rfr · H20WRFR16 · 2015-07-31 00:00:00 — Vi har tagit upp att det är viktigt att ta med det när man diskuterar TTIP för att nästa gång som och andra länder sluter avtal kunna förbättra den typen av uppföljningsmekanismer som finns. Jag kan kort säga att EU har ganska bra texter. Det finns mycket positivt i dem. Men EU är svag på uppföljning. EU har på något sätt inga muskler. har kanske inte lika bra texter, men om inte framgång nås kan man ha ett ekonomiskt villkor. Det kan få ekonomiska konsekvenser. pågår en diskussion mellan och . Både och EU har sagt att nu ska vi göra ett bra avtal, inte en minsta gemensam nämnare när det gäller globala standarder för arbetstagares rättigheter. ska vi ta det bästa från EU och . Det har vi höga förväntningar på, och vi kommer att noga granska det. Det är också ett tillfälle att sätta globala standarder, och därför är det viktigt att TTIP fortsätter att förhandlas och att förhandlingarna går framåt. , : Jag upplevde att frågan även ställdes till mig. Det är helt korrekt att en av de största vinsterna med TTIP skulle vara det regulativa, gemensamma standarder och harmoniseringar. Det ser vi, det gäller allt från harmonisering till regelverk, att man behåller separata. Där finns en lång skala. Vi kommer inte att kunna gå hela vägen med allting, vilket är fair enough. När det gäller det du tar upp om att sätta standarder och om relationer gentemot tredjeland finns det tre punkter som jag vill nämna. Det första är att ambitionen är att TTIP ska vara ett modellavtal. Det ska på något sätt göra det möjligt att sätta framtida globala nivåer. Det är viktigt att vi tänker på det när vi förhandlar om TTIP. Det handlar inte bara om EU och eftersom det är ett så stort och tongivande avtal. Det handlar om vilka standarder vi vill ha framöver, . Det är ett alldeles utmärkt tillfälle att använda TTIP för att sätta en global standard. Det andra gäller tredjeland, som togs upp. Om TTIP skulle bli av är en av effekterna med harmoniserade regelverk och standarder att exempelvis ett utvecklingsland som vill in på marknaden har gemensamma regler att ta hänsyn till, inte en uppsättning inom vissa områden för EU och en annan uppsättning för . Det är klart att det förenklar för utvecklingsländer och tredjeländer. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det tredje, som är en knivig fråga, är huruvida och på vilket sätt TTIP kan bli ett öppet avtal. Det är precis som kommissionären säger att först ska avtalet i huvudsak vara på plats, men vi måste också fundera på vad som händer sedan. Vilka länder ska kunna ansluta sig? Ska det omfatta allt eller delar? ska den processen se ut? Jag tror att det är viktigt att vi återkommer till tanken att det inte handlar om att bygga ett separat frihandelsavtal. handlar om att sätta globala standarder, att förenkla för utvecklingsländer och tredjeländer samt att tänka på hur avtalet ska utvecklas och förbättras internt men också hur det kan utvidgas. Det är en av ambitionerna med avtalet som är (S): Fru ordförande! Det var perfekt tajmning. handlar till stor del om det som nämndes av den senaste talaren. alltså om framtiden, inte bara själva TTIP-diskussionen. Jag vill börja med att säga ett stort tack till för dess sätt att hantera den här frågan. Det är ett föredöme som kan användas i många Min fråga går i första hand till näringsministern och till handelskommis- sionären men även till andra i panelen som eventuellt vill kommentera något. Jag ställer frågan med utgångspunkt i en omtanke om länder som inte är så starka eller inte är lika attraktiva som handelspartner, vilket togs upp i det förra Näringsministern påtalade bilaterala avtal som ett komplement till WTO, vilket jag till fullo instämmer i. Men min fråga kvarstår: Gör antalet bilaterala avtal att det blir svårare att få till ett globalt avtal inom WTO, när man löser sina problem på annat sätt än genom WTO? Som handelskommissionären mycket riktigt påpekade ska det vara ett i . Kommer vi där att kunna se initiativ från och EU som gör att man kan fortsätta det som var ett förhållandevis positivt besked som lämnades i Doharundan? inom WTO behöver all hjälp de kan få från sina medlemsländer om de ska De måste ha ett starkt mandat för att kunna leverera. , närings- och innovationsminister: i EU hade tillsammans med kommissionen ett samtal med WTO:s ledning för inte så länge sedan. WTO:s ledning var då tydlig med att de inte såg förhandling- arna som ett hinder för dem, utan snarare sätter det faktum att handelsavtalen går framåt press på att det blir en global lösning. Man ska inse att för oss är prioriteten fortfarande på WTO och på globala lösningar, men det har varit en ganska där WTO i det närmaste befunnit sig i en existenskris. Vi visste inte ens om vi skulle kunna ha kvar ett världshandelsorganisationssystem som spelade någon roll över huvud taget. ser vi en del positiva tecken. Vi gör allt vi kan för att samordna europe- iska positioner och hjälpa inte minst kommissionen att kunna ha en bra roll STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN kopplad till WTO-förhandlingarna. Det handlar också om vad enskilda medlemsländer i kontakter med våra kontaktnät ute i världen kan göra för att hjälpa till i det arbetet. Vi måste alltså spela en konstruktiv roll inför mötena i WTO. Om WTO åter misslyckas hamnar det på nytt i ett krisläge. Förhandlingarna är alltså viktiga. För oss som land är fortfarande de globala spelreglerna de viktigaste, eftersom våra företag verkar på en global marknad. Det är viktigt för alla. Låt mig nämna en sak till, nämligen att vi även i andra sammanhang bör lyfta frågan lite bredare än enbart vad gäller WTO:s roll. Det handlar också om de fattiga länderna i världen. Jag vill göra lite reklam för en rapport som beställde och som presenterades . Den visar att sedan finanskrisen har världens rikaste länder infört nya handelshinder som drabbat världens fattigaste länder på ett sådant sätt att de i princip blivit av med en 30-procentig ökning av sin export. Det är de 900 miljoner människor som är fattigast i vår värld som har fått det svårare på grund av att de rikaste länderna efter finanskrisen har infört nya handelshinder. Och de har inte tagit bort handelshindren efter det att finanskrisen lite grann ebbat ut. Det är således viktigt att se handelsfrågorna i ett större perspektiv. gäller mycket av debatten enbart TTIP, för det är den stora frågan, men WTO och global handel och utveckling är också viktiga och förtjänar mer intresse. Kanske kan ett resultat av det stora intresset för TTIP faktiskt bli att handelsfrågorna i en något vidare mening får ett större politiskt intresse. Jag tycker att det är viktigt och bra. , : Jag vill understryka det som näringsministern säger. EU står helhjärtat bakom generalsekretaren för WTO och hans team när de nu försöker identifiera de olika positionerna inför det stora Nairobimötet med fokus på just utveckling. Det heter ju utvecklingsrundan och handlar om att fokusera på utveckling och att vi får ett avtal som framför allt gynnar de allra fattigaste länderna. Såsom jag bedömer spelplanen kommer det inte att vara enkelt, men det är inte EU som är problemet i de förhandlingarna, utan vi står bakom och kommer att göra allt för att underlätta dem. Också andra stora aktörer måste naturligtvis spela sin roll, men det finns ett slags global känsla av att det gäller nu eller aldrig att få avtalet på plats. Det vore oerhört viktigt. WTO har en viktig roll att spela när det gäller till exempel standarder – vi har konfliktlösnings- och medlingsmekanismen – men också andra frågor som är horisontella. Trots den explosion av bilaterala avtal som vi har globalt finns det frågor som handlar om exempelvis standarder om ursprungsregler; man diskuterar ett avtal som kallas för och som handlar om tjänster. Vi vill från EU:s sida gärna föra in det i WTO. Vi har även ett avtal som EU och 13 andra länder är involverade i och som rör gröna tjänster, att vi ska ta bort tullar och tariffer på grön teknologi för att underlätta att uppfylla de åtaganden vi har inom FN-ramen och så vidare. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi hoppas att vi kan komma med slutsatser till det stora mötet i i Det ideala vore naturligtvis att det lyftes in i WTO. lut en roll att spela. Det vore fantastiskt om vi kunde stärka WTO:s roll under det här mycket viktiga året. , : Utan att på något sätt förminska vikten av temat för , TTIP, vill jag säga att den enskilt absolut största grundläg- gande frågan som ligger i botten är hur vi kommer tillbaka till , hur vi kommer tillbaka till WTO, hur vi kommer tillbaka till det multilaterala. Vi ska inte glömma den när vi talar om TTIP. Fokus är på TTIP , och inom handelspolitiken är mycket fokus på TTIP, men den grundläg- gande frågan är densamma. Man kan också understryka att här inte finns någon speciell motsättning. Den syn, EU:s syn, företagens syn och vår syn som han- delsexpertmyndighet är densamma i den här frågan. Vi måste på något sätt tillbaka till det multilaterala, till det globala. TTIP får inte vara ett hinder på den vägen, och alla vi som kan påverka på något sätt kommer att ge så mycket input som möjligt för hur detta ska kunna gå till. WTO är i kris. Men hela WTO är inte i kris, och det måste vi också vara medvetna om. Det finns delar av WTO som fungerar ut- Men det är klart att Doharundan har kört fast. Det viktiga nu blir att vi kan avsluta Doharundan och gå beyond, gå utöver, förbi, efter Doharundan och stärka WTO. Det måste vi göra relativt snart. Som sagt, utan att på något sätt förringa dagens tema ska vi inte glömma att det är den grundläggande frågan, den som ligger i botten. , : Som jag sa inledningsvis är vi starka förespråkare av multilateralism och bilateralism; TTIP är second best. absolut att man vid för upp någon typ av politiskt momen- tum för att få processen med Doharundan på räls. Vi menar att många av ut- vecklingsländerna, inte minst de mest fattiga, behöver mer globalisering, mer handel, fler möjligheter att idka handel över gränserna, inte bara mellan varandra utan också med västvärlden. De har starka intressen där. Det enda lite trista är att WTO tyvärr har blivit ett offer för sin egen fram- har precis blivit det nyaste medlemslandet i WTO. finns ett enormt brett spektrum av medlemsländer med helt olika förtecken, prioriteringar och möjligheter att driva frågorna. Vi ser att WTO fortfarande lite grann lever inom det merkantilistiska tänkandet. Det är ett nollsummespel. Export är bra och import är dåligt. Det gör att man inte kommer någonvart. öppna fönster som vi sett har tyvärr stängts. Vi hoppas att kommer att leverera. Såsom det ser ut försöker man förhandla fram plurilateralt, mellan en mindre grupp länder, olika avtal inom WTO:s ram och också utanför, såsom på tjänstesidan. hoppas att allt det kommer att kunna multilateraliseras och att man för upp det Vi anser att det är enormt viktigt. Det är jättebra att vi fortfarande STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN försöker driva att WTO ska fungera, för den har en oerhört viktig funktion, inte minst för näringslivet. Vice ordförande: ordförande! Den senare delen av diskussionen visar att den här typen av avtal handlar om så mycket mer än bara rena pengar, regler och harmonisering. Det handlar till syvende och sist om hur vi ska försöka få en bättre och säkrare värld. Vi har varit inne och touchat lite grann på det. Det gäller WTO:s framgångar och misslyckanden men också behovet av att ha det grundläggande förtroendet för varandra. Där skulle TTIP ytterligare kunna förstärka den transatlantiska länken. Vad menar vi med det? Jo, att ytterligare förstärka både förtroendet och beroendet mellan och EU. Det har även stor säkerhetspolitisk betydelse. Jag ställer min fråga, eller vänder mig med mitt påstående, främst till kommissionären och ministern, men alla är välkomna att kommentera. Det gäller det något högre syftet, som inte så ofta kommer fram i debatten. Jag vill fråga vad ni gör och hur diskussionerna går i kommissionen respektive runt bordet i vad gäller det högre syftet, nämligen att handel och investeringar är oerhört viktiga inte bara för ekonomisk tillväxt, speciellt i detta läge när EU och är så drabbade av krisens efterverkningar, utan också för det fredsprojekt som handel och utbyte trots allt är. , : Det är förstås en mycket viktig aspekt. Det vi kallar för TTIP står ju för Transatlantic Trade and Investment Partnership. P:et står alltså för partnerskap. Det är naturligtvis ett uttryck för den ambition vi har att fördjupa och utveckla det partnerskap som vi har med . Det är en partner som vi handlar med dagligdags – flödar varor och tjänster över – men det är också en partner i många andra avseenden. Vi har olika åsikter i vissa saker, men i grund och botten delar vi många värderingar och övertygelser. Det kan vara viktigt att stärka dem i en värld där de värderingar vi delar inte är givna, om vi säger så. gillar inte TTIP, för att uttrycka det väldigt direkt, och det inte bara av ekonomiska skäl. Det är klart att det partnerskapet och den politiska aspekten finns med i diskussionerna. Det är de som får sig en törn om vi misslyckas. Givetvis kommer vi fortfarande att ha ett nära samarbete med vår viktigaste partner, men om vi inte lyckas få avtalet på plats får det effekter också på det området. Handel är ett viktigt ekonomiskt verktyg, inte bara TTIP utan generellt, och det är också ett allt viktigare politiskt verktyg. Vi bildar allianser och stöttar viktiga värden, i det här fallet med men också med andra delar av världen. Det gör vi för att försöka bekämpa fattigdomen, lyfta fattiga länder ur kriser och stå upp för vissa värden. nämnde respekten för internationella konventioner, åtta kärnkonventioner, och respekten för hållbar utveckling. Vi har värden som vi delar, såsom att bekämpa barnarbete. Vi har ett antal frågor om utrotningshotade arter, timmer, djur och så vidare. Allt det kommer vi att STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN försöka få referens till i TTIP. Det är alltså i mycket även en värderingsbaserad förhandling som förs. , närings- och innovationsminister: Jag har två korta kom- Det första är att vi måste se handelspolitiken i ett större perspektiv. Regeringen har valt att sätta ytterligare fokus på, och egentligen återuppta, arbetet för politik för global utveckling. Tillsammans med biståndsministern deltog jag i ett arbete där vi länkade frågan om hur vi jobbar med utvecklingsfrågor till handelspolitiken. att handelspolitiken inte bara har ett strikt ekonomiskt intresse för oss, för att vi ska exportera mer och tjäna mer, utan vi tror att rätt utformat kan en global handelspolitik spela roll också för världens utveckling, för fred och säkerhet och för människors utveckling. Det finns kopplingar till större frågor, defini- Den säkerhetspolitiska frågan har jag kommenterat. Det andra är något som vi kanske inte tänker på så mycket. bara om handel och mindre om investeringarna i de andra kontakter vi har med Jag kom tillbaka från , som jag besökte under Det är den globala hubben för innovationer och kapital i världen. är duktigt på samarbete med vad gäller forskning och utveckling, men för många av de snabbväxande företagen är det också vägen ut till de Vi måste inse att det är en mycket viktig aspekt i vår Världens mest innovativa land, , är viktigt för oss när vi ska ta mark- nadsandelar, när vi vill innovera och ligga långt framme med våra svenska Här har vi mycket att bidra med. Vi har fem så kallade unicorns, det vill säga riktigt snabbväxande och framgångsrika företag – Spotify, Minecraft, Fem sådana företag har skapats . efter med att producera sådana företag i . I det samarbetet har vi någonting att bygga vidare på som inte enbart hand- lar om handelsströmmar utan också om investeringar och en nära relation till Dessutom handlar det om tjänsteutveckling och även om personut- En fråga som amerikanerna inte riktigt verkar ha förstått i den globala ekonomin är att om vi talar om handel och utbyte handlar det inte bara om export av produkter, utan det handlar också om tjänster i större utsträckning. Det vet vi, och med tjänster följer människor. Det går inte att exportera tjänster Där tror jag att vi har en del att driva på från europeisk och inte minst från svensk sida i förhandlingarna så att även dessa frågor finns med i TTIP när vi är klara. (SD): Fru ordförande! Min fråga går till . Hur kommer de europeiska strukturfonderna och Globaliseringsfonden att på- Jag tänker att strukturfonderna ju är ett slags utjäm- ningssystem för EU-länderna, men det är alltid någon part som blir drabbad negativt av avtalet, även om det kanske som helhet blir bra. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN delen av EU då att med strukturfonderna bli tvungen att ge utjämningsmandat till dem som drabbas negativt? , : Naturligtvis tror vi att det kommer att ske många vinster med TTIP, men i en global ekonomi finns alltid utsatta sektorer som är mer känsliga. Om konkurrensen ökar blir det svårare för dem. Därför är det alldeles utmärkt att många länder gör egna utredningar – vi har hänvisat till flera svenska utredningar – med beräkningar av vilka som är deras potentiella vinster respektive känsliga sektorer med TTIP. Det finns olika modeller man kan använda för att just förbereda sig för det. Vi har på oss innan avtalet förhoppningsvis träder i kraft. Det gäller att identifiera de sektorer som vi tror är känsliga för konkurrensutsättning och kanske kommer att bli det ännu mer med TTIP. Då kan man göra ett antal förebyggande insatser. är en sådan fond som man kan använda. Det handlar givetvis om strukturella problem, vilket det ofta gör, eftersom det är sektorer som redan är utsatta, och där har strukturfonderna en roll att spela. De är inte direkt kopplade till TTIP men till den allmänna ekonomiska utvecklingen. Framför allt är Globaliseringsfonden en buffert som finns att tillgå. (MP): Fru ordförande! Tack för intressanta föredragningar! Jag har en fråga om TTIP:s bäring på kemikaliepolitikens område. gav ut en rapport med titeln samarbete och tekniska handelshinder inom ramen för Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP). Där kan man läsa: ”Från Kemikalieinspektionens sida har det uttryckts en oro om att TTIP kan leda till en försvagad kemikaliereglering, att det kan komma att hindra regelutvecklingen vad gäller t.ex. hormonstörande ämnen, att processen för att ta fram ny reglering ska hämmas av t.ex. omständliga konsultationsförfaranden parterna emellan.” Vi lever i med snabb utveckling på nanoteknikens område liksom på en rad andra områden, och då är det viktigt att vi har en regelutveckling i någorlunda samma tempo. Därför låter det rätt allvarligt när en så tung instans som Kemikalieinspektionen varnar för att TTIP i värsta fall kan leda till en uppbromsning av regelutvecklingen. Det tycker jag är en intressant frågeställning, och jag skulle gärna vilja ha en kommentar av och även av . , : Varken EU, eller industrin har på något sätt gett uttryck för att man vill sträva efter en harmoniserad kemikalielagstiftning inom TTIP. Det är ett område där vi står ganska långt ifrån varandra, åtminstone i stora delar av den. När det gäller processen i och kemikalielagstiftningen, som hänvisar till, det vill säga att förbjuda eller lagstifta om ett ämne som i STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN stor utsträckning påverkas av arbetet på europeisk nivå – alltså den svenska lagstiftningen som påverkas av den europeisk nivån inom ramen för Reach – syftar vi på den eventuella fördröjning av processen som kan ske om samar- betet skulle kräva ett godkännande för ny lagstiftning från den andra parten. Det är det vi syftar på. vill vi visa att diskussionen, alltså inte stämpeln för godkännande av lagstiftningen utan diskussionen om kommande idéer och kommande lag- stiftning, är extremt viktig att ha. Det är den specifika frågeställningen om godkännande vi syftar på i rapporten. , Konsumenter och Beuc: Ur ett konsumentperspek- tiv kan vi säga att vi tar Kemikalieinspektionens oro på stort allvar och känner att det måste finnas garantier för att vi kan hålla det tempo vi haft när det gäller att skärpa lagstiftningen på kemikalieområdet. Det gäller både i ett nationellt och i ett europeiskt perspektiv. Vi tycker att man ska ta oron på allvar. måste finnas någonting i ett eventuellt kommande avtal som garanterar att man kan hålla tempot på ett område där det är viktigt att det inte sackar efter. (V): Jag tänkte vända mig till och med lite demokratifrågor. Det kan inte ges besked om med- lemsstaternas parlament, såsom , kommer att få rösta om TTIP- avtalet eller inte. Om avtalet blir ett så kallat blandat avtal får de nationella parlamenten i alla 28 medlemsländer, däribland riksdag, rösta om av- Det beskedet kommer vi parlamentariker inte att få förrän man har be- handlat klart avtalet och tittat juridiskt på det, om det är ett blandat avtal eller inte. Det är enligt min mening inte rimligt att ha den ord- Givet avtalets omfattning och potentiella risker måste de nationella parlamenten ges möjlighet både att påverka innehållet och att rösta ja eller nej till avtalet som helhet. Jag undrar om EU-kommissionär och näringsminister är beredda att verka för att de nationella parlamenten ges inflytande både till att påverka innehållet i avtalet och till att få möjlighet att rösta ja eller nej till avtalet i dess helhet. , : Det faktum att vi är här visar att nationella parlament bereds möjlighet att påverka. Jag gör noggranna anteck- ningar om vad som sägs här. Frågan om det är ett blandat avtal eller inte är förstås en politisk men också väldigt mycket en juridisk fråga. fördraget fick kommissionen kompetens att förhandla den typen av avtal och kompetens över investeringar, och fick rätten att säga ja Sedan finns det en fråga som faktiskt inte är helt klar i Lissabonfördraget. Var går gränsen för blandat eller inte? Kommissionen har ju som uppgift att verka för att fördragen följs och försöka vara den som vaktar över fördragen. Vi, våra jurister, kan inte i detta läge, innan det finns en text, säga om det är STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN blandat eller inte. Det är först när det finns ett avtal som det juridiska uttalandet kan komma. Är det blandat, vilket väldigt mycket talar för – jag tror att det är en mycket stor chans att det är blandat – kommer parlamenten i 28 länder att få frågan och kunna säga ja eller nej. Tills vidare gäller det medlemsländerna och . Det vet vi helt säkert . Under den här processen, oavsett hur själva röstproceduren går till i slutändan, är det självklart att nationella parlament ska ha stor möjlighet att påverka detta dels genom den här typen av hearingar, dels genom olika typer av formella och informella kontakter. Jag vet att det finns mycket samarbete mellan nationella parlament i sig och mellan nationella parlament och EU- parlamentet. Nationella regeringar har naturligtvis ansvaret, som jag är säker på att näringsministern kan återkomma till, för att ha diskussioner med parlamenten. Vi försöker, som sagt, göra vårt bästa för att se till att dokumenten är så öppna och tillgängliga som möjligt. Alla parlament har en mycket viktig roll, men juridiskt kan kommissionen inte vare sig verka eller inte, för det är våra jurister som i slutändan gör en sådan bedömning. Min politiska bedömning är att det kommer att vara ett mixat avtal. , närings- och innovationsminister: Jag har väldigt lite att tillföra i sak. Man kan gissa hur det här avtalet kommer att se ut och vad det kommer att leda till, och då finns det väldigt mycket som talar för att det uppfattas som ett blandat avtal och att det kommer att bli en ratificeringsprocess i de nationella parlamenten. Jag vill ändå säga att det är viktigt för oss i de enskilda länderna att också ge kommissionen uppbackning i denna process. Det är trots allt en förhandling.