Vi vill också ha en arbetsmarknad som är riggad för ständig förändring. Arbetslöshetsförsäkring, arbetsmarknadspolitik och innovationsfrågor är viktiga för oss när det gäller konkurrenskraft, strukturomvandling, öppenhet och globalisering. Jag vill förklara att vi står upp för frihandel, för ofta anses vi vara en främmande fågel, inte minst i europeiska och internationella sammanhang. Jag vill tydligt förklara varför. Frihandel handlar också om att ha en politik där vinnarna kompenserar förlorarna. Det är oerhört viktigt när man diskuterar globalisering generellt sett men också de här frågorna. Så till våra utgångspunkter. För samlades svensk fackföreningsrörelse och diskuterade handelsavtalet mellan och . Vi sa ”Ja, men” till TTIP. Vi tycker, liksom och den svenska reger- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN ingen, att multilaterala handelsavtal naturligtvis är att föredra. Men i brist på framgång inom WTO har vi sett ett antal bilaterala avtal växa fram, och där är TTIP oerhört viktigt. Vi tror att ökad handel över , ökade investeringar mellan och och mellan och är av godo för svensk ekonomi och våra Det skapar nödvändig strukturomvandling och skapar också fö- retag med bärkraft som också kan betala bra löner. Det finns ofta ett ”men” i de här frågorna. Vi säger: ”Ja, men.” Det är oer- hört viktigt att man skapar regler där arbetstagares rättigheter aldrig kan anses vara ett handelshinder. Vi vill inte heller att avtalet ska påverka det nationella utrymmet för kollektivavtal och lagstiftning när det gäller arbetstagares rättig- Vi behöver också en övervakningsmekanism som säkerställer grundläg- gande mänskliga rättigheter i arbetslivet. Vi hörde tidigare talare nämna Syd- korea och CETA. Det är bra steg framåt, men vi behöver gå vidare i den frågan. Det är oerhört viktigt. Det är också viktigt, i den policy som vi har tagit fram, att man måste värna det politiska handlingsutrymmet för grundläggande politiska frågor som vi av- gör här i riksdag och i EU på olika sätt. TTIP får inte inskränka hur samhällsservice organiseras, vad som ska drivas i samhällets regi och inte och hur välfärdssystemet utformas. Det har vi sagt tydligt. Offentlig upphandling är absolut ett offensivt intresse för svenska företag, men i fråga om offentlig upphandling har EU antagit ett direktiv, där man kan ställa tydliga sociala krav. Det vill vi inte ska påverkas när det gäller diskus- Sedan har vi elefanten i rummet, som många pratar om, ISDS, investerar- Det är en del som till och med sätter likhetstecken mellan TTIP och ISDS, vilket vi tycker är tråkigt. Vi tycker att TTIP behöver ses i ett samman- Men ISDS är en oerhört viktig fråga. Vi säger: ”Ja, men nej.” Vi säger ja till TTIP men nej till investerarskyddet, med en mekanism mellan investerare och stat. I mandatet finns både stat–stat och investerare–stat. Vi tror att det finns faror med ett ISDS. har föreslagits tror vi inte är tillräckliga. Det finns en risk att beslutsfattandet Vi har sett tydliga exempel på det, med bristande transparens men också kostnadsdrivande processer. Därför tycker vi att TTIP inte ska innehålla ISDS. Men om det trots allt etableras är det ett absolut krav från vår sida att det inte inskränker national- staten – the right to regulate, rätten att reglera – men inte heller partsautonomin mellan arbetsmarknadens parter. Det är oerhört centralt från vårt perspektiv. Det går att förstå kritiken. Vi har sett ett ökande antal fall av ISDS de sen- aste 20 åren. Den kritik som finns i det allmänna medvetandet beror på att man känner att det handlar om stora, multilaterala företag som alltmer sätter dag- ordningen för vad som egentligen ska bestämmas av politiken på nationell nivå eller inom EU. Det är oerhört viktigt att förstå den kritiken och bemöta den oron, vilket också tidigare talare har lyft fram som viktigt. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN TTIP är möjligheter och utmaningar. Det är viktigt att vi som tror på möjligheterna ser även utmaningarna – men också att de som ser bara utmaningarna faktiskt ser även möjligheterna. Det är oerhört centralt. Vi tror att ökade investeringar och ökad handel är bra för . Vi tror också på ett globalt ledarskap mellan och , som trots allt demokratiskt styrda marknadsekonomier. I brist på multilaterala framgångar kan vi genom ett samarbete mellan och skapa globala standarder när det gäller arbetstagarnas rättigheter och andra standarder. I det fortsatta arbetet kommer vi att noga bevaka våra kärnfrågor. Det är arbetstagarnas rättigheter och arbetsvillkor, med kopplingar mellan investerarskyddet ISDS och arbetstagarnas rättigheter och en övervakningsmekanism med bett. Det är offentliga tjänster, som EU-kommissionären också tog upp – att våra möjligheter att bestämma hur vi själva reglerar våra offentliga tjänster, utifrån de politiska prioriteringar som finns i , inte kringskärs. Det är också offentlig upphandling. Det är viktigt att slå vakt om de frågorna. Vi säger ”Ja, men” – inte ”ja, amen”. Ordföranden: talare är , ordförande för och för europeiska konsumentorganisationen . , Konsumenter och Beuc: Fru ordförande! Jag tackar de bägge utskotten för att Konsumenter har fått möjlighet att tala här. Jag är alltså ordförande för , men jag är också ordförande i , som är den europeiska konsumentrösten. Konsumenter har 26 medlemsorganisationer, och Beuc består av 40 organisationer i 31 europeiska länder. Jag tänkte inleda med att avslöja vår strategi. Det gör jag inte för att vara snäll utan för att vara tydlig. Den strategin ser ni här. Den är att bevara existerande konsumenträttigheter och säkra EU:s och dess medlemsstaters möjligheter att införa och lagstifta om högre säkerhet och standard . Det är ett enkelt sätt att rent principiellt säga vad vi tänker. tänkte jag försöka ha fokus på vad det är i avtalet som bekymrar oss. Jag ska tända lyset på ett antal frågor som är av lite religiös karaktär. Många av de föregående talarna har också varit inne på dem. Jag ska försöka svara på frågan: Vem kan egentligen vara emot att undanröja hinder? Jag ska ge er två exempel på varför det är viktigt med utgångspunkter och positioner i förhandlingarna och utifrån det berätta om vad vi gör inom ramen för det europeiska konsumentarbetet. Jag ska avsluta med en vädjan. Man kan fråga sig: Varför ska konsumenterna hålla på att krångla till det? Det är ju så lätt – alla är för frihandel, och allt kommer att bli bra. Det vi gör – vi har en alldeles särskild roll som konsumenternas företrädare – är att vi tittar på risker, tittar på vad som inte berörs och har en kritisk hållning. Försiktighetsprincipen är vårt mantra – inte därför att vi är fega och bakåtsträvande, utan därför att det behövs. Vi står på konsumenternas sida när vi granskar och driver frågorna ur ett specifikt perspektiv. Det är vår roll i TTIP. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Som intresseorganisation bevakar vi avtalet. Vi vill säkra och medverka till att det blir ett race to the top och inte ett race to the bottom. föregående talarna har pratat om regler och regelförändringar. Vi kan inte göra regelförändringar på bekostnad av en utarmad konsumentsäkerhet. sionären säger att det inte ska hända, men detta är en fråga som vi kommer att bevaka under hela förhandlingen, för det tror vi är ett vik- var jag i och träffade 70 pensionärer i PRO som Jag frågade dem: Hur mycket känner ni till om TTIP? Tror ni att många kände till något om TTIP? Det var ingen! prata om att det förhandlas om ett frihandelsavtal mellan och var det några som kände till något. Det har skett mycket i det i dolda. Så har det också varit i det europeiska Vi är tacksamma för den öppenhet som har kommit i förhand- ingår den europeiska konsumentrörelsen i den rådgivande expertgruppen på 14 personer. Där sitter min generalsekreterare och en dansk representant som heter för att titta in i förhandlingarna. Vi välkomnar alltså transparensen. Vi tänder lyset lite grann när det gäller Vi säger nej till ISDS av många skäl. Det främsta skälet är att vi tycker att det utmanar politisk beslutsvilja och hämmar staternas förmåga och vilja att stifta nya lagar och regler, som vi tycker har varit ett framgångsrikt koncept för att flytta fram positionerna på konsumentområdet. Så till vår roll som vakthund. Det är viktigt att fråga: Vem är egentligen emot att undanröja hinder? Det är en definitionsfråga. Vi kan inte tillåta att 40 år av gemensamt konsumentpolitiskt arbete bara betraktas som ett hinder. kunde dra en parallell och säga att det är klart att hastighetsbegränsning är ett hinder om det fanns en intresseorganisation för fortkörare. Många av de saker som benämns ”hinder” är lagar och regler som vi under långa perioder har Kort ska jag beröra det vi menar med att faran ligger i detaljerna – om po- sitionerna – och två områden där. Det ena är livsmedel, och det andra är kos- metik och hudvård. På livsmedelsområdet är det inte bara en atlant mellan och när det gäller ett antal områden. Vi menar att det är extremt viktigt att de underlag och positionspapper som kommer från kommissionen innehåller säkerheter för att nivåerna inte ska sänkas. Jag ska inte igen tala om klorindoppad kyckling, men det finns ett antal Hela vår produktionsmetod, som vi kallar from farm to fork, handlar om att vi har rent hela vägen. Vi har helt skilda metoder och måste ha stor säkerhet för att den typen av produkter inte släpps in på den europeiska mark- Kommissionären säger att det inte ska ske, men det måste sägas hur detta ska hindras. När det gäller hudvårdsprodukter ser vi att det är 1 300 ämnen som inte får finnas i produkter i och att det är 11 i . Det har kommit ett position STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN paper från kommissionen där man säger att det inte ska bli något ömsesidigt erkännande. Det vill vi se på fler och fler områden. Jag ska avsluta med en vädjan. På förhandlingsbordet ligger regler som påverkar vår levnadsstandard, vårt konsumentskydd och vår säkerhetsstandard som har växt fram i ett gemensamt politiskt arbete. Jag skulle önska att jag kunde säga att det är konsumentrörelsen som har gjort det, men det har vi gjort tillsammans i ett gemensamt politiskt arbete. Svenskarna har stått på barrikaderna när det gäller ett antal områden där vi har flyttat fram positionerna i EU. Jag säger igen: Det är detta vi måste göra. Vi måste bevara ett existerande konsumentskydd och säkra att EU:s medlemsstater har möjlighet att införa och lagstifta, för det har varit en framgångsväg för oss. Ordföranden: för det! Vi kommer att avsluta den här rundan med två företagarrepresentanter och börjar med , vd för . , Svalson: Fru ordförande och deltagare! Det är roligt att vara här. Jag är representant för SME. Jag har ett verkstadsföretag utanför med 38 anställda. Vi jobbar med stål, aluminium, glas och elektronik. Vi tillverkar eldrivna skjutluckor till bland annat receptioner och betalstationer. En del av er har kanske sett den skottsäkra varianten vid ingången till . All produktion ligger i utanför . Förutom skottsäkra luckor gör vi brandklassade och ljudisolerade luckor. Vi gör även ett staket i glas som är höj- och sänkbart och kan dras upp till dubbel höjd. Man kan se det på många uteserveringar. Det används också på balkonger. Vårt företag har jobbat med export i 25–. Vi exporterar mest till men även till , och . Varför har vi valt att exportera? Varför är det viktigt för vårt lilla företag att exportera? Först och främst vill vi växa. Vi vill också arbeta nischat eftersom vi har en nischad produkt. Vi vill bli bäst på det vi gör i stället för att jobba brett. Genom att vi exporterar och att våra produkter används i andra länder lär vi oss mer. Vi ser hur återförsäljare och distributörer i dessa länder använder våra produkter och kommer med nya idéer. Dessa idéer tar vi sedan hem till och förbättrar produkterna. Dessutom är det roligt att exportera. Vi får inte glömma känslan av stolthet när vi är ute i världen och ser svenska produkter. Vi som håller till utanför kan gå in på på Champs-Élysées och se våra produkter. Vi kan se dem på . håller man på att bygga Resort i , och där kommer produkterna från att finnas. Det är så roligt och en stolthet för företaget, alla anställda och hela . Detta har gjort att vi har blivit världsledande på just skjutluckor. Tack vare det har även amerikanska företag hittat oss på nätet och kommit med förfrågningar. Vi har dock tackat nej. Anledningen till att vi säljer till hela världen STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN utom och är försäkringen. Vi har företagsförsäkring för alla län- der utom och . Ska vi sälja till dessa två länder måste vi ha en extra och dyrare försäkring. Trots att vi hade sagt nej kom det en restaurangägare från till oss i Han hade med sig sin arkitekt. tjatade han på oss att vi skulle sälja till honom. Han for inte hem förrän vi hade gått med på att handla Eftersom det var en order från måste vi ju ha den dyrare I och med att vi tog det steget och lade mycket pengar på försäkringen ville vi börja sälja i . Men det var inte så lätt, för vi är fortfarande ett SME- Det räcker inte att vara bäst i världen på det man gör för att lyckas som SME i . Små företag gör affärer med andra små företag. med små företag ute i , och de är vana att importera. företag är dock inte vana att importera. De har aldrig importerat förut, så det är helt nytt för dem. De har klarat sig utan det. Detta är det stora pro- Tullkostnader och förtullningskostnader är ett annat problem. dukter är de . Det är kanske inte så mycket, men ändå. vår export till via . I slutändan får den amerikanska konsumenten betala i och med frakten från och att mellanhänderna