rfr · H20WRFR6 · 2015-03-26 00:00:00 — Som ett understrykande av ett behov av förändringar som redan var på väg. Organisation (Besvaras av alla) I mycket hög grad Visade rektor eller högsta led- ningen intresse i det förbere- dande arbetet före utvärde- Visade dekanus eller fakultets- ledningen intresse i det förbe- redande arbetet före utvärde- Visade prefekt eller institut- ionsledningen intresse i det förberedande arbetet före ut- Visade andra intresse i det för- beredande arbetet före utvär- Om andra, ange vem/vilka: I vilken grad kunde du själv organisera och bestämma in- nehållet i utbildningen före ut- Har ni använt utvärderingsre- sultat från andra utbildningar på lärosätet i förberedelsen in- för er utvärdering? Har ni använt utvärderingsre- sultat från utbildningar på andra lärosäten i förberedel- sen inför er utvärdering? BILAGA 2014/15:RFR6 Fick du anvisningar och väg- tare vid ditt lärosäte i det för- beredande arbetet före utvär- Har utvärderingen resulterat i ändringar av er interna orga- Finns det en central kvalitetssäkringsenhet på ert lärosäte? Ja, den fanns redan före utvärderingen. Ja, den är nyetablerad i samband med utvärderingen. Nej, men en sådan kommer att etableras efter att utvärderingen är avslutad. Nej, och ingen förväntas tillkomma. Målen i examensbeskrivningarna, 1) Kunskap och förståelse, 2) Färdighet och förmåga, samt 3) Värderingsförmåga och förhållningssätt, utgör underlag för kvalitetsreformens utbildningsutvärderingar. I dialog med lärosätenas utbildningsansvariga utarbetas härifrån en rad under- och delmål som utbildningarna utvärderas på. Utvärderingskriterierna (Besvaras av alla) I mycket hög grad är av hög kvalitet? tat jämföras med de utvär- deringsresultat som de ut- jämför är med, fick? (Besvaras BARA av alla med ett känt utvärderings- av er utbildnings egna kvalitetsmål att ge en mer Blev er utbildning utvär- derad inom det rätta hu- Har er utbildning blivit ut- värderad på tillräckligt re- levanta under- och del- BILAGA 2014/15:RFR6 Visade sig de utvalda un- der- och delmålen efteråt vara rättvisande för er ut- (Besvaras BARA av alla med ett känt utvärderings- arbeten en god kvalitetsin- dikator på er utbildning? Har ni en tradition av av- mensarbeten i er utbild- Gällde några av dessa förhållanden för självvärderingen? (Besvaras av alla) (Flera svar möjliga) Självvärderingen blev inte använd av bedömargruppen i utvärderingen av utbildningen. Ni hade ingen schablon för självvärderingen på förhand. Ni hade själva en schablon för självvärderingen på förhand. Ditt lärosäte hade gjort en gemensam ramschablon för självvärderingen. De aviserade ramarna från HSV/UKÄ var förståeliga och användbara i arbetet. De aviserade ramarna från HSV/UKÄ var svåra att förstå och hjälpte oss inte. Ni lärde er snabbt av andras erfarenheter, vilket gjorde arbetet lättare. Ni hade redan gjort självvärderingen i ett annat sammanhang. Det tog överraskande att göra självvärderingen. Annat (ange vad): (Besvaras av alla) I mycket hög grad användas mer i utbild- Effekter av ”bristfällig” kvalitet som utvärderingsresultat (Besvaras BARA av utbildningar med ett bristfälligt utvärderingsresultat) Er utbildning fick bedömningen ”bristfällig kvalitet”. Vem bestämde därefter vad som skulle hända? (Besvaras av alla med ett bristfälligt utvärderingsresultat) Rektor eller högsta ledningen Andra (ange vem/vilka): Lades utbildningen ned/ Kommer utbildningen att läggas ned? (Besvaras av alla med ett bristfälligt utvärderingsresultat) (Besvaras av alla med ett bristfälligt utvärderingsresultat, där utbildningen har lagts ned/kommer att läggas ned) I mycket hög grad Tycker du att det var ett rättvist/rimligt beslut? (Besvaras av alla med ett bristfälligt utvärderingsresultat, där man inte planerar att lägga ned utbildningen) I mycket hög grad Har ni använt utvärde- med samma utbildningar i förberedelsen av er OM- Vilka förbättringar har ni gjort (planerar ni att göra) inför OMVÄRDERINGEN av utbildningen? (Besvaras av alla med ett bristfälligt utvärderingsresultat, där utbildningen inte har lagts ned eller planeras att läggas ned) (Flera svar möjliga) Förstärkt kontroll av utbildningen. Fler obligatoriska delar. Färre vägar till examen. Precisering av ansvar för utbildningskvalitet. Införsel av tydligare kvalitetssäkringsprocesser för det självständiga arbetet. Tillsättning av utbildningskommitté till revidering av kursplaner. Ökad undervisningskompetens och -kapacitet. Fler undervisare engagerade i avslutande skriftliga arbeten. Systematisk involvering av interna och externa intressenter. Tydligare information till studerande om krav och förutsättningar. Ökad pedagogisk och undervisningsdidaktisk insats. Annat (ange gärna flera): (Besvaras av alla med ett bristfälligt utvärderingsresultat, där utbildningen inte har lagts ned eller planeras att läggas ned) I mycket hög grad Förväntar/Förväntade ni er att uppnå ”hög kvali- tet” i omvärderingen? F. Effekter för de akademiska miljöernas organisering av kvalitetsarbetet Kvalitetssäkringsarbete (Besvaras av alla) I mycket hög grad Hade ni ett systematiskt inför er utbildnings utvär- dering gett er ny kunskap? inför er utbildnings utvär- dering gett er ökad kvali- tet i er utbildning? (Besvaras av alla utom av dem vars utbildning har lagts ned eller planeras att läggas För att kvalitetssäkra er utbildning efter dess utvärdering, har ni: (Besvaras av alla med ’känt’ utvärderingsresultat utom av dem vars utbildning har lagts ned eller planeras att läggas ned) I mycket hög grad Riktat fler resurser till Etablerat en nämnd eller ett råd för kvalitetssäk- med specifikt ansvar för Om annat, ange vad: Samlar ni systematiskt in kunskap om andra utbildningars utvärderingsresultat, uppbyggnad och kvalitetsarbete i ert framåtriktade arbete med kvalitetssäkring? (Besvaras av alla utom av dem vars utbildning har lagts ned eller planeras att läggas ned) (Flera svar möjliga, om svaret inte är Nej) Ja, vi samlar kunskap. Ja, vi ”benchmarkar” oss mot andra. Ja, vi gör analysarbete. Ja, vi gör egenbedömning. Ja, vi gör dokumentationsarbete. Ja, vi har fast bemanning för uppgiften. Ja, vi har utvecklat ett nytt kvalitetssäkringssystem till arbetet. (Besvaras av alla med ’känt’ utvärderingsresultat utom av dem vars utbildning har lagts ned eller planeras att läggas ned) I mycket hög grad en effekt på valet av andra ämnen som tas på vägen (Besvaras av alla) I mycket hög grad Har ni etablerat en strategi eller masterplan för hur ni ska förhålla er till framtida Har ni ändrat på någon av följande delar av utbildningen efter det att utvärderingsresultatet kommit ut? (Besvaras av alla med ’känt’ utvärderingsresultat utom av dem vars utbildning har lagts ned eller planeras att läggas ned) I mycket hög grad Om annat, ange vad: Effekter för de akademiska miljöernas prioritering i kvalitetssäkringsarbetet Har ni genomfört förändringar inom något/några av följande områden efter utvärderingen av er utbildning? (Besvaras BARA av dem med ’hög kvalitet’ eller ’mycket hög kvalitet’ i utvärderingsresultat) (Flera svar möjliga) Färre vägar till examen Precisering av ansvar för utbildningskvalitet Införsel av nya kvalitetssäkringsprocesser för det avslutande skriftliga arbetet Ökad undervisningskompetens och -kapacitet Ökad pedagogisk och undervisningsdidaktisk insats Fler resurser till examen av självständigt arbete Involvering av interna och externa intressenter Information till studerande om krav och förutsättningar Annat (ange vad): Studieledarens prioriteringar: (Besvaras av alla med ’känt’ utvärderingsresultat utom av dem vars utbildning har lagts ned eller planeras att läggas ned) I mycket hög grad Har ni sammantaget sett mansättning så att fokus och innehåll passar bättre till det nya kvalitetssäk- Blir nya utbildningar på förhand anpassade för det Är er utbildning program- Förväntar du dig att den kommer att bli mer pro- Förväntar du dig att det kommer ställas fler krav avseende val av ämne för Har arbetet med utbildningsutvärderingen lett till att ni ser ett behov av att etablera nya utbildningar? (Besvaras av alla) Effekter för utbildningens lärandemål identifierar i en undersökning (HSV 2005:43 R) av akademiska ideal bland studerande två individuella lärandemål; nämligen intellektuell utveckling (kunskap) samt social och personlig utveckling (ämnesspecifik såväl som allmänbildning). Dessa ingår också i målen i examensbeskrivningarna. (Besvaras av alla utom av dem vars utbildning har lagts ned eller planeras att läggas ned) I mycket hög grad fört ett fokusskifte från cess) mot lärandefokus (resultat) i utbildningen? Har utvärderingen av er utbildning ökat eller minskat de studerandes lärandeutbyte i form av: (Besvaras av alla utom av dem vars utbildning har lagts ned eller planeras att läggas ned) Effekter på utbildningens bildningsinnehåll och bildningsprioritering ”Bildning är ett perspektiv på kunskap, där medvetande om de värderingar som kunskapen bygger på och dess innehåll går hand i hand. Det handlar om fördjupad kunskap som integreras med den som lär sig och dennes värdesystem. För att utbildningen ska präglas av bildning måste den dessutom förmedlas i en kontext som präglas av kritiskt tänkande, reflektion, etik och kommunikation. Ett utvecklande av studentens förmåga att göra självständiga omdömen inom sitt område blir centralt.” (Operationaliseringsdefinition från () 2009:24 R p5&24) Med utgångspunkt i HSV:s bildningsdefinition; hur mycket utrymme upptog följande delar i er utbildning före kvalitetsreformen: (Besvaras av alla) Det implicita och out- (Besvaras av alla utom av dem vars utbildning har lagts ned eller planeras att läggas ned) Nej, mycket minskat Har utvärderingen av er hållet i utbildningen? (Besvaras av alla utom av dem vars utbildning har lagts ned eller planeras att läggas ned) förväntar du dig att bild- att ha i utbildningen tre år efter det att utvärde- Effekter för utbildningarnas samarbete med det omgivande samhället Utbildningarna kan ha en mer eller mindre nära och utvecklad samhällsanknytning. Det kan vara i form av arbetsgivargrupper, alumngrupper, forskningssamarbete, näringslivsamarbete och ämnesspecifika samarbeten i exempelvis yrkesutbildningar. (Besvaras av alla) samhället hade er ut- (Besvaras av alla utom av dem vars utbildning har lagts ned eller planeras att läggas ned) Nej, tvärtemot mindre Nej, tvärtemot mycket mindre Har kvalitetsreformen och utvärde- ringen av er utbildning skapat ytter- ligare samverkan med det omgivande samhället i utbildningen? Har utvärderingen av er utbildning skapat ytterligare samverkan, speci- fikt med näringslivet i utbildningen? (Besvaras av alla utom av dem vars utbildning har lagts ned eller planeras att läggas ned) förväntar du dig att sam- verkan med det omgi- att ha i utbildningen tre år efter det att utvärde- BILAGA 2014/15:RFR6 (Besvaras av alla) I mycket hög grad tanter från näringslivet i ut- (Besvaras av alla utom av dem vars utbildning har lagts ned eller planeras att läggas ned) I mycket hög grad Har utvärderingen av er utbildning lett till att ni ser ett behov av att ytterli- tanter från näringslivet i Autonomireformen implementeras parallellt med kvalitetsreformen och motiveras bland annat av en önskan att ge högskolorna och universiteten mer lednings- och handlingsutrymme för att säkra kvalitet i utbildningarna. Har autonomireformens ökade lednings- och handlingsutrymme medfört att ledningen ökat sitt inflytande över (Besvaras av alla) I mycket hög grad Implementering av en ny BILAGA 2014/15:RFR6 (Besvaras av alla utom av dem vars utbildning har lagts ned eller planeras att läggas ned) I mycket hög grad teten hos er? påverkat effekterna av kva- (Besvaras av alla) I mycket hög grad Har din ledning utnyttjat orsak att genomföra änd- ringar som inte är relate- rade till resultatet av din Påståenden om kvalitetsreformen och autonomireformen I vilken grad anser ni att dessa påståenden om reformernas effekter också gäller för er utbildning? (Besvaras av alla) I mycket hög grad på vikten av utbildnings- skapat större fokus på det Det läggs mer resur- ser på kvalitetsarbete i Det arbetas mer systema- tiskt med kvalitetsarbetet i Det arbetas mer strate- i utbildningarna än före samhet på och förståelse BILAGA 2014/15:RFR6 är bäst på att bedöma de är dåligt på att bedöma ningar, då tyngden är på är bättre på att bedöma ningar än korta högre Det behövs fler indikato- rer för att kunna säga nå- got tillförlitligt om kvali- teten i utbildningarna. trots sitt fokus på resultat och speciellt det avslu- tande skriftliga arbetet, anses ha varit kvalitetsdri- vänds i det vidare kvali- Det är en relativt hög grad HSV/UKÄ:s bedömar- grupper och egna upp- 2014/15:RFR6 6. tills haft stor betydelse för kan med det omgivande samhället, inklusive nä- till ett utåtriktat fokus som av ”linjens makt” i led- delegeras från rektor och ned genom organisationen. först och främst medfört en omfördelning av hante- ringen av de olika uppgif- medfört ett mer aktivt del- 14 Dessa fyra frågor under L.4 är formulerade tvärtemot rektorernas påståenden (jfr delrapport 2) för att undvika omvända negationer mellan frågor och svar. Autonomireformen och den konkreta kvalitetsutvärderingen har lett till strategiska överväganden       om undervisningsutbudets sammansättning på ert lärosäte. Om du har kommentarer om kvalitets- eller autonomireformen, eller om du har en historia eller ett case att berätta om, så är du välkommen att skriva här nedan i textfältet. Vi tar emot alla typer av kommentarer med stort intresse. Tack för ditt svar. Vi är väldigt glada att du tog dig tid att besvara våra många frågor om implementeringen och de upplevda effekterna av kvalitetsreformen och autonomireformen på din utbildning. När du klickat på AVSLUTA har vi registrerat alla dina svar. TACK SÅ MYCKET! Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? – arbetsmarknadsutskottets offentliga se- minarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende for- Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen seminarium om OECD:S handlingsplan mot Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i