rfr · H20WRFR16 · 2015-07-31 00:00:00 — ständigheter ha tillgång till den här typen av extra skydd. drar in licenser eller tillstånd är det inte bara investeringar som kan på- verkas utan även tusentals jobb, och det påverkar i allra högsta grad medbor- gare och konsumenter. När de här avtalen bildades och växte fram globalt gjorde de det med mycket fokus på företag och mycket mindre med fokus på staters rätt att re- Det är därför vi nu försöker reformera dem så att det ska vara kristall- klart att i vissa tydliga fall kan man använda avtalen, men det ska begränsas, definieras och ske öppet, och det ska vara kristallklart att stater har rätt att stifta STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN lagar för att skydda sina medborgare, konsumenter, miljön och så vidare. Detta kan inte ifrågasättas. Och det är den nya generationen av ISDS som vi nu försöker utveckla i samarbete med medlemsländer och för att förhoppningsvis skapa en idealmodell som kan ersätta alla de 1 400 som finns i EU och som kan sätta standarden också för framtida avtal med , och så vidare. (C): Fru ordförande! Min fråga tangerar lite grann den som från Socialdemokraterna ställde tidigare och handlar om antibiotikaanvändning. har ju en stor överanvändning av antibiotika när det gäller djur. Djuren får det i förebyggande syfte i dricksvatten, foder och annat. Det är klart att det också påverkar människors hälsa. När vi har så vitt skilda regler kring antibiotikaanvändning är min oro hur det kommer att påverka oss i , om reglementena för antibiotikaanvändning eventuellt riskerar att luckras upp eller när det gäller hanteringen av mat som kommer från . , närings- och innovationsminister: Jag tycker att det är en väldigt viktig fråga. I har vi haft en tradition och väldigt stark uppfattning att vi inte ska behandla friska djur i någon form av tillväxtfas med mediciner för att driva på djurhållningen. Det här är en global fråga. Antibiotikaresistens är inte längre en fråga bara för eller . Det är ett globalt hot som växer fram. Därför har den i europeiska sammanhang drivit på och lyft fram frågan i alla sammanhang. Vi har också föreslagit en samarbetsartikel i avtalet om hur både och kan jobba för att minska antibiotikaanvändningen i djurhållningen. Tyvärr är det inte bara en skillnad mellan vår och syn på detta, utan det finns också en skillnad mellan svensk och europeisk syn på en del av dessa frågor. Vi har föreslagit att detta ska komma upp på dagordningen och i diskussionerna om . Det skulle också kunna vara en del av avtalet där vi gemensamt tar ett ansvar för att minska antibiotikaanvändningen. Det är en viktig fråga. , Konsumenter och Beuc: Ur både svenskt och europeiskt konsumentperspektiv applåderar vi att man tydligt för in den här frågan. Vi har talat om vad vi oroar oss för. Men det finns också ett antal saker som vi vill se i ett eventuellt kommande frihandelsavtal, och det här tycker vi absolut är en sådan jätteviktig fråga. Här är det milsvida skillnader mellan några av de europeiska länderna men framför allt mellan och när det gäller hur man gör. , som är ordförande i , berättade för mig att hon hade varit i och där berättat just att vi inte ger antibiotika i förebyggande syfte. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Där hade de sagt: Är ni så grymma att ni väntar tills djuren blir sjuka? lite grann bilden av hur pass stora skillnaderna är här. Det här är ett viktigt område. Och det handlar inte bara om maten, utan det handlar om hela frågan om antibiotikaresistens. Vi hoppas att vi tydligt får in detta i avtalet. , : Jag är långt ifrån någon expert på det Men som ministern och sa är detta extremt vik- tiga frågor, inte minst för ett land som men också för hela . Ambitionsnivån här är ganska tydlig och klar. rätta mig om jag har fel, men både i högnivågruppens rapport och i EU:s för- handlingsmandat finns det mycket ambitiösa skrivningar vad gäller dessa frå- Jag tror att man i sjunde eller åttonde förhandlingsrundan slog fast att båda sidor skulle titta närmare på animal welfare, djurhållning, djurskydd och så Frågan finns alltså på dagordningen som en viktig fråga. Sedan kan jag bara återge vad som sas efter den åttonde förhandlingsrundan Då tog EU och fram den gemensamma texten att TTIP would not lower food safety standards or a stricter right of either part to Man har alltså ganska klart och tydligt slagit fast att det är upp till varje enskilt land att reglera på de här områdena och att man inte kommer att sänka nivåer och skyddsnivåer. , : Jag kan instämma i vad föregående ta- lare och ministern har sagt. Det här är en otroligt viktig fråga, och det är en ganska självklar fråga där TTIP kan göra skillnad. Det här är ett problem och en fråga som har drivits offensivt från svenskt Det är större än bara djurvälfärd, det handlar också om antibiotikare- Vi har lite olika syn i EU och definitivt olika syn jämfört med . här kan det bli en stor vinst om vi kan tala om de här frågorna. komma överens om målet är det en typisk sådan fråga där TTIP kan sätta en standard, för precis som ministern säger är problemet globalt. Här kan vi visa (V): Fru ordförande! Jag tänkte ställa en fråga om storföre- tagens påverkansmöjligheter dels i förhandlingarna om TTIP, dels gällande införande av en ny lagstiftning. EU-kommissionär anlitade en ny tjänsteman som speciell rådgivare till TTIP-förhandlarna. Denna tjänsteman har tidigare arbetat som jurist på . advokatbyrå som företräder i en ICSID-stämning mot en- ligt EU:s energistadga, för att med anledning av Fukushimakatastro- fen vill stänga ned sin kärnkraft, och i ett fall som ännu inte är avgjort. var också med och grundade FILA, som är de stora advokatbyråernas organi- sation, för att påverka TTIP-förhandlingarna så att de som jurister kan tjäna STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN ännu mer pengar på skiljedomsförfaranden. Hen anses också vara personen som ligger bakom förslaget till regleringssamverkan som ska utformas i TTIP. , som tog upp tidigare, är ju ett organ som enligt förslag i förväg ska granska lagstiftning och förordningar utifrån ett handelsperspektiv innan de blir offentliga för oss som lagstiftare. Troligtvis kommer storföretagen att kunna få ett väldigt stort inflytande över detta. Organet liknar i stor utsträckning den amerikanska organisationen som etablerades av . Amerikanerna brukar likna OIRA vid en dålig pojkvän, en pojkvän som först verkar snäll och trevlig men som när man har varit tillsammans ett tag blir väldigt kontrollerande och farlig. OIRA har till exempel försenat lagstiftning om att stoppa farligt silikon i byggen, och i och deras hårdare reglering mot skadligt ozonutsläpp . EU-kommissionär , är det verkligen lämpligt att du anlitar storföretagens rådgivare som dina egna? Är det verkligen demokratiskt att föreslå att storföretag ska ha möjlighet att försvåra, förhala och stoppa lagstiftning som rör människor och miljö, enbart utifrån handel som aspekt, innan den har nått de politiska beslutsfattarna? Och är det verkligen rätt väg att gå att ge multinationella storföretag ännu mer makt över våra lagar? , : Det var en räcka av frågor. Bland annat handlade de om en rådgivare till mig, inte en tjänsteman. Det är en oavlönad rådgivare som finns här i rummet och som inte har arbetat på . Han har arbetat med de här frågorna på kommissionen. Personen , som sitter här i rummet, och jag kan reda ut allt det där. Han uppfyller naturligtvis alla etiska krav och har noga granskats av kommissionen. Han är en person som har mycket stor kunskap om de här frågorna. Han har jobbat i kommissionen och har inte någon koppling till något av de fall som nämnde. Men det var bra att vi fick klargöra detta. När det gäller storföretagen och andra företag finns ännu inget råd, men vi planerar för ett råd eller något slags panel som är just rådgivande. publicerar tankar på ny reglering. Det är offentligt. Du kan läsa det, och företagen kan läsa det. När det är publicerat där kommer rådet att titta på frågan. I rådet tänker vi oss att de bästa experterna ska sitta, och världens bästa experter är amerikanska och europeiska när det handlar om att sätta standarder för att se till att vi har säkerhetsnivåer för kemikalier vid tillverkning av bilar och möbler så att de inte ska brinna upp, och så vidare. Meningen är att de ska utbyta tankar, erfarenheter, data och forskning samt lämna förslag till de lagstiftande församlingarna. Här kommer experter som jobbar med små och med stora företag att finnas. Vi tänker oss också att de ska ha möjlighet att ta råd från det civila samhället, från miljöorganisationer och konsumentorganisationer, på ett öppet och fullkomligt transparent sätt för att lämna underlag till beslutsfattarna. Det är alltså inte STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN fråga om att stora företag har större makt än någon annan här, utan det är per- soner som är engagerade i regelsättning. Detta har pågått . Inom vissa branscher har det funnits ett samarbete i och i . På andra områden tänker vi oss att vi gemensamt ska kunna etablera detta. De lämnar förslag, och sedan är det naturligtvis de lagstiftande församlingarna som bestämmer om det är bra för- slag eller inte. Men hur kompetenta riksdagsledamöter, ker och kongressledamöter vi än har är det klart att vi är beroende av expertisen som talar om hur vi bäst ska se till att bilister skyddas i den nya generationen av elbilar, hur nanotekniken utvecklas, hur vi sätter regler och standarder, hur sladdarna ska dras i den nya generationens datorer och så vidare. mycket teknisk information som behövs, och det är där rådet, panelen, samar- betsorganet eller vad det nu kommer att kallas kommer in. Vi diskuterar detta med mina medarbetare i just . Ett förnyat, upp- daterat förslag från kommer att läggas ut på hemsidan inom några da- Där kan ledamöterna ta del av de senaste tankarna på det här området. , LO: Jag vill spinna vidare på den fråga som restes här och som kommissionären tog upp, nämligen regelsamarbete som seglar upp som en stor och kontroversiell fråga. Det är viktigt att klara ut vad det Vi från fackföreningsrörelsen tycker att det är väldigt viktigt att de sociala parterna finns med och inte bara näringslivsorganisationer eller konsumentor- Förra gången man försökte sätta ihop ett sådant här råd fanns inte de fack- liga organisationerna med. Det är därför glädjande att kommissionären lyfter Det är viktigt med förtroende för många olika aktörer men också att ta till vara den dialog som förs inom EU:s institutioner, inom den sociala dialogen och i den rådgivande kommittén om hälsa och säkerhet Det är viktigt att man inte sidsteppar den typen av normal Det är ett medskick till kommissionen. , : En uppgift för rådet är också att verka både inom EU och för att sprida standarden globalt, det som kallas för good regulatory standard eller good regulatory practises. Det innebär att innan förslag läggs fram ska man göra en konsekvensutredning, en impact assess- ment som det heter på EU-slang. Man ska konsultera alla parter, både de fack- liga och olika delar av civilsamhället, och processen ska ske transparent. är viktiga principer som rådet ska tillämpa internt men också globalt. (FP): Tack för intressanta presentationer och en väldigt viktig Det är viktigt att vi bejakar handel och internationellt utbyte och att vi också tänker på vad det har betytt för del och för svenskt välstånd både före och efter födelse. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Från följer vi med stort intresse TTIP-förhandlingarna och är särskilt glada att kommissionen har valt att vara så öppen i alla dokument som läggs ut och att vara transparent i förhandlingsprocessen. Det tror jag är väldigt bra. Vi kommer att vilja fortsätta följa förhandlingarna, och kanske kan vi till och med återkomma till en hearing när vi når slutet av förhandlingsprocessen. Vi har talat mycket om de stora fördelar som vi ser med TTIP, och några har tagit upp orosmoment som man funderar på. Men min fråga har en lite annorlunda vinkel och jag ställer den till och till Mi- kael . Vad är egentligen alternativet till TTIP? Hur ser ni på vad som skulle hända om vi misslyckades med förhandlingarna, om och EU inte lyckas komma överens i de viktiga handelsfrågorna? Då tänker jag på ekonomiskt plan men också geopolitiskt. , närings- och innovationsminister: om vi ser stora fördelar med avtalet, att det skapar förutsättningar för tillväxt och jobb, är det lite dumt att i början av en förhandling säga att allting kommer att bli bra. Vi har ju inte sett avtalet . Vi är två parter som förhandlar och som har en del olika intressen, så jag tycker att vi ska vara ödmjuka i en sådan förhandling. Vi går in med ett förhandlingsmandat och med ambitioner. Allting kommer nog inte att bli exakt som vi vill, och vi måste utvärdera avtalet när det finns på plats. Så gör vi ju när det gäller alla internationella handelsavtal. En relevant fråga att ställa sig, som kanske inte lyfts så ofta i debatten, är vad som skulle hända om och misslyckades med att komma överens om ett bra avtal. Jag tror att det får stora konsekvenser för möjlighet till återhämtning. Ekonomin går fortfarande ganska trögt i , och vi är beroende av mer handel men också av ökade investeringar. är ett av de länder som gör störst investeringar i . Våra företag har ett behov av att vara där för att nå ut på globala marknader. Jag tror att som ett litet exportberoende land är ett av de länder som har mest att vinna på att ett avtal kommer till stånd. Då kan man vända på logiken, för risken är att vi har mest att förlora på att ett avtal inte kommer till stånd. Men allting bygger på att det blir ett bra avtal. Vi får inte skriva under avtalet innan det är klart; så kan vi inte göra. Men det finns också risker för att världen förändras. Och om och inte kan enas om något som har med standarder och moderna avtal att göra tror jag att andra kontinenter kommer att sätta de globala standarderna, vilket kan få effekter på mycket framöver. Men det finns också en säkerhetspolitisk dimension om i detta säkerhetspolitiska läge inte kan komma överens med på handelspolitikens område. Då tror jag att det finns de som kommer att titta på oss och undra hur vi har skött våra kort. , : Jag har samma syn som på detta. Vi handlar naturligtvis med , har vi lärt oss, och det kommer vi att fortsätta göra. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Själva poängen med förhandlingarna är ju att försöka flytta fram de euro- peiska positionerna så mycket som möjligt och få ett avtal där vi vinner så mycket som möjligt. Om vi inte lyckas går vi miste om de tänkbara ekono- miska fördelar som är viktiga för att ska komma ut ur krisen, för att ge nya möjligheter till investeringar och jobb för företagare och därige- nom medborgare, men vi går också miste om möjligheten att sätta standarder. Någon annan kommer att sätta dem om inte vi gör det och som kanske har andra huvudsakliga utgångspunkter än höga standarder för att skydda våra Vi har också ett kapitel som vi inte har talat om , nämligen om för- handlingar om energi. Det ska möjliggöra för de europeiska regeringar som så önskar att importera gas och olja från och därigenom kunna diversifiera det väldigt ensidiga energiberoende som vissa länder har mot en annan viktig granne åt det andra hållet. Det är en viktig geopolitisk fråga. Vi sänder naturligtvis signaler till hela världen om och miss- lyckas att göra detta. Risken är då att fortsätter sina intensiva kontakter och utvecklar dem med och att hamnar längre ned på priorite- ringslistan, vilket också blir dåligt för vår ekonomi. vi att fortsätta handla med . Vi flyttar ju inte tillbaka till grottorna, så att säga, men det får potentiellt negativa konsekvenser om vi inte kan få de för- delar som vi hoppas på. Vi har investerat mycket från båda sidor av för att avtalet verkligen ska innebära ett stort genombrott. , : Som jag avslutade med att säga tror jag att det är viktigt att vi inser att det här kan potentiellt bli det största frihandels- avtalet i världen. Och det är egentligen mer än ett frihandelsavtal. ett partnerskap som är bredare och djupare än tidigare frihandelsavtal när det gäller standarder och regulativt samarbete. Jag tror att vi på ett sätt har lättare att förhandla, för vi står varandra ganska Även om vi ser och understryker vissa skillnader som finns mellan EU och är det ganska mycket mer närhet i hur vi värderar många frågor och vikten av handel än när vi förhandlar med andra mer avlägsna länder. ett sätt är det svårare, för den här gången är det två giganter som förhandlar EU kan inte bara direkt sälja in sina egna standarder och önsk- ningar, precis som ministern understryker, och kan inte heller göra det. och även EU har varit vana vid att förhandla med parter som inte är jäm- Den här gången är det två giganter som förhandlar med varandra, så det är lättare och svårare på en och samma gång. Riskerna är givetvis att vi får förskjutningar geopolitiskt. inte och väntar på att TTIP ska bli av. Det finns andra avtal som kan bli av. är det viktigt att vi värnar om vikten av ett frihandelsavtal för Jag vill återkoppla till det som flera av talarna här har tagit upp, näm- ligen att den absolut bästa lösningen är den globala, den multilaterala. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN De som förhandlar om TTIP, det vill säga EU och , är övertygade om att det är en global spelplan, globala regler och det multilaterala som vi egentligen vill tillbaka till, och den ambitionen finns i TTIP. När vi förhandlar om ett sådant här viktigt avtal vill jag understryka vikten av att vi gör det WTO- kompatibelt men också att vi tänker på hur det kan vara öppet och hur det kan sätta en standard för resten av världen. Insatserna är högre. På ett sätt är det lättare och på ett sätt svårare. Men det är klart att vi ska vara realister. Allt kan vi inte få igenom. Antibiotika är ett lysande exempel på en fråga där vi kan komma framåt. Jag ville bara understryka just det exceptionella i avtalsförhandlingen, som egentligen är en partnerskapsförhandling. , : Jag kan skriva under på allt mycket klokt som har sagts av de tre föregående talarna. Som de sa är det viktiga vilken signal det ger externt vad gäller EU:s trovärdighet som förhandlingspart. är lite av ett crunch year för EU vad gäller olika förhandlingar. Vi går också mot en klimatkonferens i . Vi ska försöka förhandla i WTO och få upp Doharundan på räls igen i . Amerikanerna blickar faktiskt just nu västerut från deras horisont sett. Det är TTIP som står för dörren. Det är där intresset finns av säkerhetspolitiska och geostrategiska skäl. TTIP ligger lite som nummer två i prioriteringsordning. Det är viktigt att vi kommer till skott och inte bara förhandlar med oss själva. Vi förhandlar faktiskt med en motpart och måste kompromissa. , som vi har förhandlat frihandelsavtal med, , som ingår i Aseanländerna och som vi bockar av bilateralt, och många andra som vi förhandlar med fäster blickarna mot och vad vi är beredda att leverera i olika sammanhang. Jag tror att det är ett jätteviktigt signalvärde att vi lyckas med det här, inte bara ekonomiskt utan också därför att vi delar så mycket av värdegrund och annat med . Låt mig bara kort komma tillbaka till ett inledningskonstaterande om öppenhet och transparens, framför allt till vår vän från . Detta att kommissionen sitter i storföretagens knän och äter ur våra händer tror jag är en lite överdriven bild av hur det ser ut . Min bild av det hela är att kommissionen gör ett enormt arbete och enorma ansträngningar för att se till att den här processen är transparent och öppen. Likadant är det med och de yttranden som 14 utskott har gjort och som man ska rösta om. EU:s institutioner är enormt öppna med detta. Till exempel ISK, som både fack och arbetsgivare sitter i och diskuterar detta, kommer med gemensamma uttalanden, försöker kompromissa och för en enorm dialog. Dokument, förhandlingsmandat och så vidare finns på nätet; det är bara att plocka upp. Många motståndare och kritiker säger: Det är miljoner som står bakom oss och är motståndare till detta. Så här är det: Det är 2 300 besök för att ta reda på vad de här dokumenten innehåller i substans. Det finns alltså ett ganska litet intresse från allmänheten att läsa, begrunda och analysera de dokument som STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN finns ute på nätet, tyvärr. Det är lite trist. Den här processen är enormt öppen, och det är bara att prisa kommissionen för det enorma arbete som görs. (KD): Det är en jätteintressant förmiddag. haka på spåret om detta med standarder och regelverk. der eller bättre samordning borde rimligtvis leda till ett effektivare resursut- nyttjande och därmed en mer hållbar utveckling. Utgångspunkten för TTIP i det här avseendet är, som jag förstår det, att både och EU ska kunna fortsätta att anta regleringar för att skydda hälsa, säkerhet och miljö men utan att det skapar nya och onödiga handelshinder. Gemensamma märkningsbestämmelser, enhetliga säkerhetsstandarder och en enda registreringsprocedur för läkemedel, som kommissionären nämnde, eller medicinteknik också för den delen, är exempel på vad TTIP skulle kunna Som nämnde kanske det också skulle kunna ut- göra grunden för en global standard inom handel och produktion. Med tanke på hur stor del av världsekonomin som dessa två giganter till- sammans utgör skulle det kunna sätta press på och andra tillväxtländer att anpassa sig i stället för att själva försöka exportera sina egna lägre standar- der till omvärlden. Frågan är alltså: Kan TTIP utformas på ett sådant sätt att det underlättar för handel även med länder som står utanför avtalet, till exempel genom att ansluta sig till hela eller delar av det? , : Ja, det är naturligtvis målet. att standarder sätts på den globala nivån. I viss utsträckning har man gjort det historiskt på vissa områden, men tyvärr inte med den hastighet som vi skulle Om de två största ekonomierna lyckas sätta standarder på de områden som ledamoten nämnde här men också på andra områden är det klart att det får en väldigt stor effekt. Vi hoppas att det är något som kan tas in i det globala Detta är inte temat för dagens utfrågning, men vi gör oerhört mycket för att försöka få igång de globala förhandlingarna både när det gäller grönt gods in- för klimathandlingarna och när det gäller tjänstesektorn, men framför allt när det gäller Doharundan där alla insatser nu görs för att den ska kunna avslutas till mötet i eller i alla fall få ett politiskt genombrott där. Det finns goda chanser för det. Det är absolut ett mål också att underlätta för länder som exporterar både till och till EU att ha en standard att förhålla sig till under resans gång. När det gäller ett öppet avtal har vi från EU:s sida sagt att vi gärna ser att det är ett öppet avtal när vi är klara så att andra länder så att säga kan logga in Det omedelbara är kanske från våra grannländer. tryckt ett sådant intresse liksom , och man kan tänka sig att skulle kunna vara intresserat, och så vidare. Jag tycker att det är en väldigt bra utgångspunkt att det ska vara möjligt, men först måste vi naturligtvis ha ett STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN avtal som är så öppet som möjligt och framför allt att delar av det kan bli globalt ledande. , LO: Jag tar tillfället i akt och tar upp frågan om globala standarder när det gäller arbetstagares rättigheter. EU slöt ett avtal med och har kommit med en utvärdering av det. som det finns ekonomiskt positiva fördelar har det vad gäller arbetstagares rättigheter snarare blivit värre i fråga om avtalet med . Vad gör man då, när fackliga organisationers rätt att förhandla kollektivt utmanas och organisationer t.o.m. förklaras som olagliga? Vad har man för muskler när det gäller internationella handelsavtal?