rfr · H20WRFR13 · 2015-06-11 00:00:00 — 4.besluta på vilket sätt de medel som står till förfogande för finansiell samordning skall användas, 5.svara för uppföljning och utvärdering av rehabiliteringsinsatserna, och 6.upprätta budget och årsredovisning för den finansiella samordningen. Ett samordningsförbund får inte besluta i frågor om förmåner eller rättigheter för enskilda eller vidta åtgärder i övrigt som innefattar myndighetsutövning eller som avser tillhandahållande av tjänster avsedda för enskilda. Bildande av ett samordningsförbund 8 § För ett samordningsförbund skall det finnas en förbundsordning, som skall fastställas av förbundets medlemmar. Förbundet är bildat när förbundsordningen har fastställts av förbundsmedlemmarna eller vid den senare tidpunkt som anges i förbundsordningen. 9 § Förbundsordningen skall ange 1.samordningsförbundets namn och den ort där förbundet skall ha sitt säte, förbundets medlemmar och ändamål, 3.antalet ledamöter och ersättare i styrelsen och hur förbundsmedlemmarna skall vara representerade samt mandattiden om den skall vara kortare än , 4.de uppgifter förbundet skall få fullgöra enligt 7 § och den beslutanderätt förbundet enligt samma bestämmelse skall ha, 5.om en förbundsmedlem skall ha rätt att väcka ärenden i styrelsen, BILAGA 1 LAGEN (2003:1210) OM FINANSIELL SAMORDNING AV REHABILITERINGSINSATSER 6.om det för beslut skall krävas kvalificerad majoritet i styrelsen och för vilka ärenden detta skall gälla, 7.var förbundets kungörelser och andra tillkännagivanden skall anslås, 8.förbundsmedlemmarnas andelar i förbundets tillgångar och skulder och fördelningen av förbundets kostnader mellan medlemmarna, allt i förhållande till de andelar som medlemmarna skall bidra med enligt 5 §, 9.eventuella begränsningar av förbundets rätt enligt 21 § till skuldsättning genom sedvanliga krediter, 10.förbundsmedlemmarnas styrning av och insyn i förbundets ekonomi och verksamhet, 11.föreskrifter om förbundets budgetprocess, 12.mandattiden för revisorer som utses enligt 25 §, 13.i fråga om förbund med en eller flera gemensamma revisorer för kommuner och landsting, på vilket sätt de gemensamma revisorerna skall utses och vilken av förbundsmedlemmarna som skall utse dem, 14.förfarandet vid en förbundsmedlems utträde ur förbundet, 15.förutsättningarna för och förfarandet vid förbundets likvidation och upplösning samt grunderna för skifte av förbundets behållna tillgångar när förbundet upplöses, 16.ordningen för att lösa tvister mellan förbundet och dess medlemmar, 17.ordningen för att bestämma ekonomiska förmåner till ledamöterna och ersättarna i styrelsen samt till revisorerna, och 18.vad förbundsmedlemmarna i övrigt anser nödvändigt för att ordna de ekonomiska förhållandena mellan förbundet och dess medlemmar samt förbundets förhållanden i fråga om ekonomi och förvaltning. Lag (2007:1017). Ett samordningsförbunds ledning m.m. 10 § Varje förbundsmedlem skall vara representerad i styrelsen med minst en ledamot och en ersättare. Antalet ersättare skall vara lika många som antalet ledamöter. Styrelsen utövar beslutanderätten, förvaltningen och verkställigheten i samordningsförbundet. Styrelsen får besluta att en ledamot eller ersättare i styrelsen eller en tjänsteman hos förbundet skall få besluta på förbundets vägnar i en viss grupp av ärenden. Detta gäller dock inte 1.ärenden som avser verksamhetens mål, inriktning, omfattning eller kvalitet, 2.yttranden med anledning av att beslut av förbundet i dess helhet har överklagats, och 3.ärenden som anges i särskilda föreskrifter. Beslut som har fattats på förbundets vägnar enligt tredje stycket skall anmälas till styrelsen, som bestämmer i vilken ordning anmälan skall ske. BILAGA 1 LAGEN (2003:1210) OM FINANSIELL SAMORDNING AV REHABILITERINGSINSATSER 11 § Ledamöter och ersättare i styrelsen har rätt att av förbundet erhålla arvode för det arbete som är förenat med uppdraget samt ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdraget. 12 § Ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen utses av kommun- och , och av Arbetsförmedlingen. När ledamöter eller ersättare skall utses för kommun och landsting skall det, under de förutsättningar som anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt, ske genom proportionellt val. Till ledamot eller ersättare i styrelsen får en medlem utse endast den som 1.ledamot eller ersättare i kommun- eller , 2.anställd vid , eller 3.anställd vid Arbetsförmedlingen. När det utses ersättare i styrelsen skall det bestämmas i vilken ordning de skall kallas till tjänstgöring. Lag (2007:411). 13 § Styrelsen väljs , om inte kortare mandattid anges i förbundsordningen. Mandattiden räknas året efter det då val av fullmäktige har ägt rum i hela landet, om inte annat anges i förbundsordningen. 14 § Om det då val av fullmäktige har ägt rum i hela landet utses ledamöter och ersättare enligt 12 § första stycket skall detta i fråga om kommun och landsting göras av de nyvalda fullmäktige. När ledamöter och ersättare utses enligt första stycket skall 4 kap. 7 § kommunallagen (1991:900) tillämpas på motsvarande sätt. Lag (2004:793). 15 § Om en ledamot i styrelsen avgår och en ersättare har utsetts, inträder ersättaren i ledamotens ställe för återstoden av mandattiden. Ersättarna inträder i den ordning och för de ledamöter som har bestämts vid valet. En ersättare får dock endast inträda i stället för en ledamot som valts av samma förbundsmedlem som ersättaren själv. Om en ledamot avgår och det saknas ersättare för denne, skall den medlem som utsett ledamoten utse en ny ledamot. Om en ersättare avgår eller inträder i stället för en ledamot som har avgått, skall en ny ersättare utses. Den nye ledamoten eller ersättaren skall utses för den återstående delen av företrädarens mandattid. 16 § Bestämmelserna i 4 kap. 8-10 §§ samt 11 § första stycket kommunallagen (1991:900) om upphörande av uppdrag och rätt till ledighet skall tillämpas på motsvarande sätt för ledamöter och ersättare i styrelsen. Det förhållandet att en ledamots eller ersättares mandattid i kommun- eller har löpt ut medför inte att uppdraget som ledamot eller ersättare i samordningsförbundets styrelse upphör. och Arbetsförmedlingen får återkalla uppdraget för en ledamot eller ersättare som respektive Arbetsförmedlingen BILAGA 1 LAGEN (2003:1210) OM FINANSIELL SAMORDNING AV REHABILITERINGSINSATSER har utsett, om hans eller hennes anställning vid eller har upphört. Lag (2007:411). 17 § Styrelsen utser bland sina ledamöter en ordförande och en eller två vice ordförande för den tid som styrelsen bestämmer. 18 § Styrelsen skall hålla förbundsmedlemmarna underrättade om den allmänna planläggningen av förbundets verksamhet samt om frågor av större ekonomisk eller organisatorisk betydelse. Styrelsen har rätt att från förbundsmedlemmarna få de yttranden och upplysningar som behövs för att styrelsen skall kunna fullgöra sina uppgifter. 19 § Beträffande styrelsens verksamhet skall 4 kap. 17, 19, 20 och 22 §§ samt 6 kap. 10, 11, 18, 20 och 23–31 §§ kommunallagen (1991:900) tillämpas på motsvarande sätt. Vad som där föreskrivs om förtroendevald skall gälla ledamot och ersättare i styrelsen och vad som föreskrivs om fullmäktige eller nämnd skall gälla styrelsen. Justering av styrelsens protokoll skall tillkännages på anslagstavlan hos varje kommun och landsting som är medlem i samordningsförbundet. Vidare skall i fråga om sammanträde för fastställande av budget bestämmelserna i 8 kap. 22 § kommunallagen gälla. 20 § Ansvaret för tillsynen av att samordningsförbundet fullgör sina skyldigheter enligt arkivlagen (1990:782) skall åvila kommunstyrelsen i en kommun som är medlem av förbundet. Kommunstyrelsen skall därvid samråda med . Om mer än en kommun ingår i förbundet, skall de berörda kommunerna komma överens om vilken av dem som skall svara för tillsynen. Kommunfullmäktige i den ansvariga kommunen får, efter samråd med , meddela föreskrifter om förbundets arkivvård. Vad som föreskrivs i 12 och 15 §§ arkivlagen om regeringen, den myndighet regeringen bestämmer och skall i stället avse kommunfullmäktige. 21 § Bestämmelserna i 8 kap. 1-3 a §§, 4 § första och tredje styckena, 5, 10, 12 och 13 §§ kommunallagen (1991:900) skall tillämpas på motsvarande sätt i fråga om ekonomisk förvaltning i ett samordningsförbund. Vad som där föreskrivs om kommun eller landsting skall gälla för ett samordningsförbund och vad som föreskrivs för fullmäktige och styrelse skall gälla för förbundsstyrelsen. Ett samordningsförbund får inte ingå borgen. Förbundet får inte heller sätta sig i skuld i annat fall än när det gäller sedvanliga krediter för verksamheten. 22 § Om ett samordningsförbund saknar tillgångar för att betala en skuld, skall en medlem skjuta till så stor del av bristen som svarar mot den andel som medlemmen skall bidra med enligt 5 §. 23 § Styrelsen skall fastställa samordningsförbundets budget . Styrelsen skall samråda med förbundsmedlemmarna om budgeten. För ett nybildat samordningsförbund fastställs budgeten av medlemmarna vid bildandet av förbundet. BILAGA 1 LAGEN (2003:1210) OM FINANSIELL SAMORDNING AV REHABILITERINGSINSATSER 24 § Styrelsen skall svara för samordningsförbundets räkenskaper och från räkenskapsårets slut upprätta årsbokslut och årsredovisning. Lagen (1997:614) om redovisning skall gälla i tillämpliga delar. 25 § Ett samordningsförbunds räkenskaper och årsredovisning samt styrelsens förvaltning ska granskas av en revisor för varje förbundsmedlems räkning. För och Arbetsförmedlingen ska utse en gemensam revisor. Revisorer ska såvitt avser kommun och landsting utses av kommun- och . När kommun- och utser revisorer ska 14 § denna lag samt 4 kap. 5 § och 6 § första–tredje styckena kommunallagen (1991:900) tillämpas på motsvarande sätt. Kommuner och landsting kan träffa överenskommelse om att utse en eller flera gemensamma revisorer. När en eller flera gemensamma revisorer utses ska 4 kap. 23 a § andra stycket kommunallagen tillämpas på motsvarande sätt. För granskning av ett nybildat förbund ska revisor utses senast när förbundet bildas och avse tiden från tidpunkten för utseendet till dess nästa mandattid för revisorer börjar. Arvoden till samtliga revisorer ska betalas av samordningsförbundet, om inte annat anges i förbundsordningen. Om förbundsmedlemmarna enligt förbundsordningen ska betala arvode till revisorerna, ska i stället betala arvodet till den för och Arbetsförmedlingen gemensamma revisorn. Lag (2010:350). 26 § Bestämmelserna i 9 kap. 4–17 §§ kommunallagen (1991:900) tillämpas på motsvarande sätt vid revision enligt denna lag. Bestämmelserna i 9 kap. 18 § kommunallagen tillämpas på motsvarande sätt vid revision enligt denna lag som utförs av revisorer utsedda av kommun- och . Justering av revisorernas protokoll tillkännages på anslagstavlan hos varje kommun och landsting som är medlem i samordningsförbundet. Revisionsberättelse skall lämnas till styrelsen, förbundsmedlemmarna och Arbetsförmedlingen. Förbundsmedlemmarna skall var för sig pröva frågan om styrelsen skall beviljas ansvarsfrihet och om skadeståndstalan skall väckas. Lag (2007:411). Utträde ur ett samordningsförbund 27 § En förbundsmedlem har rätt att efter uppsägning utträda ur ett samordningsförbund. Uppsägningstiden skall vid utträde vara , om inte anges i förbundsordningen. Överklagande av ett samordningsförbunds beslut 28 § Ett samordningsförbunds beslut får, med motsvarande tillämpning av bestämmelserna om laglighetsprövning i 10 kap. kommunallagen (1991:900) BILAGA 1 LAGEN (2003:1210) OM FINANSIELL SAMORDNING AV REHABILITERINGSINSATSER överklagas av den som är medlem i en kommun eller i ett landsting, som ingår i förbundet. Beslut varigenom allmän förvaltningsdomstol har upphävt ett samordningsförbunds beslut eller förbjudit att det verkställs får överklagas endast av förbundet och av den som är medlem i en kommun eller ett landsting som är förbundsmedlem. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Försäkringskassan inträder som förbundsmedlem i ett samordningsförbund som har bildats före ikraftträdandet på samma villkor som har gällt för den allmänna försäkringskassa som har varit medlem i förbundet. 3.De ledamöter och ersättare i samordningsförbundets styrelse som har utsetts av en allmän försäkringskassas styrelse skall behålla sitt uppdrag under återstoden av mandatperioden, om inte försäkringsdelegationen beslutar annat. Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 16 § första stycket i sin nya lydelse tillämpas dock första gången för tid efter . 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 25 § om vem som ska utse revisor för och Arbetsförmedlingen tillämpas från och med . Lag (2007:1018). 3.Äldre bestämmelser i 25 § tillämpas på arvode som avser granskning till och med . Vad som därvid föreskrivs om länsarbetsnämnden ska i stället gälla Arbetsförmedlingen. Lag (2007:1018). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Under löpande mandattid får en gemensam revisor utses med stöd av den nya bestämmelsen i 9 § 13, om de nuvarande revisorer som har utsetts av kommun- eller önskar avgå och det inte finns särskilda skäl mot att befria de sistnämnda revisorerna från sitt uppdrag. I denna bilaga redovisas konkreta exempel på verksamhet, resultat, organisation och ekonomi m.m. i nio samordningsförbund i olika delar av landet. Uppgifterna har hämtats från årsredovisningar, verksamhetsplaner, budget och annat skriftligt material samt från de intervjuer och möten som genomfördes vid besök hos de olika förbunden . De basuppgifter som redovisas för respektive förbund har tagits fram av utvärderings- och forskningssekretariatet. Dessutom redovisas exempel på två länsförbund – och – samt bakgrunden till bildandet av . –bildades när kommun gick in i det tidigare som bildades . Förbundets nuvarande medlemmar är , , kommun, kommun och . kommun och har en samverkanskultur . I finns en bred samverkanskultur som omfattat både kommunala och statliga myndigheter och verksamheter. Arbetslöshet (%) 31/12 2013 Antal dagar, samtliga 16–64 år 16–24 år har sedan starten prioriterat insatser som vänder sig till unga personer i åldern 16–. Unga personer med funktionsnedsättning och behov av samordnat stöd från flera myndigheter ska vara en prioriterad målgrupp även –2017. 151 Källor: Folkmängd: SCB; Arbetslöshet: Arbetsförmedlingen (procentuell andel av den registerbaserade arbetskraften, 16–som är öppet arbetslösa eller sökande i program med aktivitetsstöd); Ohälsotal: (antal utbetalda dagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabpenning samt sjukersättning/aktivitetsersättning från socialförsäkringen relaterat till antal registrerade försäkrade, befolkningen 16–). BILAGA 2 EXEMPEL PÅ SAMORDNINGSFÖRBUND En särskilt prioriterad grupp ska vara ungdomar som riskerar att hamna i långvarigt utanförskap och där samverkan behövs mellan utbildnings- och arbetsmarknadsinsatser, , hälso- och sjukvården samt socialförsäkringen. Exempel på sådana grupper är ungdomar som saknar gymnasieutbildning eller får aktivitetsersättning, ungdomar med funktionsnedsättning, t.ex. psykiska eller neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, samt ungdomar som får försörjningsstöd . Tidiga insatser ska prioriteras. I åldersgruppen 16–beräknas mellan 450 och 900 personer i vara i behov av samordnade insatser. Enligt förbundet finns det även ett stort behov av utvecklade samverkansformer för arbetslösa med endast förgymnasial utbildning, arbetslösa utomeuropeiskt födda – speciellt kvinnor, arbetslösa med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga samt arbetslösa personer 55–64 år.152 Förbundets verksamhet utgår från lokala behovsinventeringar för att identifiera nödvändiga insatser och undanröja strukturella hinder. Samverkansinsatser kan finansieras som tidsbegränsade projekt eller mer långsiktiga verksamheter. har tyngdpunkten flyttats från finansiering av projekt till att stödja och främja långsiktiga och ordinarie samverkansformer mellan myndigheterna. Exempel på detta är bl.a. etableringen av som en långsiktig plattform för samordnad rehabilitering för unga vuxna 16–. tillämpar samordningsförbundet ett mer aktivt förhållningssätt gentemot ESF, vilket bl.a. innebär att förbundet, utöver rollen som medfinansiär och samverkanspart, även haft rollen som projektägare . I följande sammanställning redovisas uppgifter om samtliga insatser som pågick . Verksamhet och projekt i Unga 16–med Arbete/studier: team (kommunen, AF, FK) 16–långvarig ar- Arbete/ studier: betslöshet, ohälsa (S/A- ersättning, ek. 16–psykiska, neu- Arbete/ studier: (Soc.styr.) ropsyk., drogrelaterade 152 Verksamhetsplan 2015–2017, –den23 november BILAGA 2 EXEMPEL PÅ SAMORDNINGSFÖRBUND Unga 16–som var- Arbete/studier: Ordinarie verkken studerar eller arb. ning, motivering, Unga 16–med för- Arbete/studier: Ordinarie verksörjningsstöd/nyanlända teå (ESF) Ordinarie verksom riskerar hoppa av samhet fr.o.m. utbildningen. Pedagogiska & so- minsciala insatser, kade avhopp Verkstäder: Första Vuxna 16–som är Arbete/studier: siktigt stöd, samtal Unga /äldre med Övriga stud.: 4 Unga/vuxna 18–64 år Arbete/studier: långvarig ohälsa och ar- Unga 16–29 utan full- Arbete: 2, Na- progr. : 16, Praktik: 4 Unga vuxna 16–i Ordinarie verkbehov av praktik. företag tar emot prakti- Unga/vuxna 16–64 år ration (ESF) med svårighet att eta- blera sig på arbetsmark- Högre sfi: 50 Unga 20–med Arbete/studier: (adhd, ADD, Aspergers från minst två myndigh. BILAGA 2 EXEMPEL PÅ SAMORDNINGSFÖRBUND består av fem ledamöter och fem ersättare, en ledamot från respektive kommun och en från vardera , och . Dessutom finns en lokal samverkansgrupp som består av elva personer med chefsroller i respektive organisation. Gruppen ska bl.a. identifiera behov av samverkansinsatser, skapa förutsättningar för samarbete mellan myndigheterna där samverkan behövs samt bereda ärenden till samordningsförbundets styrelse. Förbundet har ett kansli som leder, administrerar och utvecklar samordningsarbetet utifrån mål och riktlinjer. I den lokala samverkansstrukturen ingår även projekt-/utvecklingsledarträffar för ordinarie samverkansinsatser och samtliga ESF- och Finsamprojekt samt övriga projekt, en samordnad ledningsgrupp för den ordinarie insatsen , samordnad styrgrupp för lokala projekt samt separata styrgrupper för nationella och regionala projekt. intäkter i form av ägartillskott från medlemmarna uppgår till för . Den statliga tilldelningen uppgår till , kommun bidrar med , kommun med och med , totalt . beräknas verksamhetskostnaderna (beslutad och ny verksamhet) till . Verksamhetsnära kostnader (kartläggning, utvärdering m.m.) och personaladministrativa kostnader (inkl. utbildning) beräknas till – vilket innebär totala kostnader på . Un- derskottet täcks av eget kapital. Samordningsförbunden och , och är och , och (UOF) ett förbund med beteckningen . Det nya förbundet består av följande kommuner: , , , , (samtliga från f.d. ) och , och . Övriga parter i samordningsförbundet är , Arbetsförmedlingen och . bildades och , och . , Arbetsförmedlingen och var övriga parter i dessa förbund. Nedan redovisas uppgifter för de två tidigare samordningsförbunden. 2014/15:RFR13 BILAGA 2 EXEMPEL PÅ SAMORDNINGSFÖRBUND 31/12 2013 och män (%) 2014 16–64 år 16–24 år Källor: Se not under samordningsförbundet –. Samordningsförbunden och , , hade före samgåendet ett samarbete som bl.a. omfattade en gemensam förbundschef, vissa gemensamma övriga personalresurser som processledare och sjukgymnast och en gemensam samlokalisering av utredningsresurser i . Målgruppen för båda förbunden har varit personer som är i behov av samordnad rehabilitering och som återfinns hos förbundens olika parter. fokuserades på personer i arbetsför ålder som är i behov av samordnat stöd från två eller flera av de samverkande parterna. Unga upp till prioriteras, och bland aktuella deltagare prioriteras de som bedöms kunna tillgodogöra sig insatserna. Verksamheten i förbunden har inriktats på arbetslivsinriktad rehabilitering och utredning om deltagarnas förutsättningar för arbete. Verksamheten genomförs i ett gemensamt s.k. Finsamteam med en utredningsenhet, och man samarbetar med kommunernas handläggargrupper och deltagarnas ordinarie handläggare. Avtal finns med kommunernas arbetsmarknads- och arbetslivsenheter om prövnings- eller träningsplatser. Deltagare i insatserna erbjöds –möten med rehabvägledare som efter kartläggning ger individuell coachning och håller regelbunden kontakt med personligt stöd –möte med sjukgymnast för funktionsbedömning och rådgivning –deltagande i fyra veckors gruppinsats där förutsättningarna för arbete utreds aktivitetsbaserat –möjlighet att arbetsträna, göra studiebesök samt stöd i kontakter med myndigheter och arbetsgivare. Dessutom har man startat en motivations- och vägledningskurs som riktar sig till personer och som har viss erfarenhet av arbetslivet. BILAGA 2 EXEMPEL PÅ SAMORDNINGSFÖRBUND stärka arbetsförmågan och hälsan, höja motivationen och ge redskap att komma vidare ut mot egen försörjning i form av arbete eller studier. Andel i arbete eller studier vid avslut Andel som försörjde sig helt, inklusive CSN (studielån), vid avslut Antal personer i utredning Samordningsförbundens styrelser har haft fyra ledamöter, en från varje part, samt fyra ersättare för dessa. Dessutom har varje kommun som inte har en ordinarie ledamot representerats av en ersättare. Förbundschefen – som varit gemensam för de två förbunden – har varit föredragande i styrelsen och lett arbetet. Båda förbunden arbetade med Finsamteam som bestod av en processledare, rehabvägledare (3–4 tjänster per förbund), utredare (1,25–1,50 tjänster per förbund) och sjukgymnast (0,1–0,3 tjänster per förbund). Denna personal finansierades av samordningsförbunden personalen arbetade och hade uppdrag för förbunden, men de hade kvar sina grundanställningar hos respektive myndighet. Båda förbunden har haft en beredningsgrupp med chefstjänstemän från , , primärvården, psykiatrin och en från varje kommun. Beredningsgruppen har fungerat som stöd för förbundschefen och styrgrupp för verksamheten. I varje kommun har det funnits en handläggar- eller samverkansgrupp med tjänstemän från de samverkande myndigheterna. Dessa grupper samråder om de personer som är aktuella för insatser hos respektive part och samarbetar med Finsamteamet. finansieras verksamheten i det nya av de fyra samverkansparterna med vardera , totalt . Kostnaderna beräknas till totalt , varav för olika insatser och för administration, personal, utbildning m.m. Underskottet beräknas till och täcks av eget kapital som vid utgången av 2014 beräknades till . BILAGA 2 EXEMPEL PÅ SAMORDNINGSFÖRBUND startade sin verksamhet och omfattar stadsdelarna och . I sin verksamhetsinriktning för åren 2015–2017 skriver förbundet att det i området ”finns stora utmaningar i att möta befolkningens behov”.153 I förbundets område har cirka en tredjedel av befolkningen eftergymnasial utbildning jämfört med hälften för hela . Knappt hälften av befolkningen i området, ca 44 000, är födda utomlands, mer än 18 000 var i behov av försörjningsstöd och mer än 5 000 vuxna var långtidsberoende av försörjningsstöd. Ohälsotalet ligger högt över genomsnittet för hela . Arbetslöshet (%) 20–64 år 18–64 år 18–24 år Källa: , . *Antal utbetalda dagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabpenning samt sjukersättning/aktivitetsersättning från socialförsäkringen per person. Utöver den grundläggande målgruppen för finansiell samordning (personer i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser) har förbundet definierat följande behovsgrupper som ska prioriteras och som finansieras helt eller delvis av förbundet: –unga med etableringssvårigheter –unga med psykisk ohälsa –vuxna med ohälsa och sammansatta problem –flyktingar och andra nyanlända under introduktionstid med behov av rehabilitering. Det gemensamma målet är att stödja invånarna i området att nå minst samma grad av sysselsättning och självständigt liv som övriga invånare i har. 153 Budget 2015 med inriktning 2017, .