rfr · H30WRFR3d2 · 2015-11-12 00:00:00 — I sin fredstida krishantering har en tydlig uppgift att samordna aktörer i det civila samhället så att viktiga samhällsfunktioner upprätthålls. Länsstyrelserna ska stödja kommunernas arbete med krishantering och följa upp beredskapsförberedelserna på lokal nivå. Det geografiska områdesansvaret innebär att på olika sätt ska verka för att myndigheter, organisationer och samhällsviktiga företag i länet samarbetar före och under en kris för att minimera konsekvenserna av en samhällsstörning. Vid höjd beredskap är den högsta civila totalförsvarsmyndigheten inom länet. I denna roll ingår bl.a. att värna om civilbefolkningen. Länsstyrelser med information om individens ansvar Länsstyrelserna har en gemensam webbplats: . På denna webbplats ligger länkar till respektive länsstyrelses webbplats. Länsstyrelserna har samma struktur och utseende på sina respektive webbplatser. Hu- vudmenyn är identisk (men längre ned i hierarkin kan det förekomma variationer). Krisberedskap ligger på samtliga länsstyrelsers webbplatser under ingången Människa och samhälle. Inledningsvis ges likartad information om krisberedskapen och krishanteringssystemets principer. Efter detta uppvisar webbplatserna flera olikheter. Nedan redovisas de länsstyrelser som på sina webbplatser framhåller att den enskilde har ett ansvar i krisberedskapen. i har under Krisberedskap lagt in information om webbplatsen och larmnumren 113 13 och 112. Under rubriken samhällets krisberedskap har lagt in som en särskild sida Ditt eget ansvar. Med referens till listas på webbplatsen olika händelser som kan inträffa – små och stora – och vem som bär ansvaret. Under rubriken ges kortfattade råd om hur man kan förbereda sig för olika typer av händelser, t.ex. elavbrott (med länk till Risker i länet samt till , och ). In- dividen uppmanas att ta reda på risken för översvämning och skred i det område där han eller hon bor genom att kontakta kommunen. i har skapat en kriswebb som kallas Samhällsinformation (kriswebb.dalarna.se). På denna webbplats ges information om dammbrott, vad som händer vid ett dammbrott, utrymning och hur man får information. Det finns länkar till respektive kommun i länet. Kommunerna ger på sina webbplatser detaljerad information om vad som gäller i det specifika området vid ett dammbrott: vilka områden som är översvämningskänsliga, utrymning av skolor och annan verksamhet m.m. Information ges också i form av Frågor & svar (”Vad ska jag ta med mig om jag måste lämna mitt hem?”, ”Hur ska jag göra med min sjuka gamla mor?”). Flera av kommunerna har tagit fram en folder för de orter inom kommunen som kan drabbas vid ett dammbrott. ”Den här informationen kommer från din kommun. Läs den och fundera igenom vad du skulle göra vid en eventuell krissituation.” Foldern ligger även som en pdf på webbplatsen. har lagt upp information om krisberedskap genom att beskriva Ansvar vid en kris. Information ges om hur samhällets krishanteringssystem är uppbyggt i form av sektors- och verksamhetsansvar, räddningstjänst och individens eget ansvar. ”Det yttersta ansvaret för din egen säkerhet vilar på dig själv men det finns en hel del stöd och tips man kan få för att bättra på möjligheterna att klara en besvärlig situation så lindrigt som möjligt.” Under en särskild sida med rubriken ansvaret ges några tips och råd om hur man kan förbereda sig inför olika typer av nödlägen (från bränder till elavbrott). En kort checklista ges över saker som är bra att ha hemma. informerar även om kurser för allmänheten inom området skydd, säkerhet och överlevnad. i framhåller på den inledande sidan Krisberedskap om roll att samtliga länsstyrelser har ett räddningstjänstansvar vid olyckor i eller utsläpp från kärnkraftverk, men att i , och har utökade beredskapsuppgifter som gäller säkerheten kring kärnkraftverken och risken för utsläpp av radioaktiva ämnen. På sidan finns även korta notiser med aktuell information, t.ex. om larmprov vid . Under rubriken ger viss information om att individen har ett ansvar: ”Du måste dock räkna med att samhället i alla lägen inte kan ta ansvar för din säkerhet. Det är därför viktigt att även du själv skapar en trygghet och en säkerhet för dig, din familj och din egendom.” Ett avsnitt rör brandrisk och eldningsförbud, och där ges vissa praktiska råd om vad som är viktigt att tänka på. På en särskild sida ges information till markägare (med referens till LSO) – viktiga råd för att förebygga skogsbrand. Det finns även en länk till . Under rubriken ges råd till den enskilde om jodtabletter, RDS-varning och utomhuslarm. Broschyren Vid larm från kärnkraftverket i – gör så här (som utarbetats tillsammans med MSB och SSM) finns som pdf på svenska, engelska, finska, persiska, tyska, serbokroatiska och arabiska. Det finns även en länk till Plan för olycka vid kärnteknisk anläggning, men detta dokument riktar sig, som mycket annan information, till andra aktörer, inte till den enskilde. Kommentar: Information som vänder sig till allmänheten ligger långt ned i hierarkin, placerad mellan eller under information som beskriver organisering, lagreglering o. dyl. i ger i fråga om krisberedskap även information om individens ansvar vid en kris. Det framhålls att samhället har ett stort ansvar för att förebygga och hantera kriser men att även individen har ett stort ansvar för sin egen och sina näras säkerhet (hänvisning till LSO). Länkar finns till , , MSB på YouTube samt till webbplatsen HesaFredrik.nu. Denna webbplats är ett resultat av samverkan mellan i län.16 HesaFredrik.nu har ett annorlunda upplägg än många andra webbplatser. Information ges på ett lättsammare sätt och med hjälp av interaktivitet (besökaren kan t.ex. göra ett test som visar vilken krisperson han eller hon är och själv plocka ihop en krislåda). Ett flertal checklistor – krislåda, krisskafferi, vad man ska ha i bilen m.m. – är upplagda på webbplatsen. HesaFredrik.nu ger tydlig information om individens ansvar. 16 Krissamverkan är ett brett nätverk för samverkan mellan krishanteringssystemets aktörer i med representanter från kommunerna och deras räddningstjänster, , , och Alarm. dig själv i några dygn. Då räcker resurserna för räddning. Vi har alla ett gemensamt ansvar att hantera katastrofer och andra kriser. Även om vi i har en god krisberedskap är det omöjligt för samhället att skydda alla från allt. Dessutom har vi alla mycket att tjäna på att förbereda oss för att klara oss själva i åtminstone några dygn. Då kan räddningsresurserna användas för de verkligt nödställda. Att förbereda oss för en kris är inget vi bara kan överlåta till samhället. Vi kan alla se till att vi är förberedda för att klara små och stora kriser. Bränder, epidemier, stormar, strömavbrott och översvämningar kommer att inträffa i – det kan vi vara säkra på. Individen uppmanas att 1. Ta reda på riskerna, 2. Göra en plan och 3. När det gäller att göra en plan uppmanas individen att tänka efter vilka i personens närhet som har särskilda behov om något skulle inträffa. ”Finns barn, gamla eller sjuka?” Information ges om att i är den tidsrymd som individen förväntas klara sig (länkar till och . Kommentar: HesaFredrik.nu är ett ovanligt informationsinitiativ, både till form, tilltal och tydlighet vad gäller förväntningar på individen. HesaFredrik.nu har också en avdelning för de yngre (Vilda ). i informerar under rubriken i huvudsak om arbete och organisation. Under rubriken i länet informeras om översvämningsrisker. I detta sammanhang framhålls att individen har ett grundläggande ansvar som fastighetsägare att skydda sig själv och sin egendom. Det innebär att vidta och bekosta olika åtgärder för att begränsa skador. ”Det är först när du inte klarar av att hantera händelsen som det offentliga går in och stöttar dig.” Information ges om hur individen kan förbereda sig för översvämning. Checklistor finns i form av länkar till webbplatsen (webbsidan Checklistor/Innan översvämning) samt tips om hur man skyddar sin fastighet. Råd ges om att bygga översvämningsskydd. i informerar under Krisberedskap om att samverkar med olika aktörer på olika nivåer för att skapa ett tryggt och säkert samhälle. Beredskap ska finnas för att hantera situationer före, under och efter en kris. Därefter följer informationen Din krisberedskap. Inledningsvis framhålls att var och en av oss har ansvar för att skydda vårt liv och vår egendom vid olyckor och kriser. ”Det är först när du inte kan hantera en händelse som det offentliga ska kunna ge stöd. Därför är det viktigt att du har en viss beredskap och förbereder dig inför en eventuell kris.” I fyra punkter sammanfattas vad individens ansvar består i: Att vara medveten om risker, vara medveten om att samhällets resurser måste prioriteras till grupper som själva inte kan ta sitt ansvar, aktivt hålla sig informerad och följa instruktioner samt ha beredskap för att möta grundläggande behov som tillgång på vatten, mat och värme, framför allt i inledningen av en kris. Individen uppmanas att tänka igenom hur man ska klara sig vid t.ex. ett strömavbrott och förbereda sig genom att se till att han eller hon har tillgång till ficklampa, stearinljus, batteridriven radio m.m. För mer information hänvisas besökaren till , och . informerar under Krisberedskap om krisberedskapens organisation och principer, risker i länet, skogsbrandflyg m.m. men även om individens ansvar. framhåller vår sårbarhet för olika störningar i och med beroendet av teknik och infrastruktur. Samhället har ett stort ansvar för att förebygga och hantera kriser. ”Men individen har också ett personligt ansvar för sin egen och sina näras säkerhet.” framhåller – i likhet med MSB på webbplatserna och – att var den enskildes ansvar börjar och slutar och det offentligas tar vid inte finns reglerat så att det i alla lägen går att veta exakt hur ansvarsfördelningen ser ut. Det är beroende av händelsen och framför allt av individens förmåga. Inga praktiska råd ges om hur man kan förbereda sig. Besökaren rekommenderas att läsa mer på Din- och . i län redogör inledningsvis, i likhet med alla andra länsstyrelser, för krisberedskapens organisation och principer. På en efterföljande nivå följer . Där framhålls att samhällets aktörer har olika ansvar. Information ges under rubrikerna ansvar, Samhällets ansvar och Ditt eget ansvar. På sidan Ditt eget ansvar betonas dels det gemensamma ansvaret i samhället för krisberedskapen, dels det personliga ansvaret för ens egen och de näras säkerhet. Det framhålls att svaga och utsatta får hjälp först och att det är viktigt att kunna hantera oväntade händelser och att individen kan förbereda sig. Besökaren rekommenderas att läsa mer detaljerat om eget ansvar vid olika typer av händelser på webbplatsen . Länsstyrelser som inte informerar om individens ansvar Länsstyrelserna i , , , , , , , , , , , och har ingen information om att individen har ett ansvar i samhällets krisberedskap genom att känna till risker, förbereda sig och hantera en kris. Målgruppen för dessa länsstyrelsers information om krisberedskap och krishantering är i huvudsak andra aktörer på området. Tre av dessa länsstyrelser ger råd till allmänheten utifrån den specifika riskbild som finns i länet, dock utan att behandla frågan om individens ansvar. framhåller på samma sätt som i att samtliga länsstyrelser har räddningstjänstansvar vid olyckor i eller utsläpp från kärnkraftverk, men att i , och har dessutom utökade beredskapsuppgifter som gäller säkerheten kring kärnkraftverken och risken för utsläpp av radioaktiva ämnen. Under rubriken ligger en länk till broschyren Vid larm från kärnkraftverket i – gör så här (på svenska, engelska och tyska). Broschyren, utarbetad tillsammans med MSB och SSM, vänder sig till den enskilde med praktiska råd vid en olycka. Anvisningar ges om vad individen ska göra vid larm, vad man gör med djur och vad man gör vid behov av evakue- Det finns uppgift om avhämtningsplatser m.m. i län ger under rubriken in- formation till allmänheten om zonernas sträckning, jodtabletter, strålningsni- Länk finns till broschyren Vid larm från kärnkraftverket i Forsmark – gör så här. I denna broschyr ger – på samma sätt som länssty- relserna i och – instruktioner om vad individen ska göra vid larm, vad man gör med djur, vad man gör vid behov av evakuering m.m. i tog 2012 tillsammans med och Bo- dens kommuner fram informationsfoldern Om dammen brister som skickades ut till alla hushåll. I denna informeras kommuninvånarna att vid den mindre sannolika händelsen av ett dammbrott i kan hela stad behöva Foldern beskriver förloppet vid ett dammbrott, utrymningsvägar för olika delar i kommunen, vad som ska tas med vid evakuering m.m. ligger även på webbplats. Vissa länsstyrelser har förberett en sida för krisinformation till allmänheten. Informationssatsningar på lokal nivå Av 42 undersökta kommuner informerar 15 kommuner på webbplatsen om att individen har ett ansvar för sin säkerhet, och ger mer eller mindre detaljerade råd. 14 kommuner ger praktiska råd och tips om hur man klarar olika krissituationer (elavbrott, vattenbrist, oväder o. dyl.) men går inte ut explicit med att individen har ett personligt ansvar att förbereda sig och klara sig själv. I 13 av de undersökta kommunerna består informationen om krisberedskap av en redogörelse över kommunens beredskap att hantera kriser, ibland med länkar till MSB:s webbplatser. Enligt krisberedskapens grundprinciper – närhetsprincipen, ansvarsprincipen och likhetsprincipen – har kommunerna en nyckelroll i krisberedskap och krishantering. Kommunerna är ryggraden i arbetet med att förbereda för och hantera kriser. Nedan redogörs för vad en kartläggning av 42 webbplatser visar om vilken information som kommunerna ifråga ger om individens roll och ansvar på detta område. Kommuner som informerar om individens ansvar Under ingången Demokrati & kommun/Krisinformation informeras i korthet om kommunens krisorganisation och ansvar samt individens ansvar: ”Vid kriser har alla ansvar – även du som enskild kommuninvånare. Tips på vad du själv kan göra för att förbereda dig för en kris kan du få på .” Under ingången Säkerhet, kris och beredskap framhålls att allvarliga händelser kan inträffa. Några väl kända kriser i räknas upp som exempel på vad som kan inträffa, och det står kortfattat om ansvar och om behovet av beredskap. ”Vi är alla en del av samhällets krisberedskap och kan bidra på olika sätt.” Krisberedskap presenteras på tre nivåer: Krisberedskap i , Krisberedskap i samt Din egen beredskap. ”Det är även viktigt att du som individ tar ansvar för din egen säkerhet genom att förbereda dig för kriser och oväntade händelser.” Under Din egen krisberedskap ges information i flera avsnitt. Under rubriken mig? ger kommunen råd om bra saker att ha hemma och kortfattade checklistor över mat och vatten, ljus och värme samt information. På webbplatsen finns även en länk till . har samlat information till den enskilde under rubriken politik/Krisberedskap/Så här klarar du dig. Kommunen har ett liknande upplägg som och inleder med den enskildes ansvar och länk till foldern . På webbsidan ligger länkar upplagda till MSB:s poddsändning Om krisen kommer och till film blir el- eller värmeavbrott samt viktiga telefonnummer och webbplatser (, , MSB, 1177, samt Civil.se). kommun har tagit fram informationen på åtta språk, för hela länet.17 Informationen om Krisberedskap inleds med en definition av ordet kris. Kommunens krisledningsorganisation beskrivs liksom samverkan mellan de halländska kommunerna och vid större händelser. Den enskildes ansvar behandlas. Kommunen framhåller att ”den enskilde har ett primärt ansvar att skydda sitt liv och sin egendom. Det innebär att du själv ska genomföra och bekosta olika åtgärder för att begränsa skador som kan uppstå vid en olycka”. Kommunen har bl.a. lagt upp länkar till , Krisinformation och /Alla har ett ansvar. framhåller under rubriken medborgarens personliga ansvar för sin egen och sina näras säkerhet: Du har ett eget ansvar. Du bör räkna med att du måste klara dig själv vid en kris om du inte tillhör gruppen svaga och utsatta människor. Att kunna klara några dygn utan el, vatten eller mat är ingen lätt situation. Men de flesta av oss kan klara det om vi tänker efter före. Om de flesta av oss klarar de första akuta dygnen underlättar det för dem som är mest nödställda. Då kan samhällets resurser användas för att hjälpa svaga och utsatta människor, till exempel äldre, sjuka och barn. 17 SKL, skriftligt svar . Individen uppmanas fundera igenom vad man kan behöva ha hemma. Några exempel ges (vattendunkar, campingkök, ficklampa m.m.) Hänvisning ges till den broschyr som har utarbetat – Så här klarar du dig (länk till pdf) – och till . Foldern innehåller en enkel checklista, viktiga telefonnummer samt information om VMA. Här finns också länkar till och filmer och poddsändningar samt andra viktiga länkar. Under ingången Om kommunen/Trygghet, säkerhet och krishantering/Praktiska råd informerar kommunen om att den svenska krisberedskapen bygger på att alla tar ett gemensamt ansvar, ”men också att vi som individer har ett ansvar för vår egen och våra näras säkerhet. Vi bör vara medvetna om att det ibland inträffar oväntade händelser”. En lista ges över vad man behöver för Råd ges om vad man bör göra vid elavbrott och mat- och vat- tenbrist men även om trygga barn och trygga äldre. Under ingången Omsorg & hjälp/Trygghet och säkerhet framhålls att krisbe- redskap handlar om ”medborgarnas och samhällets förmåga att hantera oöns- kade händelser och kriser”. Under rubriken uppmanas den en- skilde att ta ansvar för den egna beredskapen. Individen uppmanas ta ansvar för sin egen beredskap med hjälp av kommunens råd när det saknas el och Råd ges även om hur individen ska skydda sig vid en översvämning, både förebyggande och i ett akut skede. Under ingången Kommun & politik/Trygg & säker/Krisberedskap informerar kommunen om att individen har ett personligt ansvar: ”Förutom att vi tillsammans i samhället har ett gemensamt ansvar för krisberedskapen, har vi också ett eget personligt ansvar för vår egen och våra näras säkerhet.” Informationen är kortfattad men tydlig. Svaga och utsatta får hjälp först och Förmåga att hantera det osannolika är ett par rubriker. Individen uppmanas att förbereda sig. Bra-att-ha-hemma-saker listas i en särskild meny. Länkar ligger upplagda till , . Under ingången Trygg & säker ges även kortfattad information om elavbrott med några praktiska tips samt om säkerhet i bredare bemärkelse (brand, badvett, fyrverkerier m.m.). Kommunen informerar under och beredskap mycket kortfattat om att kommunen är förberedd om det händer något. Information ges om VMA, var man hittar information i krissituationer m.m. Som exempel på förebyggande arbete nämns broschyren Trygg och säker om det händer som delats ut till kommuninvånarna och som det finns en länk till på webbplatsen. Broschyren Trygg och säker har utarbetats tillsammans med kommun och . I broschyren framhålls inledningsvis att den enskilde, vare sig det är en fysisk eller juridisk person, har ett primärt ansvar för att skydda liv och egendom och att inte orsaka olyckor. I första hand är det den enskilde som ska vidta och bekosta åtgärder som syftar till att förhindra olyckor och begränsa konsekvenserna av de olyckor som inträffar. att räddningstjänsten är en vän, och individen uppmanas att kontakta sin räddningstjänst för råd och tips för ökad säkerhet. Broschyren handlar om säkerhet i vid bemärkelse. Den informerar om brandsäkerhet, barnsäkerhet, inbrottssäkerhet m.m., men även om längre avbrott i elförsörjning och avbrott i värme- och vattenförsörjningen. Broschyren har för varje avsnitt rutor med goda råd och flera checklistor. Broschyren har även information om hjärt-lungräddning (HLR) och akut omhändertagande. En sida i broschyren består av bra telefonnummer och internetadresser (till polisen, räddningstjänstens jourhavande befäl, kommunerna, , MSB och Krisinformation). I informationen om krisberedskap – med referens till närhets-, ansvars- och likhetsprinciperna – framhålls att en kris ska hanteras av de som har ansvaret för verksamheten i vardagen, så nära händelsen som möjligt och i en så likartad organisation som den vardagliga som möjligt. ”Det innebär att kommunen har ett ansvar för det som sker inom sina geografiska gränser, både i vardagen och i kris. Det innebär också att du som privatperson har ett ansvar för dig själv både i vardagen och i kris.” Mer information ges under . ”Kommunen har ett stort ansvar för att vi ska kunna leva tryggt och säkert i vårt samhälle. Men du som privatperson har också ett eget ansvar!” I detta ansvar ingår att vara förberedd på att kriser kan inträffa, att hålla sig informerad och följa de instruktioner och råd som ges i samband med en kris samt att ha beredskap för att hantera grundläggande behov (tillgång på vatten, mat och värme). Länkar finns till , m.fl. webbplatser. Under fliken Räddning och säkerhet framhålls följande: Kommunen måste ha beredskap för olika händelser och kommunstyrelsen har det yttersta ansvaret för människornas säkerhet och trygghet. Men du måste också arbeta för din och dina medmänniskors trygghet. Det finns mycket du kan göra för att bränder, olycksfall och andra obehagliga händelser inte ska inträffa. Under rubriken ger kommunen information om vad individen ska tänka på för att undvika olyckor och detaljerade råd om vad individen ska göra vid brand, strömavbrott och översvämning. En länk finns till broschyren Var beredd där information ges om säkerhet i vid bemärkelse, om vilka lagar som gäller, om samverkan mellan säkerhets- och beredskapssamordnarna i Nordost m.m.18 Här finns också en checklista över vad som behövs vid Samtliga webbsidor har länkar till relevanta aktörer. Kommunen har tagit fram en säkerhetsbroschyr, och den finns som en pdf på webbplatsen. Broschyren beskriver riskerna med (t.ex. vad som kan hända vid en transportolycka, en storbrand eller ett gasmoln) och instruktion ges om vad man ska göra när larmet går m.m. Länkar finns till m.fl. webbplatser. Under rubriken /Trygghet och säkerhet uppmanas individen att vara förutseende. Råd ges om att alla i familjen ska kunna larma 112, att man ska lära sig HLR, ha ficklampa och batteridriven radio och lägga in ICE- nummer i mobilen. Individen uppmanas – på liknande vis som på – att göra motsvarande förberedelser på arbetsplatsen. Man länkar även till Din- . Under rubriken informerar kommunen mycket kort om att individer som kan klara sig själva inte kan räkna med samhällets stöd i ett akut skede av en kris och att det därför är viktigt att man förbereder sig. Tips ges om hur man förbereder sig och sin bostad. Det finns en lista på bra saker att ha hemma, liksom detaljerade tips om värme, mat och vatten. Informationen avslutas med en länk till för mer praktiska tips. 18 Sju kommuner i den nordostliga delen av samverkar. Krisberedskap är ett samverkansområde. kommun, Var beredd!, 2008. En sida under och beredskap på kommunens webbplats är reserverad för information vid krisläge (kriswebb). Under ingången Säkerhet och kris/Personsäkerhet betonas den enskildes ansvar för sin egen och anhörigas säkerhet. Det framhålls att den ”svenska krisberedskapen bygger på att alla tar ett gemensamt ansvar för vårt lands och för vår egen och våra anhörigas säkerhet. I det egna ansvaret ligger en skyldighet att vara förberedd på att kunna hantera en svår situation och klara de omedelbara behov som kan uppstå. Är vi starka och friska måste vi räkna med att samhällets resurser till en början kommer att användas för att hjälpa svaga och utsatta människor.” Som exempel nämns äldre, sjuka och barn. Individen uppmanas att tänka igenom hur man ska klara sig vid ett längre elavbrott, och att hitta mer information på , , och webbplats. Det finns varken praktiska råd eller checklistor på webbplatsen. ger information om räddningstjänst och krishantering under rubriken , stöd och hjälp/Trygg och säker.