eunbil · H20N34481C · 2015-01-01 00:00:00 — Förslag till förordning från kommissionen om Europeiska Fonden för Strategiska Investeringar (EFSI) Kommissionen har lagt de lagstiftningsförslag som krävs för att förverkliga delar av kommissionens investeringsplan för , bl.a. förslaget till förordning om Europeiska Fonden för Strategiska Investeringar (EFSI). Förhandlingar inleddes i den för ändamålet inrättade arbetsgruppen . De nya och reviderade regelverken avses kunna träda ikraft . Utöver den överläggning som planeras ske i kommer samråd att ske i inför möte i . Fakta-PM för meddelande om investeringsplanen för togs fram (ref. 2014/15:FPM13). Kommissionens förslag till förordning om EFSI Förordningen ska reglera den del av kommissionens investeringsplan som avser inrättandet av EFSI samt etableringen av ett rådgivningscentrum (Advisory – EIAH) och en europeisk projektlista. Den sistnämnda är en fortsättning på delar av det arbete som gjordes i arbetsgruppen för investeringar (Task Force) . EFSI ska kapitaliseras med från EIB och förses med i garantier från EU-budgeten. Målet är att EFSI fram till slutet av 2017 ska mobilisera huvudsakligen privata investeringar på totalt mer än . EFSI ska inriktas mot långsiktiga investeringar och företagsfinansiering av små- och medelstora företag (SMEs). EFSI ska endast användas för finansiering i de fall andra finansieringskällor med rimliga villkor inte finns tillgängliga. Kommissionen och EIB:s avtal för EFSI och EIAH Förslaget innebär bland annat att kommissionen och EIB kommer att ingå ett avtal om att upprätta EFSI och EIAH. Avtalets ramar framgår i förordningen. Avtalet väntas ingås när förordningen är färdigförhandlad i rådet och . Vidare föreslås att avtalet är öppet för medlemsstater. Deltagandet av andra parter än medlemsstater i EFSI ska ske under förutsättning att befintliga bidragsgivare (av kontanta medel eller garantier till EFSI) samtycker. Andra parter inkluderar nationella utvecklingsbanker eller offentliga organ som ägs eller kontrolleras av medlemsstaterna samt aktörer i den privata sektorn. Medlemsstater kan bidra till fonden genom att betala in kapital eller ställa ut garantier. Garantierna måste accepteras av EIB. Andra parter ska endast kunna bidra med kapital. ska även innehålla bestämmelser som klargör att EFSI är ett tydligt och transparent garantiinstrument och separat konto som förvaltas av EIB. EFSI:s styrningsstruktur (se nedan) ska även regleras och en tydlig skillnad ska göras mellan transaktioner som genomförs med stöd av EFSI och EIB:s övriga transaktioner. Dessutom ska avtalet lägga fast bestämmelser kring EU-garantin och dess användning (se nedan). EIAH:s syfte är att bygga på existerande rådgivning från EIB och kommissionen samt vara ett rådgivningscentrum dvs en ingång till EIB och kommissionens rådgivningstjänster beträffande projektfinansiering och genomförande. EIAH ska delvis finansieras av EU-budgeten upp till ett högsta belopp om fram till sista . EU-garantin, garantifonden samt EU-budgeten Kommissionens förslag innebär att en EU-garanti upprättas till EIB för verksamhet som genomförs inom ramen för EFSI (EU-garantin). Garantin ska täcka eventuella kreditförluster som EIB ådrar sig. av garantibeloppet från EU-budgeten kommer att reserveras i en fond. Denna byggs upp med anslag om . Garantin täcker EIB:s potentiella förluster inom ramen för EFSI. De operationella anslagen som krävs för EFSI-förslaget kommer enligt kommissionen kunna finansieras inom budgetramstaken. De resterande ska garanteras av marginalen mellan budgetramen och egna medelstaket. Finansieringen av EU-garantin följer den inriktning som kommissionen tidigare skisserat genom att omprogrammeras inom rubrik 1a, Tillväxt och sysselsättning, från forskningsprogrammet 2020 och infrastrukturfonden CEF till EU-garantin. Kommissionen understryker att de omprogrammerade medlen från Horisont och CEF inte ska betraktas som ”förlorade anslag”, utan att dessa instället kommer kunna ge avsevärt större utväxling för investeringar givet den hävstångseffekt som EFSI förväntas erbjuda jämfört med den ursprungliga anslagsfinansieringen. De kvarvarade föreslås finansieras genom att använda den outnyttjade marginalen mellan årsbudget och budgetramstak samt via användande av de globala marginalerna för åtaganden och betalningar. Vidare föreslår kommissionen att de, via en delegerad akt, ska ges möjlighet att efter 2018 ändra garantifondens omfattning . Kommissionen föreslår även att de eventuella överskott/intäkter som fonden gör ska återgå till EFSI. Kommissionen har även antagit ändringsbudget 1(ÄB1) med anledning av EFSI och upprättandet av EU-garantin. Kommissionen föreslår en omfördelning om i åtaganden och i betalningar. Åtagandeanslagen omprioriteras med från CEF, från Horisont och från anslagen för ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor ). Betalningsanslagen omprioriteras tillfälligt från ITER. Syftet med ÄB1 är att skapa nya budgetlinjer för garantin och att anslå vissa medel för administrativa utgifter för EIAH. Enligt förslaget ska EFSI:s styrning utgöras av en styrelse och en investeringskommitté. Styrelsen föreslås fastställa den strategiska inriktningen samt de operativa riktlinjerna och förfarandena, inbegripet investeringsriktlinjer och EFSI:s riskprofil. Styrelsens ledamöter föreslås utnämnas av de som bidrar med kontanta medel eller garantier till EFSI, och rösträtten står i proportion till bidragens storlek. I det fall de enda bidragsgivarna till EFSI är EU och EIB ska alla beslut fattas i samförstånd. Om andra parter ansluter sig till ska antalet ledamöter och röster för kommissionen och EIB räknas om enligt ovan dvs på grundval av storleken på bidragen från respektive bidragsgivare i form av kontanta medel eller garantier. Styrelsen ska sträva efter att fatta beslut i samförstånd. Om styrelsen inte kan fatta beslut i samförstånd inom en tidsfrist som ordföranden fastställt ska styrelsen fatta beslut med enkel majoritet. Inget beslut av styrelsen ska antas om kommissionen eller EIB röstar emot det. EFSI föreslås ha en verkställande direktör (), med ansvar för den dagliga verksamheten, och stöd från en vice verkställande direktör. Båda tillsätts av på förslag av EIB och kommissionen för en förnybar period . VD:n ska rapportera om EFSI:s verksamhet till styrelsen varje kvartal. VD:n ska leda en investeringskommitté som ska ansvara för att granska möjliga investeringar i linje med EFSI:s investeringsriktlinjer och godkänna EFSI:s stöd till transaktionerna oavsett de berörda projektetens geografiska läge. ska utöver VD:n bestå av sex oberoende marknadsexperter som tillsätts av styrelsen för en förnybar period . Beslut ska fattas med enkel majoritet. Till detta ska läggas att kommissionen har förtydligat att projektfinansiering som beslutas inom ramen för EFSI även kommer att beslutas i . Kommissionen har betonat att förordningen inte kan reglera EIB:s styrning. Rapportering, ansvarsutkrävande och utvärdering I förslaget anges ett antal regelbundna rapporter och utvärderingar som EIB och kommissionen ska genomföra för att se till att EFSI, EU-garantin och garantifonden används som avsett. Information till och rådet bedöms som särskilt viktig i detta sammanhang. ska kunna begära att EFSI:s verkställande direktör deltar i utfrågningar i och att direktören muntligt eller skriftligt ska svara på frågor som ställs om EFSI. Förslagets sista del utgörs av en fortsättning på den pipeline av projekt (bruttolista) som Task Force arbetade fram . Syftet är att skapa en europeisk projektlista som kontinuerligt uppdateras för att informera investerare om vilka möjligheter som finns i EU. Konkret innebär det att kommissionen och EIB i samarbete med medlemsstaterna ska upprätta, och hålla uppdaterad, en förteckning över potentiella framtida investeringsprojekt i EU. EFSI ska kunna delta i finansiering a av projekt som finns i förteckningen, men kommissionen påpekar att det inte bör finnas någon automatik mellan upptagandet i förteckningen och tillgång till finansiering från EFSI och EFSI bör ges full frihet att välja ut och finansiera projekt som inte ingår i förteckningen. Regeringen har välkomnat investeringsplanen och välkomnar att delar av den nu konkretiseras genom lagstiftningsförslag. Investeringsplanen, där EFSI ingår, syftar till att öka investeringar i EU och därmed bidra till förutsättningar för fler jobb och högre tillväxtpotential. Investeringsplanen kan bli ett viktigt komplement till de åtgärder som görs på såväl EU- som nationell nivå, inklusive strukturreformer, för att stärka konkurrenskraft och tillväxt samt bidra till en hållbar utveckling. Det är bra att planen fokuserar på att stimulera privata investeringar. stödjer ambitionen att förbättra investeringsklimatet genom bättre lagstiftning och enklare regler samt fördjupning av den inre marknaden, särskilt den digitala inre marknaden. Av vikt är även att fortsatt verka för en öppen och fri världshandel. Det är viktigt med hållbara investeringar på energi-, miljö- och klimatområdet med fokus på innovativa teknologier. Investeringsplanen ska bidra till omställningen till en grön resurseffektiv ekonomi. Generellt anser regeringen att det är viktigt att värna sunda offentliga finanser och att EU:s fleråriga budgetram för 2014-2020 respekteras. Regeringen verkar också för att eventuella ökade risker för EU:s budget som investeringsplanen kan innebära minimeras. Beträffande EFSI avser regeringen verka för att EIB:s roll blir central, att styrformerna inte kringskär EIB:s beslutsautonomi och att projekt granskas och bedöms - och finansiering beviljas - på transparenta och objektiva grunder. Inklusive förslag till ändringar av förordningarna för infrastrukturfonden Connecting Europe Facility (CEF) och forskningsprogrammet och förslag till Ändringsbudget 1/15 Projektet för den internationella forskningsanläggningen för fusionsenergi för vilken EU står värd och är största finansiär.