rfr · H30WRFR3 · 2015-11-12 00:00:00 — Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, ansvarig myndighet i , gör informationssatsningar som har vissa likheter med MSB:s satsningar. Den information som förmedlas i till enskilda om risker och om hur man förbereder sig har likheter med den norska och svenska, även om krisinformation på nationell nivå enbart förekommer vid stora nationella kriser. I ger ansvariga myndigheter i mindre utsträckning information till allmänheten om enskildas ansvar och behov av att förbereda sig. Information ges till en särskild nyckelgrupp (se bilaga 1, s. 52–63). är det nordiska land som ger den mest omfattande informationen om krisberedskap och krishantering. Fokus ligger på kris orsakad av naturolyckor. Av informationen på webbplatserna framgår att det förväntas mycket av den enskilde på , både att vara medveten om risker, att ha planerat för kris, att träna för krissituationer och att ta hand om grannar som inte klarar sig själva. Två frivilligorganisationer, däribland Röda Korset, spelar en viktig roll på lokal nivå för stöd och hjälp vid kriser. Något lagstöd för att den enskilde har ett ansvar att klara sig själv finns inte i något av länderna. 72-timmarskampanjer drivs inte, med undantag för en frivilligorganisation i (se bilaga 1, s. 58) 87MSB, skriftligt svar . 88MSB, skriftligt svar . 89MSB, skriftligt svar . 2.6.2 Informationssatsningar och kampanjer i I drivs en kampanj som uppmuntrar kanadensare att förbereda sig för kriser och för att klara sig själva under åtminstone . Kampanjen genomförs i flera former och är ett resultat av samarbete mellan den ansvariga myndigheten och frivilligorganisationer (se bilaga 1, s. 64). I lanserade regeringen en nationell informationskampanj 2003 i syfte att stärka amerikaners förmåga att klara kriser. Flera webbplatser ger information om risker och hur man bör förbereda sig. har en webbplats som uppmuntrar de boende i staden att se till att de klarar sig i (se bilaga 1, s. 70). Utmärkande för de nordamerikanska informationssatsningarna är förväntan på att individen ska ta ansvar för sig själv och sin familj samt grannar och bekanta efter förmåga (även individer med funktionsnedsättning och seniorer förväntas förbereda sig). Informationen handlar om hur man gör detta, steg för steg. Fokus ligger inte bara på ting, utan även på planer och kontakter/kommunikation. På amerikanska, kanadensiska och isländska webbplatser ingår i förväntningen att grannar hjälper varandra i grannskapet, och att de som vet med sig att de kommer att behöva hjälp i en krissituation bör informera sina grannar om detta. Det löser sannolikt ett stort logistiskt problem för det allmänna.90 2.7 Hur når man ut? En fråga som kartläggningen ger upphov till är om kampanjer, satsningar och utbildningar för att informera allmänheten får genomslag. Några aktörer fick frågan om de följde upp verksamheterna. MSB utvärderar på många sätt MSB utvärderar löpande större informationskampanjer som myndigheten driver. Kvantitativa undersökningar görs kontinuerligt (i form av webbstatistik, antal beställda publikationer m.m.). Ett slags utvärdering sker också i sociala medier där enskilda kan lämna synpunkter på den information som MSB går ut med. Organisationer som får medel från anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska lämna in de uppgifter eller underlag som myndigheten efterfrågar; i det ingår bl.a. en slutredovisning av faktiskt förbrukade 90 I en av de filmer som lagt upp på webbplatsen hardukoll.nu framhåller en brandchef med erfarenhet från branden i att de som i någon form är beroende av kommunen, har hemtjänst eller andra serviceåtgärder, kommer att få hjälp, men att de som inte har det har ansvaret att reda ut situationen själva. Brandchefen säger att man alltid kommer att hamna i ett gränsland där det är osäkert om de som behöver får hjälp. Han tror att kommunen kommer att försöka hjälpa till så gott det går (). medel per beviljat uppdrag. MSB bevakar att organisationerna publicerar in- formation om utbildningsuppdraget till allmänheten via sin webbplats. kan genomföra inspektioner för att kvalitetssäkra verksamheten.91 Att tala med människor i ett köpcentrum Reaktionen hos mottagarna av muntlig information i en vardagsmiljö som ett köpcentrum ger även en indikation på om satsningen är lyckosam. teborgs stad kan man urskilja tre grupper: De äldre som redan är medvetna om att kriser kan inträffa och att man måste vara förberedd, de unga som tycker att de inte behöver bry sig eftersom de bor i en stad samt en grupp som tycker att är väl lite (kan vara t.ex. nyanlända). dessa grupper, men generellt tycker många att det är bra att man blir påmind om att en kris kan inträffa (så att man t.ex. har ficklampan där man kan hitta den trots att det är mörkt).92 Utvärdering av webbprojekt kräver metod i planerar att göra en större utvärdering av sats- ningen på webbplatsen i samband med att projektet avslutas Man har ingen fastställd metod för att mäta utvecklingen, och det är något som vill titta på tillsammans med framhåller att intresset är stort för utbildningarna men att det gäller att förpacka och distribuera innehållet på ett sätt som berör. vilförsvarsförbundets kurser utvärderas fortlöpande av kursdeltagarna. taten av dessa tas upp i utvecklingssamtal som hålls med instruktörerna vartan- genomfördes på uppdrag av MSB en extern utvärdering av Resultatet av denna visade att var nöjda eller mycket Instruktörer rapporterar kurser och kursstatistik till förbundet som i sin tur registrerar och arkiverar uppgifterna.94 följer upp all verksamhet och redovisar till respektive myndig- het som gett uppdragen och med vilka man fört en uppdragsdialog.95 Utbild- ningar redovisas med kostnader och antal utbildade samt deltagande instruk- 91MSB, skriftligt svar . 92Göteborgs stad, telefonintervju . Av MSB:s återkommande enkätundersökningar till 18-åringar framgår att enbart instämde helt eller delvis i påståendet ”Jag är medveten om vad som är mitt ansvar om skulle drabbas av en allvarlig händelse eller kris”. MSB, 18-årsundersökning, . 93Länsstyrelsen i , skriftligt svar . 94Civilförsvarsförbundet, skriftligt svar . 95Lottakåren pekar på att frivilligorganisationer förväntas leva upp till ökade krav på effektivitet och noggranna återrapporteringar och att detta kräver administration. utvecklar rutiner och stödsystem och har kompetent anställd personal som ska kunna motsvara kraven, vilket innebär att kraften till rekrytering, motivering och medlemsvård påverkas. , skriftligt svar . 96 , skriftligt svar . Ytterligare behov av information och utbildning MSB beställde 2014 en studie av Försvarshögskolan för att undersöka offentliga aktörers syn på enskilda människors ansvar och roll i samband med kriser.97 Offentliga aktörer representerades i studien främst av beredskapssamordnare och beredskapsdirektörer. På frågan hur enskildas krisberedskapsförmåga kan stärkas svarade de flesta av aktörerna att information skulle öka medborgarnas krisberedskapsförmåga.98 Det framhålls i rapporten att för den som är intresserad finns redan information på webbplatser som , m.fl. webbplatser. Nationella och återkommande informationskampanjer, som många efterfrågar, kan däremot leda till att information når ut till fler grupper än de som redan är intresserade. Även om information per se inte per automatik leder till att enskilda bunkrar upp med konserver och ficklampa skulle information göra att den mentala beredskapen ökar, vilket är en viktig början.99 Beredskapsansvariga som ingick i studien bedömde att utbildning var det näst bästa sättet att öka krisberedskapen och man såg skolan som den bästa arenan.100 framhåller att genom att använda skolorna som mötesplats når organisationen även de grupper som har störst behov av informationen, de som lever i utsatthet och är kraftigt överrepresenterade bland offren för olyckor.101 Försvarsberedningen konstaterade i sin försvarspolitiska rapport att det krävs olika former av informationsinsatser och utbildningar vad avser samhällets krisberedskap och samlade försvar. 102 Som framgått av uppföljningen arbetar MSB med att utveckla informationen till allmänheten på flera sätt, dels genom ökad tillgänglighet (se s. 15), dels genom stöd till kommunerna (se bilaga 1, s. 12 f.). MSB har också tagit fram information och kommunikation som ett nytt resultatmål för krisberedskap i samhället.103 Det övergripande målet utgår från den enskildes rätt till information enligt förvaltningslagen (1986:223).104 Tillgången till begriplig och trovärdig information är en förutsättning för att enskilda individer, grupper och samhällsaktörer ska kunna fatta beslut och agera 97Asp, Crismart, 2015, s. 40. 98Ibid, s. 30. 100Asp, 2015, s.40. 101Civilförsvarsförbundet, skriftligt svar . Man kan här jämföra med Röda Korset som med sina kurser försöker fokusera på att bygga motståndskraft hos enskilda individer, med särskild inriktning mot socioekonomiskt utsatta målgrupper och områden. Korset, skriftligt svar . 102Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid, Ds 2014:20, s. 107. 103MSB, Resultatmål, dnr 2014-2378, s. 19–22. 104Myndigheternas serviceskyldighet 4 § ”Varje myndighet skall lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. Hjälpen skall lämnas i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet.” Förvaltningslagen (1986:223). före, under och efter en kris. I resultatmålet för information och kommunikat- ion liksom i övriga fyra resultatmål ingår att stötta enskilda individer att ta ett eget ansvar i samband med en kris.105 Efter det att regeringsuppdraget redovisats har MSB prioriterat att utveckla s.k. temperaturmätare kopplat till bl.a. information och kommunikation i sam- arbete med berörda aktörer.106 I förslaget till resultatmål beskrivs temperatur- mätare enligt nedanstående: Figur 2 Temperaturmätare inom området information och kommunikation MSB undersöker också hur resultatmålen kan komma till användning i nationell risk- och förmågebedömning. Därutöver kan anslaget 2:4 Krisberedskap 2016 finansiera myndigheternas arbete med att tillsammans pröva att genomföra och validera de föreslagna resultatmålen.107 Det har framkommit i uppföljningen att flera aktörer efterlyser ökad tydlighet från statens sida och att budskapet bör samordnas. i län efterfrågar att enskilda myndigheters informationsinsatser ska bygga på en nationell likriktad syn och insats som fokuserar på att skapa en medvetenhet hos allmänheten om vad som kan förväntas av samhället och vad som kan lämnas till den enskilde att ta ansvar för när det gäller att tillgodose grundläggande behov av mat, vatten och värme.108 menar att det saknas strategier och mål för allmänhetens och därmed den enskildes engagemang i skyddet mot olyckor och krigsberedskapen.109 stad menar att aktörerna i arbetar mycket ineffektivt och spretigt med den enskildes ansvar. stad föreslår följande åtgärder: •Tydliggör samhällets förväntningar på den enskilde. 105MSB, Resultatmål, dnr 2014-2378, s. 22. 106MSB, skriftligt svar . 107MSB, skriftligt svar . 108Länsstyrelsen i län, skriftligt svar . 109Civilförsvarsförbundet, skriftligt svar . •Skapa strategiska planer för hur vi ska öka den enskildes krisberedskap. Genomför nationella kampanjer. Möjliggör för kommunerna att komplettera med lokal information. •Klargör vem som har samordningsansvaret. Håll ihop budskapet. •Ta fram mallar för broschyrer och annat material. av informationen är generisk mellan alla kommuner. •Mer kraft behöver läggas på utbildning i skolorna om den enskildes ansvar och beredskap. •Alla invandrare bör få en introduktion om den enskildes ansvar och beredskap.110 2.8 Konsekvenser av ett förnyat fokus på det civila försvaret I uppföljningen har det även ingått att belysa hur aktörerna ser på allmänhetens behov av information mot bakgrund av ett förnyat fokus på det civila försvaret. Området befinner sig i en utvecklingsfas MSB uppfattar att det ligger rätt i tiden att gå ut samlat och brett för att engagera och intressera enskilda i frågor om vår gemensamma säkerhet. Insikt och förståelse för vad fredstida kriser innebär lägger även grunden för en stärkt förmåga vid höjd beredskap och krig. Generellt behövs nationella och långsiktiga informationssatsningar riktade till en bredare allmänhet än vad myndigheten har möjlighet att arbeta med, framhåller myndigheten. MSB stödjer samordningen av berörda myndigheters information till allmänheten vid allvarliga olyckor och kriser, men hur detta stöd ska utformas under krig och krigsfara är ett område som befinner sig i en utvecklingsfas där fokus även ligger på beredskapen mot påverkanskampanjer.111 Stort behov av att nå ut med information På regional och lokal nivå bedömer man att behovet av information om den enskildes ansvar är stort och att kunskapsnivån hos allmänheten är generellt låg. Speciellt invånare i tätorter har en mycket dålig krisberedskap. stad framhåller att vid ett väpnat angrepp mot kommer stora resurser att behöva läggas på att ta om hand om dåligt förberedda invånare. Det är viktigt att det inte blir två olika informationskampanjer – krisberedskap kontra civilt försvar – eftersom frågorna hänger tätt ihop.112 i menar att det finns ett behov av att nå ut med information till allmänheten och den enskilde om att vi befinner oss i ett delvis nytt läge där vi ska återta en förmåga till civilt försvar och vad detta också kommer att innebära. Det behövs mer information om Försvarsmaktens 110Västerås stad, skriftligt svar . 111MSB, skriftligt svar . 112Västerås stad, skriftligt svar . roll och att de nu lägger mer fokus på övning och planering för vår svenska i län menar att ett förnyat fokus på det civila försva- ret innebär ett tydligare ansvar för att i samverkan med andra aktörer tillgodose allmänhetens informationsbehov. Behovet av och tekniken för att nå allmänheten får nya utmaningar vid exempelvis ett antagonistiskt framhåller att de som inte har erfarenheter från det mi- litära eller civila försvaret eller som inte har utsatts för någon kris eller kata- strof förlitar sig starkt på att samhället tar hand om dem. Det finns därför ett stort behov av kunskap hos både unga och äldre.115 Konsekvenser på regional och lokal nivå inte tydliga Några menar att frågan inte går att besvara . län anför att man inte vet vilka förändringar som kommer att ske i totalförsva- ret framöver och vilken påverkan det har på den enskilda.116 framhåller att det behövs tydligare ramar för vad det civila försvaret kommer att innebära för kommunerna, och kommunernas uppdrag i det civila försvaret behöver konkretiseras innan frågan kan besvaras ordentligt. ras och planeras det civila försvaret på regional och nationell nivå.117 113Länsstyrelsen i , skriftligt svar . 114Länsstyrelsen i län, skriftligt svar . 115Svenska , skriftligt svar . 116Länsstyrelsen i , skriftligt svar . 117Göteborgs stad, skriftligt svar . Ett ökat fokus på den enskildes ansvar och beredskap ligger i tiden anser, bl.a. mot bakgrund av den säkerhetspolitiska, teknologiska och klimatologiska utvecklingen i och i omvärlden, att det är viktigt att följa upp utskottets tidigare uttalanden om nödvändigheten av information till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap vid en fredstida kris, höjd beredskap eller krig. arbetade traditionellt mycket med sådana kunskapsinsatser där t.ex. informationen Om kriget kommer spelade en viktig roll genom broschyrer och telefonkataloger, men verkligheten innebär nya och framför allt bredare hotbilder att hantera, varför frågan om hur man når ut med budskapet om vikten av en egen krisberedskap förtjänar ett förnyat engagemang. MSB har uttryckt att det ligger rätt i tiden att gå ut samlat och brett för att engagera och intressera enskilda för frågor om vår gemensamma säkerhet. De betonar att insikt i och förståelse för vad fredstida kriser innebär även lägger grunden för en stärkt förmåga vid höjd beredskap och krig. Utskottet delar denna bedömning. Den enskildes roll och förmåga bör stärkas ytterligare Regeringen och har försökt att förtydliga den enskilda individens roll i krisberedskapen. Detta tydliggörs genom att sätta människan i centrum för krisberedskapsarbetet. Utskottet har tidigare framfört att det är värnandet om den enskilda individens och befolkningens hälsa och säkerhet som ska prioriteras. Först när den enskilde inte klarar av att skydda sitt liv och sin egendom längre kan det bli ett åtagande eller en skyldighet för det allmänna att ingripa. Kunskapsflödet om förberedelser inför kriser, och hur dessa ska hanteras, blir därför mycket viktigt. I linje med detta har MSB:s föreslagna informationsinsatser tidigare välkomnats av utskottet. Dessa insatser är tänkta att göras i samverkan med berörda aktörer, inklusive skolor och frivilligrörelser, för att stärka den enskildes förmåga. Ökad kunskap ger ökade förutsättningar för utveckling Genom den aktuella kartläggningen av redan befintliga informationsinsatser har ett underlag tagits fram som i en ögonblicksbild beskriver de sätt på vilka olika aktörer arbetar med att öka enskilda människors riskmedvetenhet, ansvarstagande och förmåga. Kartläggningen bidrar till att skapa förutsättningar för utveckling. Utskottet vill med detta bidra till att stimulera till en diskussion och inspirera myndigheter, kommuner och andra aktörer att vidta ytterligare åtgärder. En långsiktig målsättning – i konkurrens med allt annat informationsflöde i samhället – är att än bättre göra den enskilde medveten om vad han eller hon bör tänka på inför eller vid en större kris där grundläggande värden är hotade. Det kan gälla i fredstid vid t.ex. större olyckor, svåra naturhändelser, el- och internetbortfall eller vid höjd beredskap och krig. Det är en utmaning att skaffa sig en samlad bild över all tillgänglig infor- mation i med det ovannämnda syftet, men det kan mot bakgrund av underlaget ändå konstateras att det är tydligt att alla aktörer inte alltid förmår förse allmänheten med behövlig och lättöverskådlig information och att mycket återstår att göra, särskilt på regional och nivå. Nulägesanalysen i denna rapport visar alltså på flera frågor som behöver lyftas upp för en fördjupad diskussion men ger också prov på många intres- santa exempel på informationsinsatser som kan tjäna som inspiration för det De senare vill utskottet särskilt lyfta fram. Modern teknologi har både för- och nackdelar Utskottet har i det samlade materialet funnit att internet dominerar som in- Att använda sig av alla de möjligheter som den digitala tek- niken innebär är positivt, allt från att kunna informera i form av en kort film eller genom ett spel till en pedagogiskt utformad webbplats är framsteg. kunna använda sociala medier för snabb och direkt kommunikation är också värdefullt, både i förebyggande syfte och under en kris. gruppsanpassa ökar i takt med att teknologier utvecklas. vis ökade möjligheter att tillhandahålla information som med hjälp av verktyg kan anpassas efter olika funktionsnedsättningar. Det finns dock risker med att helt förlita sig på den moderna informations- teknologin för att få ut sitt budskap. Avbrott i elförsörjningen eller brister i informationssäkerheten kan innebära att informationsflödet helt plötsligt kan Detta måste man ta hänsyn till när man diskuterar information till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap vid en kris- eller krigssi- Vad gäller innehållet i den information som lämnas bedömer utskottet att det kan utvecklas eftersom det kan konstateras att aktuella webbsidor för centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner inte alltid är lätta att finna information på och ibland mest vänder sig till andra aktörer inom krisbered- skapen och inte till allmänheten. Det är heller inte alla webbsidor som är till- gängliga på andra språk än på svenska eller har information på lättläst svenska. Dessutom bör det generellt sett fortsatt funderas kring möjligheterna för äldre och personer med funktionsnedsättning att tillgodogöra sig den nya tekniken. Att ge ut informativa broschyrer i pappersformat kan vara ett sätt att kom- plettera den ökade internetanvändningen. Visserligen i ett annat sammanhang, men det sätt har valt att sprida information på om införandet av nya sedlar genom att bl.a. skicka ut broschyrer till hushållen har visat på vikten av att även använda sig av traditionella distributionssätt för information. Vissa kommuner använder t.ex. fortfarande broschyrer eller andra tryckta format som ett sätt att nå ut till sina kommuninvånare. Broschyrer som informerar och ger råd om individens säkerhet både vid egna kriser och vid samhällskriser har dessutom sannolikt större chans att bli lästa och att sparas i hemmet, än en broschyr som enbart handlar om krissituationer i samhället över lag. Hur denna information tas emot skulle dock behöva undersökas i särskild ordning, tillika finansieringsmöjligheterna för detta. Informations- och utbildningsbehovet är stort Utskottet konstaterar att informations- och utbildningsbehovet är stort och att både myndigheter och frivilligorganisationer, i samverkan med skolorna, har en viktig roll för att tillfredsställa detta behov. Det är viktigt att nå dem som inte besöker MSB:s webbplats och andra regionala och lokala webbplatser. Att synas i gratispress, på bomässor eller i köpcentrum och tala direkt med individer kan också vara ett sätt att öka kunskapen om samhällets sårbarhet, och därmed ens egen sårbarhet. För den enskildes planering och engagemang torde enkla och positiva budskap vara viktiga i sammanhanget. 72-timmarsbudskapet är ett exempel på ett sådant. Även om denna tidsrymd ibland debatteras bedömer utskottet, liksom MSB, att eftersom 72-timmarsbudskapet redan har fått sådant fäste i är det svårt att överge det. Det behöver dock fyllas med mer innehåll och sättas i ett bredare sammanhang än vad som är fallet , t.ex. utifrån perspektivet höjd beredskap eller krig. Förberedelser inför höjd beredskap och krig kräver utvecklade informationsinsatser Genomgången visar också på att civilförsvarets direkta behov sällan beaktas uttryckligen i informationsflödet, det vill säga åtgärder kopplade till höjd beredskap och krig. Även om det civila försvaret till stor del bygger på dagens civila krisberedskapsverksamhet anser utskottet att det finns mer krigsspecifika utmaningar som bör tas i beaktande vid planeringen av informationsinsatser. Detta motiveras bl.a. av krigets troligen mer geografiska omfattning, och dess mer fundamentala påverkan på människors liv, hälsa och egendom. Det är utskottets mening att civilförsvaret och totalförsvaret måste ses som en bärande del av den försvarspolitiska inriktning som beslutade om (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, skr. 2014/15:251). Ett förnyat fokus på det civila försvaret i enlighet med inriktningsbeslutet torde exempelvis innebära ett tydligare ansvar för länsstyrelserna att i samverkan med andra aktörer tillgodose allmänhetens informationsbehov. Ansvarets gränser är inte alltid tydliga Var den enskildes ansvar börjar och slutar är relativt tydligt när det gäller att förebygga och att minska effekterna av brand samt av översvämning eller jordskred på egendom där en lokal riskbild finns. Resonemanget är sannolikt svårare att applicera på krissituationer där individen inte har någon möjlighet att förebygga olyckor eller lindra uppkomna kriser, t.ex. vid ett reaktorhaveri eller ett kemiskt utsläpp. Detta är något som måste tas i beaktande vid utformandet av informationskampanjer. Ur ett författningsmässigt perspektiv konstaterar utskottet vidare att det finns föreskrifter för informationsinsatser till allmänheten vid en kris, men utskottet vill understryka behovet av att regeringen ser över föreskriftsstödet ytterligare, t.ex. i fråga om individens ansvar inför en kris respektive informationskraven på myndigheter före en kris.