rfr · H20WRFR15 · 2015-06-17 00:00:00 — Tanken är dock att ska kunna fatta beslut om detta . Man har kommit olika långt i olika delar, men det finns flera områden där det fortfarande pågår väldigt intensiva diskussioner om hur slutresultatet ska se ut. De är centrala för och handlar om internprissättning, fasta driftsställen och tvistlösningsmekanismer. Här är det viktigt att se de olika åtgärderna i ett sammanhang för att kunna bedöma de slutgiltiga effekterna av dem, både vad gäller att de faktiskt bidrar till att hindra skatteundandragande och kapitalflykt och vad gäller hur det påverkar och den svenska bolagsskattebasen. Vi driver naturligtvis på i frågorna vad gäller internprissättning och fasta driftsställen, där det är mycket intensiva diskussioner, men har även lyft fram vikten av att det finns en ordentlig tvistlösningsmekanism. Risken med detta är nämligen att en del regler blir lite oklara. Det blir nya regler, och det kan ju hända att olika stater uppfattar dem på olika sätt. Då finns det risk att företag hamnar i en dubbelbeskattningssituation, och därför är det viktigt att det finns en väl fungerande tvistlösningsmekanism så att näringslivet inte drabbas av detta på ett orimligt sätt på grund av att stater tolkar de nya reglerna på olika sätt. Det ska vara ordning och reda. Därför tycker vi att det är viktigt att det finns en ordentlig tvistlösningsmekanism för att lösa eventuella tvister mellan länder. När det gäller vad kommer att leda till är det givetvis nya riktlinjer vad gäller internprissättning, och det kommer även att påverka modell för skatteavtal. Naturligtvis kommer det också att påverka intern lagstiftning i , så det kommer att leda till ett lagstiftningsarbete i . Det kommer bland annat att innebära att land-för-land- rapporteringen behöver införas i svensk lagstiftning, vilket ju kommer att leda till en ökad administrativ börda för en del av multinationella företag – att det blir en konsekvens av detta arbete är svårt att komma ifrån. Sammanfattningsvis jobbar regeringen mycket aktivt med detta. att det är ett viktigt arbete och att man jobbar aktivt på den internationella arenan mot skatteflykt och skatteundandragande. är det viktigt att vi SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT värnar de legitima intressen som ett land som har med en stor Vi ska motverka skatteflykt och skatteundandragande. ska inte driva det projektet längre än så. Ordföranden: , finansministern, för den informationen. fram till punkten frågestund. Först kommer skatteutskottets ledamöter att beredas möjlighet att ställa frågor i en ordning som överensstämmer med Därefter kommer övriga deltagare här i Förstakammarsalen att ha möjlighet att ställa frågor. (S): Tack för väldigt intressanta presentationer. berört vikten av att få med utvecklingsländerna i arbetet men också de behov som finns för att det ska vara möjligt. Flera har varit inne på FN:s roll i arbetet. Det skulle vara intressant att få höra mer om hur arbete och FN:s arbete kan länkas mer samman och de behov som finns att eventuellt stärka FN:s arbete i frågorna. parlamentariker i undrar jag om det finns ytterligare sätt som kan bidra på just vad gäller perspektivet med utvecklingsländerna. riktas framför allt till , men det är även intressant med input från andra. (M): Tack för intressanta föredragningar. Min fråga riktar sig kanske främst till representant och eventuellt också till Låt säga att systemet trots allt kommer på plats och att de utmaningar som finns framför oss kan lösas. Sedan visar sig systemet inte vara perfekt, utan det behöver justeras. Det är troligt att det är utgången på det hela. sig att de justeringar som behöver göras blir till kraftig fördel för något land och kraftig nackdel för något annat land. Finansministern var inne på just konflikthantering i detta. och att man eventuellt ska kunna lösa den typen av problem som kommer upp med tiden? , : Tack till bägge frågeställarna för de väldigt Jag kanske kan börja med den första. har tyckt och tänkt i precis samma sak. vi fundera över att vi måste koppla närmare samman det arbete som och FN gör. Vi har bjudit in FN, som också har kommit med som en observatör i vårt arbete. Samma sak gäller IMF, och andra regionala Det gäller till exempel organisationen för , CIAT, och ATAF, , som också är med i vår kommitté och bidrar till det arbete som vi gör med BEPS. andra aspekter som vi arbetar med när vi arbetar med skattefrågor. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT Vi har också ett nära samarbete med FN. Vi deltar i dess arbete och kommittéer. Vi har också gemensamma utbildningstillfällen för att till exempel titta på internprissättning. Vi följer deras arbete på det området. Vi tycker att det är arbeten som kompletterar varandra. Det är ingenting som går i motsatta riktningar. FN har med rätta alltid haft ett fokus på utvecklingsländerna. Vi har också tagit med utvecklingsländerna i vårt fokus eftersom vi förstår att världens förändras och ekonomierna blir alltmer integrerade. Det betyder att vi behöver se mer till de globala aspekterna. Det är viktigt för medlemmar och också för utvecklingsländerna. Vi har också representanter från i kommittén för skattefrågor som finns med här. Vi hade ett möte . De kan säkert intyga att vi då hade ett aktivt deltagande från just dessa utvecklingsländer, kanske mer aktivt än från våra egna OECD- länder. Det är bra och positivt att de känner att de vill och kan bidra praktiskt med bra tankegångar i vårt arbete. Vi stärker länkarna och kopplingarna. Vi fortsätter att göra så. Vi arbetar också aktivt i dialogerna inför konferensen i . Vi ser fram emot fortsatt samarbete. Jag tycker nog att det stämmer väl överens med vad du föreslår och tycker. Så till den andra frågan. En sak som jag nämnde hade att göra med miljön efter BEPS. Ministern var inne på att paketet ska presenteras till G20-länderna. Det är inte slutet på arbetet, utan det handlar om att vi tillhandahåller en skiss för de olika länderna att använda. Sedan måste de olika länderna fatta beslut om vad de tycker är bra för dem. Vi hoppas att när man nu har deltagit i arbetet, i samförståndet och samsynen kommer man också att genomföra detta. Naturligtvis måste vi sedan följa arbetet och kanske genomföra justeringar. Det är sådant som redan förutses också vad gäller arbetet med den landsvisa rapporteringen där vi ska ha en översyn 2020. Vi förväntar oss att vi kommer att fortsätta att behöva titta också på andra aspekter. Detta är någonting som bygger på samsyn. Så är det alltid med arbete inom . De länder som känner sig missgynnade kommer att göra sina röster hörda. Här vill jag också säga en sak för att kommentera en del av de farhågor som har uttryckts från de två företagsrepresentanterna. Jag tycker inte att kommer att förlora på den här övningen, utan har mycket att vinna. Det handlar inte bara om ökad öppenhet och insyn. Det handlar också om ett bredare samarbete och en bredare samordning som kommer att leda till konsekvens. De övervakningssystem som kommer att finnas kommer också att göra arbetet mer effektivt. Vi har sett att man i till exempel har intagit aggressiva ståndpunkter som inte stämde överens med de avtal som man har slutit. Vad var det som hände? Det var företagen som i slutänden sa: Vi vill inte driva någon verksamhet och göra affärer här. är de tillbaka vid förhandlingsbordet och är med och utvecklar regler, och de säger också att de tänker följa reglerna. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT Detta är intressant och viktigt att förstå för näringslivet. Här handlar det om tvistlösning och minimistandarder som kommer att göra det möjligt att lösa tvister på ett bra och snabbt sätt eftersom de nödvändiga reglerna kommer att Jag tror att det kommer att vara bra för alla länder. Finansminister (S): ställer en ytterst Det är precis därför som det är så viktigt att vi har varit och är aktiva i arbetet hela vägen upp till beslutet . Det är väldigt bra att den tidigare regeringen lade mycket resurser på detta, och jag är glad att vi har kunnat fortsätta att göra den prioriteringen. Det är alltid lättare att få det rätt från början än att ändra sedan när systemet väl är på plats. Det är därför viktigt att vi fortsätter att driva relevanta intressen mycket aktivt hela vägen till september men naturligtvis även efteråt. Något som är en poäng i detta som kan vara väldigt bra är om man kan få fram en bra tvistlösningsmekanism. Det kan vara till stor hjälp för många svenska multinationella företag där det är ett problem att de ibland blir dubbelbeskattade när två stater är oeniga och båda staterna tycker att de har rätt att ta ut bolagsskatten. Det kan vara en bra fördel för svenska företag om det blir en tvistlösningsmekanism. Vi tror att det är bra för oss också, för vi tycker naturligtvis att vi har rätt i tvisterna. Vi får se vad en tvistlösningsmekanism sedan kommer fram till. , : Jag har en kort kommentar till den första frågan. ser två möjligheter att använda roll som utvecklingsfinansiär som har valt att gå före med både rapportering land för land men också sunda Som jag tidigare sa har vi möjlighet att påverka de andra europeiska utvecklingsfinansiärerna och IFC. Det är också ett sätt att påverka Det andra området gäller inför konferensen i . Jag tror att har stora möjligheter att påverka genom att visa på goda exempel. Trots att vi investerar i de absolut svåraste länderna i söder om har vi möjlighet att gå före och visa på rapportering land för land och så vidare. Det är en förhoppning att man kan använda konkreta exempel för att påverka och få ihop de olika systemen. Ordföranden: Jag vill redan nu flagga för att det finns möjligheter för er som finns närvarande här att ställa frågor. Begär gärna ordet. Jag ska upprätta en (MP): Också jag vill tacka så mycket för intressanta Jag tänkte ställa en fråga som rör öppenhet och sekretess i olika företags verksamheter. Det finns en potentiell konflikt. SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT De flesta är väl överens om att nationella myndigheter behöver tillgång till olika uppgifter från företag för att kunna utväxla olika uppgifter. finns det konkurrens mellan företag, och en del företagshemligheter måste finnas utifrån affärsintressen och annat. Jag skulle vilja höra från representant och kanske också från hur man ser på frågan om öppenhet respektive sekretess, om det föreligger en konflikt och hur man ska se på det. Man kanske också får tänka in att länder ser väldigt olika ut, med olika traditioner och olika system. Det gäller också hur rättsväsendet ser ut och annat. Ordföranden: jag tänkte passa på att ställa några frågor. Jag vänder mig till . Du nämnde i ditt anförande att svenska företag riskerar att få betala mer i skatt om beskattning sker i stora länder som har en högre bolagsskattenivå än våra här i . Går det inte att vända på frågeställningen och konstatera att tack vare de avtal om informationsutbyte som är inledda och är en process som fortgår och det arbete som sker inom BEPS kommer skatteflykten att minska? Därmed får vi en situation där marknaden kommer att kunna vara bättre i den bemärkelsen att det blir en bättre fungerande skattemarknad runt om i vår värld. som är väldigt beroende av exporten skulle därmed marknaden kunna förbättras. Jag vill gärna att du kommenterar det. Jag vill också passa på att ställa frågan om hur BEPS ökar företagens administrativa kostnader. Vilka förändringar skulle kunna genomföras för att underlätta investeringar i ? Är det några andra skatter som blir viktigare? Avslutningsvis: Hur kommer investeringar och jobben att påverkas i om BEPS genomförs? , : När det gäller den första frågan som rör öppenhet och sekretess har vi försökt att göra en avvägning mellan dessa två. Det vi behöver är öppenhet och insyn framför allt ur ett skatteperspektiv. Den information som finns går till de skattemyndigheter som ansvarar för skatteuppbörden och hanterar skattereglerna i fråga. Därför har vi föreslagit att man har redovisning land för land. Man har också tittat på huruvida den kan offentliggöras så att informationen kan användas för de ändamålen. Syftet är att den ska användas av skatteförvaltningsskäl. Visst kan det vara så att olika länder har olika regler när det gäller öppenhet och insyn. Vi har i vägledningshandlingarna när det gäller redovisning och rapportering land för land sagt att den informationen ska hållas sekretessbelagd i enlighet med de skatteavtal och inhemska bestämmelser som gäller. Reglerna är oerhört utförliga när det gäller ett automatiskt utbyte av den typen av information. Vi har redan tagit fram mycket detaljerade regler när det gäller automatiskt utbyte av ekonomisk och finansiell information. Det kommer också att göras SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT en översyn av kvaliteten på skyddet för informationen i länder genom det globala forumet för öppenhet och insyn så att alla garantier och skyddsmekanismer finns på plats innan det genomförs. Vi menar att vi har en jämvikt när det gäller de två frågeställningarna. När det gäller huruvida BEPS kommer att öka de administrativa kostnaderna för företagen kommer det i ett första skede när man genomför redovisningen land för land absolut att vara så i viss mån för de företag som lever upp till tröskeln i intäkter globalt. genomföra de reglerna. Sedan måste vi också titta på hur det skulle se ut om vi inte hade inrättat en I så fall skulle länder världen över ha genomfört olika typer av system för rapportering och redovisning land för land. Då får man inte någon global samsyn av till exempel behovet av att upprätthålla sekretessen. Jag kan försäkra er om att så skulle ha blivit fallet. Det är många enskilda organisationer och forskare som säger att redovisning land för land är något som utvecklingsländer behöver. Jag drar mig till minnes att automatiskt informationsutbyte kom som en följd av reglerna i . När de föredrog det i vår kommitté var det många länder som tyckte att det var förskräckligt eftersom de menade att det gick över nationsgränser. fanns det andra som som sa: Systemet låter inte så tokigt. Vi ska inrätta vårt eget. Föreställ er om man hade 30, 40 olika typer av lagstiftning i den riktningen och att 30, 40, 50 eller 60 länder, hur många det nu är, väljer att införa den typen av krav i en redovisning land för land. att strömlinjeforma detta och skapa en enda gemensam standard har vi lyckats , : När det gäller den första frågan från om öppenhet och sekretess är det självklart att vi från näringslivet är för öppenhet och transparens. Det finns dock, som du var inne på, ett problemområde inom detta. Det kanske belystes väldigt tydligt alldeles när presenterade ett förslag, ett transparency package. Där ska man utbyta information mellan de 28 medlemsländerna om tax rulings, förhandsbesked och besked från skattemyndigheter. Det föranleddes av utvecklingen med Det är självklart att det blir en reaktion på en sådan utveckling. För svenskt vidkommande kommer det sannolikt att innebära att våra förhandsbesked som man kan söka i inte längre blir Vi publicerar dem . Det är helt transparent, men namnet finns Det är en liten grupp som känner till alla detaljer. detta att skickas till 28 länder och kommissionen. Även länder som inte berörs av frågan har möjlighet att begära ut allt Då kommer det att vara tusentals personer som har tillgång till känslig information som berör företagens operativa verksamhet. naturligtvis en risk att detta kommer på avvägar. Det beror på hur man SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT utformar regler för transparens. Även om syftet är det bästa har man nog gjort ett stort misstag i detta avseende och försvårar för att bibehålla öppenhet och transparens. Det måste ske en noga avvägning. Man måste se till att det är möjligt att upprätthålla den transparens och öppenhet som vi är vana vid i . Ordföranden ställde frågor om det verkligen blir mer skatt för svenska bolag och om det kanske inte blir tvärtom med BEPS. Det beror naturligtvis på utformningen av olika action points och vad det slutliga utfallet blir. Om man ser har flera action points lett till att mer av skatt ska betalas i källstatsländer där ekonomisk aktivitet antas har förekommit till följd av försäljning eller etablerande av fast driftsställe. Då blir det ökad skattebetalning i länder som typiskt sett har högre bolagsskatt. Det gäller också allokeringen av risker, som jag tror att även var inne på. Här finns det stora problem. Mycket av riskallokering går till andra länder som traditionellt har gått till kapitalexporterande länder. Min bedömning är entydigt att det kommer att leda till högre skatt för väldigt många svenska bolag, och det kommer att leda till minskade bolagsskatteintäkter i . Det är möjligt att en viss skatteflykt kan minska till följd av reglerna och ökad transparens. Det blir tydligare hur länderna konkurrerar om investeringar och bolagsskattebasen. Det tror jag kan vara en fördel. Men att det skulle väga upp så att skulle få ökade skatteintäkter till följd av detta förefaller för mig som helt uteslutet. Det sätter också fokus på andra skatteregler. I den globaliserade värld som vi lever i med alltmer ökad konkurrens blir en del andra skatter viktigare. Det är kanske framför allt skatt på ägande av kapital och ägande av företag. Det gäller sannolikt också skatt på väldigt mobila skattebaser. Då blir nog högsta marginalskatt och skatt på kvalificerad arbetskraft som har betydelse för forskning och utveckling och så vidare något som är ytterligare strategiskt viktigt att förhålla sig till. När det gäller vad man kan göra för att underlätta administrationen är kanske det allra viktigaste att få enhetliga regler och enhetlig implementering. I det avseendet är jag bekymrad över vad är på väg. redogjorde här i ett svar för att det är en blue print för reform och att länderna förhoppningsvis ska se att det är bra regler och ska ansluta sig till dem. Men vad händer om alla inte ansluter sig till detta, man implementerar det på olika sätt och ställer olika krav på rapportering? Då ökar den administrativa bördan väldigt mycket. Det är ingen konsensus i traditionell OECD- bemärkelse som vi har inom . har alltid traditionellt eftersträvat konsensus och att alla länder ska vara med på båten. I många av dokumenten som presenteras nu står det uttryckligen att det finns olika uppfattningar mellan länderna och att man inte har uppnått konsensus. Man har till exempel inte uppnått konsensus över huvud taget om en mekanism för tvistlösningar i tvistesituationer med dubbelbeskattning. Där levererar man ingenting som ger en tvistlösningsmekanism som SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT finansministern eftersträvade och belyste som så viktig för . fullt den uppfattningen. Det finns en risk att det blir olika regler, olika implementering och olika tolkning, och risken för dubbelbeskattning ökar väsentligt. Vid en konferens i om internationella skattefrågor och BEPS var det någon som sa: Om du är skattejurist ska du absolut inte pensionera dig. tiden ligger framför oss. Jag tror att det är många jurister och konsulter som delar den synen. Det kommer att bli betydligt ökad efterfrågan på skattejurister och Det är beklagligt, för det är en kostnad som kommer att slå på investeringar och sysselsättning. Kostnaden för multinationell verksamhet kommer att öka. Det slår tillbaka på värdet av bolagen. Det får effekter på Men det kanske framför allt får effekter på vilka investeringar som är tillräckligt lönsamma för att man ska genomföra dem. blir mindre internationella eller blir helt domestika. Det tror jag är en effekt som kan uppstå. Det är så pass komplicerade regler. Ordföranden: har begärt ordet. Jag vill göra ytterligare är en konsensusorganisation, länder ska vara eniga. Innebär det att kan hindra beslut som går oss emot? kompletterande frågan ger jag ordet. , : Jag ska svara på din fråga först. blockera en samsyn i en fråga. Det har man rätt till. Men det har gjort är att man har arbetat oerhört hårt och konstruktivt för att nå global samsyn. Når vi inte konsensus, samsyn, kommer ensidiga insatser att vidtas av enskilda länder i stället. Vi börjar redan se sådana tendenser med till exempel , och vissa skatteregler i är inne på samma spår, och så vidare. viktigt att vi når samsyn och uppnår konsensus, som vi sa inledningsvis drog Annars riskerar vi att få ett internationellt skattekaos. För att komma in på några av de frågor som tog upp var jag inte alls inne på att påstå att handlar om någonting annat än att uppnå Vi befinner oss i ett interimsskede just . Vi har gjort utkast för diskussion som pekar på att vissa länder ännu inte har gått med på olika Men per september månad förväntar vi oss att alla gemensamt har Modellskattekonventionen är till exempel ett samsynsdokument, men länder kan ändå ha reservationer och förbehåll. Det vi utarbetar när det gäller det slutliga paketet handlar om olika typer av redskap och verktyg. Man kommer att ha minimistandarder som alla länder har skrivit under på. Vi föreslår en miniminivå när det gäller till exempel avtalsbrott. också en miniminivå när det gäller tvistlösning. Det är i sig ett stort steg Där råder samsyn. Vi ska bara komma överens om detaljerna i SEMINARIUM OM INTERNATIONELLT SAMARBETE MOT SKATTEFLYKT innehållet när det gäller en sådan standard. Men som jag ser det är det ett viktigt framsteg. När det gäller olika typer av genomförande av de överenskomna standarderna kommer det att finnas övervakning. Det är oerhört behjälpligt att det är så många fler länder som sitter med vid förhandlingsbordet än de traditionella 34 . Det är helt enkelt en bredare grupp länder med ett gemensamt intresse av att arbeta gemensamt för gemensamma regler. Jag tror till exempel inte att länder kommer att ha ett bredare perspektiv när det gäller redovisning land för land än det vi har kommit överens om, utan man håller sig till paketet. ska det hela ses över. Är det inte tillräckligt långtgående? Är det för mycket? Är det tillfredsställande, och så vidare? Som jag ser det kommer vi att få fram ett paket som i slutändan kommer att bygga på samsyn, vara meningsfullt och kommer att bygga just på bred samsyn. Vid mötet senast konstaterade vi att utvecklingsländerna specifikt efterfrågade stöd i genomförandet så att det blir effektivt. Jag har uppfattat att det finns en stark vilja bland alla deltagande länder att genomföra reglerna som avsett och på ett logiskt och konsekvent sätt eftersom de vet vad som sker annars. , : Jag har en kort kommentar till det här med kostnadseffektiviteten. Vi ser att det är kostnadseffektivt med just offentlig land-för-land-rapportering. Det är kostnadseffektivt för skatteadministrationen och även för företag att upprätta ett system där den här informationen läggs upp och finns tillgänglig. En undersökning från PricewaterhouseCoopers visar att ett stort antal businessledare stöder detta förslag just i effektivitetens namn. har gjort en analys av vad det här innebär i reella finansiella kostnader för företag, och man fann att de initiala kostnaderna är försumbara för så stora företag. Offentlig land-för-land-rapportering handlar också om att skapa en jämn spelplan mellan multinationella företag och små och medelstora företag, som ofta rapporterar den här informationen i sina respektive länder. Vi ser offentligheten som kostnadseffektiv och också, som jag sa tidigare, väldigt viktig i utvecklingsländer för befolkningens ansvarsutkrävande gentemot företag och politiker. Det finns inget som hindrar EU att gå längre än och . diskuteras inom EU just offentlig land-för-land- rapportering. Det finns redan för finanssektorn och banker, och detta finns som förslag att rösta om i . kommer också att göra en utredning av effekterna av offentlig land-för-land-rapportering. Detta påbörjas just . Ordföranden: jag kör en andra frågeomgång bland skatteutskottets ledamöter släpper jag ordet fritt.