rfr · H20WRFR4 · 2015-03-05 00:00:00 — Regeringen bedömer att tillståndet inom arméstridskrafterna är godtagbart utifrån de krav på operativ förmåga och delförmåga som tidigare ställts. Regeringen anser dock att förslaget till förändrad operativ förmåga och kraven på att användbarheten och tillgängligheten i insatsorganisationen bör öka ställer betydligt högre krav på kompletta förband med högre tillgänglighet än vad som är fallet . Inom arméstridskrafterna finns det brister i förmågan att leda och genomföra operationer med sammansatta förband. Dessa beror främst på att övningsverksamheten varit begränsad . Hemvärnet har en god förmåga att stödja det övriga samhället i händelse av en kris eller en katastrof. Hemvärnet kan dock inte genomföra civila och militära insatser med förband utan beslut om höjd beredskap eller hemvärnsberedskap då tillgängligheten i fred vilar på den enskildes frivillighet att delta i insatser. På förslag av regeringen beslutade om utformningen av en insatsorganisation som ska vara organiserad . Markstridskrafterna föreslås omfatta bl.a. sju manöverbataljoner, underrättelse- och understödsförband, lednings- och logistikförband. Marinstridskrafterna föreslås bl.a. omfatta två sjöstridsflottiljer, en ubåtsflottilj, en amfibiebataljon jämt bas- och ledningsförband. Flygstridskrafterna föreslå bl.a. omfatta fyra stridsflygdivisioner, en helikopterbataljon och bas- och ledningsförband. Regeringens närmare redovisade inriktning i propositionen. Regeringen framhåller inledningsvis att den föreslagna utvecklingen bara kan ske i den takt som ekonomin medger. 5 STATSMAKTERNAS BESLUT 2009 OM INSATSORGANISATIONEN Samtliga förband, utom hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna, bör kunna användas i såväl nationella som internationella insatser. Personalen i de nationella skyddsstyrkorna bör ha tjänstgöringsskyldighet vid nationellt insatser i såväl fred som kris och krig. kompletteras med en personalreserv bestående av med militär personal som tidigare tjänstgjort i Försvarsmakten. Ur denna personalreserv krigsplaceras personal för en förbandsreserv om fyra mekaniserade bataljoner. Arméstridskrafternas operativa förband bör normalt organiseras i behovssammansatta bataljonsstridsgrupper. Endast en mindre del av soldaterna i arméstridskrafterna bör tjänstgöra kontinuerligt. Marin- och flygstridskrafterna organiseras i huvudsak i stående förband. Följande beredskapskrav bör enligt regeringen gälla för insatsorganisationens förband: –Vid beslut om höjd beredskap bör huvuddelen av insatsorganisationen vara tillgänglig . Tillgängligheten bör dock inte överstiga för något förband. –Normalt bör delar av insatsorganisationen vara tillgängliga för insatser, incidentberedskap m.m. –Övriga delar av insatsorganisationen bör normalt ha en beredskap som varierar över tiden i ett och samma förband beroende på insatsfrekvens och behov av återhämtning m.m. Generellt bör dock stående förband ha en högre insatsberedskap än kontraktsförband. –Huvuddelen av förbanden i insatsorganisationen bör normalt vara tillgängliga . –Inget förband bör normalt ha en beredskap . kommer förband som är bemannade med värnpliktiga att svara för delar av den samlade beredskapen. Regeringen delar Försvarsmaktens uppfattning att hemvärnet bör bestå av ca 22 000 personer. Regeringen menar att denna reducering uppvägs av att huvuddelen av hemvärnet utvecklas mot mer kvalificerade nationella skyddsstyrkor med högre tillgänglighet och användbarhet än dagens hemvärn. Antalet hemvärnsbataljoner kan därför reduceras från dagens 60 till 40. All hemvärnspersonal bör uppfylla kontraktens krav på tjänstgöring. En närmare redovisning av hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna och det uppnådda tillståndet framgår av rapportens kapitel 7. För att på kunna ge Försvarsmakten ökad uthållighet och volym krävs fler förband än de som ingår i insatsorganisationen. Utöver insatsorganisationen bör därför fyra mekaniserade bataljoner organiseras i en förbandsreserv. Dessa förband avses inte att användas för internationella insatser utan för att förstärka insatsorganisationen vid en allvarligt försämrad omvärldsutveckling som innebär ett hot mot . Förbandsreserven bör kunna tillföras insatsorganisationen efter särskilt beslut. Bemanningen av förbandsreserven bör ske med stöd av lagen om totalförsvarsplikt. 5 STATSMAKTERNAS BESLUT 2009 OM INSATSORGANISATIONEN Marin- och flygstridskrafterna bör i huvudsak utgöras av stående förband. En mindre andel av soldaterna i arméstridskrafterna, inklusive lednings- och logistikförbanden, bör utgöras av kontinuerligt tjänstgörande soldater och bör Andelen bör dock vara tillräckligt stor för att kunna uppfylla de krav som ställs på kompetens, samövning och tillgång till förband i hög insatsberedskap. Kontraktsförbanden bör vara personellt och materiellt uppfyllda och samövade så att de uppfyller kraven på operativ förmåga och beredskap. aktiveras regelbundet och genomför förbandsövningar i form av repetitionsövningar för att vidmakthålla sin förmåga. Regeringen anser att uppsättandet av användbara och tillgängliga stående förband och kontraktsförband samt ett tillgängligt hemvärn 2010–2014 ska prioriteras före t.ex. materiell förnyelse som inte är nödvändig för att upprätthålla förbandens grundläggande förmåga. operativa förband bör i huvudsak kunna organiseras i behovssammansatta för- kring manöverbataljoner med tillförda förstärkningsresurser ur funktionsför- 5.3 betänkande 2008/09:FöU10 Försvarets inriktning Enligt utskottet innebär propositionen att den framtida insatsorganisationen kommer att bestå av stående förband, kontraktsförband och ett kvalificerat hemvärn med nationella skyddsstyrkor. Insatsförbanden kommer att vara fullt bemannade, materiellt uppfyllda, samövade och inte kräva någon återtagning för att vara fullt användbara. ska med behovssammansatta bataljonsstridsgrupper genomföra insatser. Bataljonsstridsgrupperna ska kunna genomföra självständiga insatser och/eller ingå i ett multinationellt större förband. Utskottet noterar att de olika förbanden i insatsorganisationen ska vara stående förband eller kontraktsförband. Arméstridskrafternas operativa förband bör normalt organiseras i bataljonsstridsgrupper. Endast en mindre del av soldaterna i arméstridskrafterna – som inte bör överstiga – ska enligt regeringen tjänstgöra kontinuerligt, medan marin- och flygstridskrafterna till sin huvuddel organiseras i stående förband. Förbanden utom hemvärnet ska kunna användas för både nationella och internationella insatser. De nationella skyddsstyrkorna ska ha tjänstgöringsskyldighet i fred. Utskottet stöder vad regeringen anför om att öka förmågan till internationella insatser. Genom större förbandsenheter ökar möjligheterna att påverka utvecklingen i ett insatsområde. bör kunna genomföra upp till fyra förbandsinsatser, varav en med bataljonsstridsgrupp. Dock ska också mindre insatser kunna vara naturliga inslag i den internationella verksamheten. ska upp till 2 000 personer kunna vara insatta internationellt och 5 STATSMAKTERNAS BESLUT 2009 OM INSATSORGANISATIONEN ska Försvarsmakten kunna hålla ett snabbinsatsförband i hög beredskap motsvarande ramnationsansvaret i EU:s stridsgruppskoncept. Ett nytt personalförsörjningssystem införs. Personalförsörjningen för alla personalkategorier i Försvarsmakten kommer att bygga på frivillighet. Om krig, krigsfara eller andra utomordentliga omständigheter råder kan på samma sätt som tidigare insatsorganisationen bemannas av pliktpersonal. Förändringarna inom personalförsörjningen är av omfattande karaktär och kommer att ta tid att genomföra. Regeringen föreslår att ska godkänna inriktningen av insatsorganisationens utformning och redovisar vilka förband man anser bör ingå i insatsorganisationen 2014. Utskottet konstaterar att de enskilda förbandstyper som föreslås i stor utsträckning bygger vidare på de förband som beslutade om vid försvarspolitiska beslut. Utskottet välkomnar att det sker en satsning på hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Detta ligger i linje med den uppfattning om hemvärnets betydelse som utskottet framfört . Regeringen redogör i propositionen för förmågeutvecklingen för de olika förbandstyperna. Utskottet har inga invändningar mot vad regeringen anförde. Utskottet vill dock understryka behovet av att insatsorganisationen ska ha förmåga att verka i hela landet och under dess olika klimatförhållanden. Regeringen anser att en förbandsreserv om fyra mekaniserade bataljoner bör inrättas som vid behov ska kunna tillföras insatsorganisationen. Personal ska vara krigsplacerad och förbandsbestämmande materiel förrådsställd för förbandsreserven. Det har skett en stor reduktion av antalet förband. Utskottet välkomnar därför att en förbandsreserv inrättas. Ut- skottet tillstyrker även att åtgärder vidtas för att återigen höja beredskapen för insatsorganisationens förband. Utskottet konstaterar att de nuvarande beredskapstiderna hamnat på en betänkligt låg nivå. Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag till inriktningen för insatsorganisationens utformning . beslut innebär att regeringens förslag om vilka stående förband, kontraktsförband och hemvärn med nationella skyddsstyrkor som ska ingå i insatsorganisationen 2014 godkändes. 5.4 Regeringens inriktningsbeslut för Försvarsmakten Genom inriktningsbeslut för Försvarsmakten –2014 sjösatte regeringen det försvarspolitiska inriktningsbeslutet . Av regeringsbeslutet framgår bl.a. följande uppdrag till Försvarsmakten. Inriktningen för insatsorganisation 2014 respektive personalförsörjning kan bara genomföras i den takt som ekonomin tillåter. Försvarsmakten ska senast till utgången av 2014 ha utvecklat en insatsorganisation och en förbandsreserv som ligger i linje med beslut (bet. 2008/09:FöU10). 5 STATSMAKTERNAS BESLUT 2009 OM INSATSORGANISATIONEN Senast vid utgången av 2014 ska vid beslut om höjd beredskap huvuddelen av insatsorganisationen vara tillgänglig . vid höjd beredskap ska dock inte överstiga för något förband. ska utvecklas så att delar av den kontinuerligt är ome- delbart tillgänglig för insatser, incidentberedskap m.m. den ska 2014 normalt ha en beredskap som understiger . band ska normalt ha en beredskap . vidare organisera fyra mekaniserade bataljoner i en förbandsreserv som upp till efter beslut ska kunna tillföras insatsorganisationen vid ett allvarligt försämrat om världsläge som innebär ett hot mot . I fråga om bemanning ska huvuddelen av personalen i förbanden be- stå av rekryterad personal (eller kontinuerligt tjänstgörande). förband ska över tiden vara kompletta i fråga om materiel och utbildad perso- nal samt vara välövad. För arméstridskrafterna föreskriver regeringen att manöverbataljonerna ska kunna verka inom ramen för behovssammansatta, fördefinierade bataljons- stridsgrupper med flera tillförda funktionsförband av kompanistorlek. vagnskompanierna ska organiseras utanför manöverbataljonerna. förrådställs stridsvagnar för ett stridsvagnskompani. av arméstridskrafterna ska bemannas av personal som tjänstgör . För marinstridskrafterna föreskriver regeringen att de i huvudsak ska utgö- ras av stående förband. Amfibiebataljonen ska omorganiseras till en manöver- bataljon med amfibisk förmåga och utvecklas i enlighet med övriga manöver- För flygstridskrafterna föreskriver regeringen att de i huvudsak ska utgöras av stående förband. Förmågan inom helikopterbataljonen att, i samverkan med svenska och utländska förband, verka utanför närområdet ska utvecklas. Senast vid utgången av 2014 ska huvuddelen av förbanden i insatsorgani- sationen vara bemannade med rekryterad personal. 5.5 Regeringens fortsatta inriktning redovisade i olika budgetpropositioner I budgetpropositionen anmäler regeringen att Försvarsmaktens målsättningsdokument för förbanden måste utarbetas för att utvecklingen av insatsorganisationen ska gå snabbt. Eftersom större delen av de nya förbanden ska bygga på befintlig materiel, personal, infrastruktur m.m. anser regeringen att den huvudsakliga utformningen av merparten av förbanden bör kunna vara avslutad . Därefter vidtar arbetet med att bemanna förbanden med de nya personalkategorierna, öva och utbilda dem samt successivt öka tillgängligheten och användbarheten. I budgetpropositionerna , 2012, 2013 och 2014 redovisar regeringen för att samtliga förband i insatsorganisationen och förbandsreserven bör vid varje givet tillfälle vara uppfyllda i fråga om krigsplacerad 5 STATSMAKTERNAS BESLUT 2009 OM INSATSORGANISATIONEN Därutöver ska det antal som behövs krigsplaceras i en personalreserv. I budgetpropositionen framhåller regeringen att iståndsättandet av insatsorganisationen fortgår. Krigsplacering av materiel och fortsatt bemanning är prioriterat i syfte att förbanden i huvudsak bör vara organiserade i den nya insatsorganisationen . bör huvuddelen av marin- och flygstridskrafternas förband vara bemannade med anställd eller kontrakterad personal och uppfylla beredskapskrav enligt den försvarspolitiska inriktningen. förmåga ökas efterhand genom övningsverksamhet. Krigsförbandsövningar för kontrakterade förband genomförs . Vidare redovisar regeringen att har nya målsättningar för krigsförband samt planer för utveckling av insatsorganisation 2014 tagits fram, att den operativa planläggningen har vidareutvecklats och att mobiliseringsplaneringen har påbörjats. Övningar i större förband bör genomföras kontinuerligt och bör återkommande Försvarsmaktsövningar genomföras. I budgetpropositionen anmälde regeringen att hade Försvarsmakten fastställt krigsförbandsspecifikationer. Regeringen bedömde att detta var en nödvändig beståndsdel i iståndsättandet av insatsorganisation 2014. Krigsförbandsövningar för kontraktsförband genomförs regelbundet. 5.6 Regeringens proposition 2009/10 Modern personalförsörjning för ett användbart försvar Propositionen består av två huvudsakliga delar. Den första delen innehåller förslag som rör totalförsvarsplikten, rekrytering och militär grundutbildning. I den andra delen redovisar regeringen en samlad svensk veteransoldatpolitik. I propositionen föreslås att försvarets personalförsörjning i första hand ska vila på frivillighet och inte längre huvudsakligen på en totalförsvarsplikt. Syftet med förslagen är att införa ett flexibelt, effektivt och tillgängligt system som bättre svarar mot de behov som Försvarsmakten och dess verksamhet och ytterst har . Förslagen innebär att totalförsvarsplikten i grunden kvarstår. Däremot föreslås att skyldigheten att genomgå mönstring och skyldigheten att fullgöra värnplikt eller civilplikt ska kräva att regeringen med hänsyn till försvarsberedskap först har beslutat om detta. Det föreslås också att skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt med längre grundutbildning även ska omfatta kvinnor. Regeringen redovisar vidare sina bedömningar i fråga om rekrytering och grundutbildning i det nya personalförsörjningssystemet. En frivillig grundläggande militär utbildning och en frivillig kompletterande militär utbildning inrättas inom Försvarsmakten. föreslås byta namn till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Lagändringarna i den delen trädde i kraft . 5 STATSMAKTERNAS BESLUT 2009 OM INSATSORGANISATIONEN Regeringen betonade i propositionen att totalförsvarsplikten även fortsätt- ningsvis kommer att vara ett viktigt instrument för att i ett förändrat omvärlds- läge med tider av krig eller krigsfara ytterst kunna säkra självständig- het som stat. Totalförsvarsplikten är avgörande för möjligheterna att i ett så- dant läge kunna skapa en väsentligt större insatsorganisation än . med plikten som grund kan även vara avgörande under andra förhål- landen för att upprätthålla den befintliga insatsorganisationens förmåga och Detta innebär att regeringen ser ett fortsatt tydligt behov av en lag- stiftning som ger förutsättningar att använda en plikt att tjänstgöra när för- svarsberedskapen så kräver, även om tillämpningen anpassas för att bättre svara mot dagens krav på insatsorganisationen. betänkande 2009/10:FöU10 Försvarsmaktens personalförsörjning Utskottet och kammaren antog regeringens lagförslag. I detta sammanhang finns det anledning att lyfta fram några uttalanden som utskottet gjorde vid sin behandling av propositionen. Totalförsvarets personalförsörjning ska inte huvudsakligen tryggas genom en totalförsvarsplikt. Totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att fullgöra värnplikt eller civilplikt enligt 4 kap. lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt endast om regeringen med hänsyn till försvarsberedskapen beslutar det. Denna skyldighet ska omfatta svenska medborgare, såväl kvinnor som män. Lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning upphävs. ansåg att om försvarsberedskapen så kräver måste totalförsvarsplikten enligt dagens system snabbt kunna tillämpas. Ett beslut om att totalförsvarspliktiga ska fullgöra sin tjänstgöring kan komma att bli aktuellt exempelvis mot bakgrund av att det säkerhetspolitiska läget har förändrats eller mot bakgrund av att totalförsvarets behov av personal kan tryggas enbart genom frivillig rekrytering. Utskottet utgår därför från att regeringen och Försvarsmakten noggrant planerar för att snabbt kunna återuppta grund- och repetitionsutbildningen av värnpliktiga och civilpliktiga om så skulle behövas. Utskottet lägger stor vikt vid denna möjlighet. Utskottet konstaterar att Försvarsmakten beräknat att betydligt färre rekryter ska utbildas än vad utredningen gjort. Försvarsmakten planerar för utbildning av ca 4 000 rekryter medan utredningen beräknat att drygt 6 000 rekryter behöver utbildas . Differensen när det gäller utbildningsbehovet beror på olika antaganden om tjänstgöringstidens längd och andelen som kommer att kunna rekryteras från utbildningen. Utskottet utgår från att Försvarsmakten och regeringen noga planerar för att insatsorganisationens behov ska uppfyllas. Utskottet vill erinra om att den nuvarande insatsorganisationen initialt måste tas till vara när insatsförbanden byggs upp. 5 STATSMAKTERNAS BESLUT 2009 OM INSATSORGANISATIONEN I det sammanhanget är det enligt utskottets mening lika angeläget att den årliga rekryteringen ges en sådan omfattning att hemvärnet med de nationella skyddsstyrkornas behov till fullo tillgodoses. Utskottet noterar att enligt Försvarsmaktens budgetunderlag kommer hemvärnets behov av soldater att uppfyllas . Utskottet anser inte att denna planering är tillfredsställande. Hemvärnets rekrytering är enligt utskottets mening lika angelägen som insatsorganisationens i övrigt. Eftersom regeringen är ansvarig inför att beslut förverkligas måste regeringen reglera omfattningen av rekryteringen till och utbildningen inom Försvarsmakten. 5.7 Regeringens proposition 2011/12 Soldatanställningar i Försvarsmakten I propositionen föreslogs en ny lag om vissa försvarsmaktsanställningar. De arbetstagare som omfattas av lagförslaget är gruppbefäl, soldater och sjömän. I lagen regleras Försvarsmaktens möjlighet att anställa dessa personalkategorier samt därmed sammanhängande frågor. Gruppbefäl, soldater och sjömän ska anställas på längre tidsbegränsade anställningar. Anställningsavtal ska träffas för kontinuerlig tjänstgöring eller för tjänstgöring. Vid kontinuerlig tjänstgöring sker tjänstgöringen hos Försvarsmakten , vid tjänstgöring sker tjänstgöringen hos Försvarsmakten . Anställningstiden ska som utgångspunkt vara sex till , med möjlighet till en förlängning. Den totala anställningstiden som gruppbefäl, soldat eller får uppgå till högst , varav högst som kontinuerligt tjänstgörande. Den tidsbegränsade anställningen ska vara uppsägningsbar och kunna inledas med en provanställning . Arbetstagaren ska ha rätt till ledighet från annan arbetsgivare under provanställning samt för tjänstgöring och tjänstgörande. Den nya lagen innehåller vidare den ytterligare arbetsrättsliga reglering som anställningsformen kräver. Det ska vara möjligt att genom kollektivavtal avvika från vissa av lagens bestämmelser. La- gen föreslås träda i kraft . Lagen (1982:80) om anställningsskydd gäller för arbetstagarna med de undantag som följer av den nya lagen. betänkande 2011/12:FöU5 Soldatanställningar i Försvarsmakten Utskottet välkomnade att regeringen lämnade förslag till bestämmelser för anställning m.m. av gruppbefäl, soldater och sjömän i Försvarsmakten som ett led i genomförandet av det nya personalsystem som initierades i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, bet. 2008/09:292). Inriktningsbeslutet innebär att den fram- 5 STATSMAKTERNAS BESLUT 2009 OM INSATSORGANISATIONEN tida insatsorganisationen kommer att bestå av stående förband, kontraktsför- band och ett kvalificerat hemvärn med nationella skyddsstyrkor. ningsbeslutet bygger det nya personalsystemet på frivillighet och på att värn- pliktsystemet görs vilande. De stående förbanden bemannas i huvudsak med kontinuerligt tjänstgörande personal. Kontraktsförbanden bemannas i huvud- sak med soldater (tjänstgörande) som har sin huvudsakliga sysselsätt- ning utanför försvaret. Huvuddelen av soldaterna inom arméstridskrafterna ska vara tjänstgörande. har vidare (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269) beslutat om den lagstift- ning som formellt fastställer att försvarets personalförsörjning ska vila på fri- villighet och inte längre i huvudsak på totalförsvarsplikt. grunden till formerna för rekrytering och grundutbildning i det nya personal- En frivillig grundläggande militär utbildning och en frivillig kom- pletterande militär utbildning inrättas i Försvarsmakten. Utskottet betonade att de lagförslag som regeringen lämnade var en sista och viktig del i lagregleringen av Försvarsmaktens nya personalförsörjning och av avgörande betydelse för genomförandet av det nya personalsystemet. Det är angeläget att reglerna träder i kraft . maktens planering bygger på detta. Utskottet kommer noga att fortsätta att följa genomförandet av personalsystemet och de utmaningar som finns inom Utskottet underströk i sammanhanget särskilt betydelsen av de sociala villkor som kommer att gälla för soldaterna, t.ex. löner, försäkringar och – frågor som är viktiga för parterna att följa. En del gäller den rätt till ledighet från civila arbetsgivare som kommer att gälla, dvs. upp till 12 må- nader i följd och ända upp om den föregås av provtjänstgöring. Det är enligt utskottets mening således angeläget att det skapas acceptans hos de civila arbetsgivarna för dessa ledigheter. 6 Läget i insatsorganisationen vid utgången av 2014 I detta kapitel redovisar jag ett antal beslut av statsmakterna samt ställningstaganden i övrigt av regeringen för Försvarsmakten och gör en bedömning om – och i vilken omfattning – dessa har kunnat förverkligas. I detta kapitel behandlas i huvudsak insatsorganisationen utom hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Av flera skäl redovisas läget inom hemvärnet i ett eget kapitel. Underlaget för rapporten består av offentligt material, t.ex. propositioner och utskottsbetänkanden samt rapporter, budgetunderlag och årsredovisningar från Försvarsmakten. Rapporten bygger även på hemligt och kvalificerat hemligt material som jag fått tillfälle att ta del av samt på samtal med företrädare för myndigheter och (Försvarsdepartementet). Kapitlet består av två avsnitt. I det första avsnittet behandlas vissa frågor om insatsorganisation 2014 mer generellt. I det andra avsnittet behandlas organisationens bemanning vid utgången av 2014. Av sekretesskäl beskrivs krigsförbandens planerade och faktiska bemanning på en mer övergripande nivå. Det är inte nödvändigt med en med mer detaljerad beskrivning för att bedöma om och regeringens beslut om förbanden och deras bemanning i huvudsak har förverkligats På förslag av regeringen beslutade om utformningen av en insatsorganisation som ska vara organiserad . Markstridskrafterna föreslås omfatta bl.a. sju manöverbataljoner, underrättelse- och understödsförband och lednings- och logistikförband.