rfr · H20W12 · 2015-06-10 00:00:00 — hearing om journalisters och medieredaktioners säkerhet och arbetsförutsättningar Riksdagstryckeriet, , 2015 Tid: –12.00 Ordförande , Reportrar utan gränser (RUG) Journalist , () VD , () Verksföreträdare , (Sida) Förbundsordförande , VD och chefredaktör , (UNT) Chefredaktör , (M), ordförande i utskottet och moderator (S), moderator Skånberg (KD) 2014/15:RFR12 JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR Journalisters och medieredaktioners säkerhet och arbetsförutsättningar Ordföranden: ambassadråd, ärade gäster, riksdagskolleger, åhörare och övriga närvarande! Ni är alla varmt välkomna till denna hearing om journalisters och medieredaktioners säkerhet och arbetsförutsättningar, en hearing som anordnas av konstitutionsutskott. Jag heter och är moderat ordförande i . Jag kommer att leda dagens diskussioner tillsammans med från Socialdemokraterna. kommer att gå till historien som av skam och av storhet. Det var dagen då 12 personer mördades i hjärta i en feg och skamlig attack riktad både mot tidningen i och mot själva yttrandefriheten, ett fundament i varje demokrati. Men det blev också av storhet, när miljoner människor i och på många andra platser reste sig till stöd och försvar för friheten och demokratin. Jag är glad över att från i finns med oss här , och jag vill gärna framhålla hur mycket som många av oss imponerades av den lugna beslutsamhet som präglade efter attentatet. har ett särskilt ansvar i för att värna våra grundlagar, vår demokrati och de medborgerliga fri- och rättigheterna, och det framstod därför som naturligt att KU skulle ta initiativ till en diskussion i ljuset av de fruktansvärda händelserna i . Vi har dock valt att låta dagens diskussion få ett relativt generellt tema, för även om vi har sett ett så blodigt attentat mot en tidningsredaktion mitt i har vi tyvärr alltför tidigare sett journalister dödas när de utför sitt viktiga uppdrag, som är helt avgörande för varje demokrati. to Protect Journalists för statistik över journalister som dödas på grund av sitt arbete och har dokumenterat över 1 100 fall. Flest journalister har dödats i , , , och . Härutöver finns oräkneliga exempel på hot och trakasserier mot journalister och redaktioner i alla världens länder, inklusive . Det är en oacceptabel utveckling som måste motverkas, och hur det ska gå till ska vi nu diskutera. Än en gång varmt välkomna till riksdag och dagens hearing! Dagens hearing är indelad i två avsnitt. Först ska vi ägna åt att diskutera journalisters säkerhet och arbetsförutsättningar utomlands. Därefter byter vi panel och ägnar den andra timman åt att behandla hur situationen ser ut i . Vi har bett några personer per avsnitt att inleda i vardera för att dels ge en bild av hur verkligheten ser ut, dels ge exempel på vad som behöver göras för att förbättra situationen. Efter dessa inledningar blir det visst utrymme för frågor till paneldeltagarna. Frågorna får vara en eller maximalt långa för att så många JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR som möjligt ska få komma till tals. Eftersom detta formellt är ett sammanträde med kommer först några av utskottets ledamöter att få ställa några frågor, och sedan släpper vi in övriga inbjudna deltagare. Jag förklarar härmed sammanträdet öppnat och vill presentera vår första panel: , ordförande i utan gränser, , journalist vid , , vd för , Per , verksföreträdare vid Sida för demokrati och mänskliga rättigheter. Än en gång varmt välkomna hit. Jag ber nu att få lämna ordet till vår förste panelmedlem, , välkommen och varsågod! , Reportrar utan gränser: Herr ordförande! Tack till för möjligheten att få komma hit och prata om situationen för press och yttrandefrihet i världen! har en inbjudan kommit mer lämpligt. Lämpligt – inte bara för att situationen i är så svår att landet är ett svart hål för journalistik. Inte bara för att en hel redaktion på en fransk satirtidning har dödats av terrorister. Inte bara för att en bloggare har dömts till 1 000 piskrapp i ett land som säljer vapen till. Inte bara för att en svensk journalist har dödats i . Inte heller bara för att är hemland till , EU:s enda samvetsfånge, fängslad i . Det är också lämpligt för att reportrar utan gränser av en slump släppte ett nytt pressfrihetsindex. De siffror ni kommer att få se är rykande färska. Pressfriheten i världen är under hot. dödades 66 journalister. 856 journalister häktades och 178 fängslades. De hårda siffrorna är intressanta, men de berättar bara en liten del av historien. Isberget under ytan är självcensuren – den censur som inte bestäms av en röd linje i sanden utan som sker mellan huvud och tangentbord, mellan hand och papper. Det är billigare för en regim att låta journalister censurera sig själva än att fängsla dem. Men resultatet är detsamma. En tystare värld. I Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex kan vi se att pressfriheten faller globalt. Ökningen av rapporterade incidenter var . Men vad döljer sig bakom siffran? Vilka mekanismer är det vi pratar om? präglades av svåra konflikter i , , och . Alla stridande parter förde ett hänsynslöst informationskrig. Medier användes för propagandasyften och svältes på information eller blev strategiska måltavlor, attackerades eller tystades. Icke-statliga grupper följer inga lagar och bortser från grundläggande mänskliga rättigheter för att nå sina mål. Grupper som Boko Haram och Islamiska staten, sydamerikanska drogkarteller eller den italienska maffian har alla olika agendor men delar hänsynslösheten mot medier. De använder systematiskt skräck eller hämndaktioner mot journalister och bloggare som granskar dem. De attackerar också dem som vägrar låta sig användas som taltrattar för deras budskap. JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR Journalister blir obekväma element när en stridande grupp i stället har sin egen Youtube- eller Twitterkanal. Konflikterna blir också svårare och mer Frontlinjerna är inte längre utan kan sträcka sig över hela länder och hela regioner. Länder som har lagstiftning som bygger på religiösa föreställningar har blasfemilagar som används för att tysta samhällskritik. länder, inklusive europeiska länder, har lagar som kriminaliserar hädelse. vissa fall, när troende tycker att domstolarna inte gör tillräckligt för att stoppa förolämpningar mot eller profeter, ser de själva till att hindra journalister, och då brukar det bli blodigt. Även närmare hemma kryper det på oss. Det finns en risk för att lagstiftning börjar tillämpas för att skydda religioner och dogmer i stället för att skydda Man måste kunna skilja på att ifrågasätta en persons idéer och att ifrågasätta själva personen. Idéer, system, och ja, också religioner, måste få ifrågasättas, hånas eller häcklas. En omsorgsfull hänsyn blir gärna en ängslig En annan hammare i verktygslådan är att kalla journalister för terrorister. Långtgående antiterrorlagar har svepts från västerländska demokratier och ut Dessa lagar är svepande och kan tillämpas godtyckligt. bandslagstiftning brukar vi kalla det. Västvärlden har här förbrukat sin möjlighet att vara ett föredöme för resten Länder som hänvisar till nationell säkerhet när de jagar vis- selblåsare i en omfattning som vi har sett. Det gladde mig att få höra utrikesminister nämna yttran- defrihet i gårdagens utrikesdeklaration. Man ska inte ställa rättigheter mot varandra, men yttrandefrihet är en förutsättning för att andra rättigheter ska Utan yttrandefrihet, inga rättigheter för kvinnor. Det finns saker som vi kan göra. FN-systemet skulle kunna agera tydligare, liksom enskilda länder som . Reportrar utan gränser efterlyser att FN:s resolution efterföljs. lutionen kräver inte bara av stridande parter av alla slag att de ska respektera och skydda journalister och mediepersonal, utan den kräver också att parterna förebygger våld och skyddar medier och deras infrastruktur. togs av säkerhetsrådet , men effekten har uteblivit. talet mördade journalister har inte minskat, tvärtom. Reportrar utan gränser föreslår därför att FN ska utse en specialrapportör för skydd av journalister. Rapportören skulle kunna rapportera direkt till FN:s generalsekreterare och följa upp överträdelser av resolution . det av en specialrapportör skulle innebära att frågan får ett centralt fokus. skulle innebära att det går att göra någonting åt den straffrihet som i praktiken existerar för att mörda eller tysta journalister. Med mandat från generalsekre- teraren skulle några av specialrapportörens uppgifter kunna vara att samla in- formation och fungera som en länk till säkerhetsrådet. samordna insatser för skydd av journalister inom FN-systemet. JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR Sammanfattningsvis är situationen för journalister inte bra. Värre är att trenden går åt fel håll. Det finns saker som vi kan göra som individer, som civilsamhälle eller som företag, som regeringar och inom FN-systemet. Jag hoppas att ska välja att agera för att skydda den fria och öppna diskussionen, som är så vital för utveckling och välstånd. Detta var mina till försvar för press- och yttrandefrihet. Det är precis mer av rättighetsförsvar än de flesta journalister kan vänta sig att få under en hel livstid. Ordföranden: så mycket! Då ger vi ordet till , journalist vid . , SVT: Tack för att jag får komma hit och tala om detta som ligger mig väldigt varmt om hjärtat! Det handlar om att kunna få arbeta utomlands fritt och i säkerhet. Jag har arbetat som utrikesreporter vid och bevakat många konflikter och krig. Jag har varit Moskvakorrespondent, och jobbar jag för Agenda. upplever jag att det har blivit mycket farligare att arbeta. Vi kommer med olika siffror här, men en fruktansvärd siffra är att det bara är 1 000 som har dödats. Jag har många kolleger som har dödats. Det är i , i och i . Jag har också haft personliga utländska vänner som har dödats. Det finns de som har suttit gisslan, som och , under fruktansvärda förhållanden. De förändrade riskerna och hoten förändrar vårt sätt att tänka, åtminstone mitt sätt att tänka, när vi är ute och arbetar. Jag var i i efter att IS hade tagit över makten i . Jag var i och gjorde flyktingreportage i , där det också var strider mellan islamister och regeringen. Jag var i och gjorde reportage om IS och jihadistresenärer. På grund av den utveckling vi har sett är jag betydligt mer försiktig när jag ute. Jag är van vid konfliktområden, men jag måste säga att jag var otroligt mer försiktig i . Jag tänker på vart vi åker, vem som finns där, om det är någon som vet vart vi ska åka någonstans och om det är någon som har hört något. Det är alltid en risk, och ställer jag alltid frågan: Är det värt risken? Vad kan jag få ut av det här reportaget eller av att åka till den här byn? Vi har också kontakt med hemmaredaktionen, som när vi var i . Då har man i bästa fall sms-kontakt, om det fungerar. Vi har gått en hel del säkerhetskurser. Jag ser dem som ännu mer nödvändiga . Då handlar det om oss som har fasta jobb och arbetsgivare som kan se till att vi går de här kurserna. I dagens läge har vi användning för dem även om vi inte reser utomlands. Jag ser det som kunskap som jag kan behöva använda mig av här hemma med den situation som har uppstått, för att kunna JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR upptäcka och avvärja hotfulla situationer. Det är inte bara utomlands som jag nu är en potentiell måltavla. SVT följer Säpos bedömning av hotbilden i . sa man att det inte var någon förhöjd hotbild, trots det som har hänt i . Men hotbilden är något som kan förändras mycket snabbt . beroende på vad vi tar upp i våra sändningar, vilken typ av ämnen det är, om vi tar upp Muhammedteckningarna eller , eller om vi gör rapporter eller studiodebatter om IS och islamister. Det är något som kan trigga extrema grupper, och då kan vi alla vara måltavlor även här hemma. Vi journalister är väl det man kallar för soft targets. Vi har faktiskt inget speciellt skydd vare sig utomlands eller hemma. När jag har varit utomlands har det förekommit att jag haft livvakter, men det är inte så vanligt. har vi det inte om inte något speciellt inträffar. Med tanke på att det är flera hundra jihadistresenärer som har åkt till de här områdena i och finns också risken för att de blir ett hot mot oss när de kommer hem. Då har de blivit hjärntvättade, kan man säga, och lärt sig av propagandan, och de ser ofta journalister som en fiende. När vi pratar om självcensur är det något som vi inte har drabbats av , men när vi på redaktionen sitter och talar om vilka ämnen vi ska ta upp finns det ändå med vilka reaktionerna kan bli och hur starka de kan bli. också funnits tidigare, till exempel när man talar om –Israelkonflik- ten, men när det gäller islamister och rasister finns det också med i bedöm- Men jag kan inte säga att det än så länge har hindrat mig. att det finns någonstans i bakhuvudet hos alla. Jag tror också att programledare oroar sig för vad som skulle kunna hända, till exempel att man skulle kunna bli utsatt på gatorna. Har jag upplevt att det blivit ett större hot ute på fältet? Ja, absolut. varit våldsamma demonstrationer i , till exempel, där det har varit våld mot kvinnliga reportrar och fotografer. Jag har inte blivit utsatt för det person- ligen, men jag har varit väldigt nära. Det är en starkare rädsla för denna typ av mobb och folkmassa som man kan uppleva som aggressiva mot utlänningar och mot journalister specifikt. Också i flyktingläger utomlands kan det finnas en större rädsla . I lägren i exempelvis finns det IS-infiltratörer på flera platser. Utgör de en fara för mig? Ja, det gör de, och det tänker jag på när jag finns där. Detta har alltså också ändrats, och det gör också att jag tänker på vart jag åker och varför. När jag är ute i de värsta områdena tänker jag i hotellobbyn på vilka öron och ögon som kan finnas där. Vet någon vart vi ska åka? Kan jag lita på min chaufför och min fixare? Det finns en risk för kidnappning, och det är inte bara för pengar, som det var tidigare, utan nu är det väldigt ofta för propaganda. ser avrättningar och videoklipp som ett stort hot: Delayed execution, som en av våra föredragshållare i säkerhet talade om . kanske inte vad det var, men förstår vi vad det är för något. Vi fick rådet att aldrig försöka fly om vi skulle bli kidnappade förutom om vi trodde att det rörde sig om den här typen av gisslantagande, som slutar med avrättning. JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR Jag ser en förändring. hade vi som journalister i krigszoner och konfliktområden ett slags skydd av att vi sågs som neutrala. Vi hade skydd av vår yrkesroll. Det har förändrats fundamentalt, skulle jag vilja säga, . är vi utsatta för ett propagandakrig eller ett informationskrig i mycket högre grad, där vi ses som en måltavla. Vi ses som representanter för fiendesidan. Vi blir också använda i propagandakriget, även om det inte är personligt. Jag har sett fruktansvärda klipp från , bland annat, där soldater talar om journalister som är på plats: Vilken typ av press är det här? Är det några nazister, det vill säga Ukrainamedlöpare? Så ser man människor som har skjutits och ligger döda intill. Detta är ett fruktansvärt hotfullt scenario när man som journalist ska ge sig in i området. Vårt uppdrag har blivit mycket svårare, men det är också allt viktigare med tanke på det informationskrig som bedrivs. Vi talar om Kremltroll och IS-pro- paganda som försöker påverka bilden av det som händer. Därför är vårt uppdrag mycket viktigare, men också mycket svårare och farligare. Ordföranden: tack, ! Då lämnar vi ordet till , vd för . , : Herr ordförande! Tack alla ni för att jag har fått komma hit! har jag inte med mig någon Powerpointpresentation, utan jag tänkte förlita mig på det talade ordet. Däremot har jag med mig en bild. Platsen på bilden bakom mig är i . sitter i skräddarsits på marken i snygga khakibyxor, ganska välstruken skjorta och med en stor sjal runt halsen. Runt omkring honom är det kaos. Det är bara bråte. Detta är ett av mina bästa minnen av , för sådan var han, vår utrikeskorrespondent. Ni vet också att han mördades i , . Han dödades inte, han mördades. har största korrespondentnät. Vi har valt att våra korrar ska vara tillsvidareanställda. Anledningen till det är att de ska känna sig trygga, i alla fall i så måtto att de alltid ska kunna säga nej eller avstå från att åka till ett område om de tycker är för farligt. Så resonerar vi. Vi vill inte att någon ska ta på sig ett uppdrag för att de tror att om de säger nej kommer de inte att få ett nytt kontrakt eller ett nytt frilansuppdrag från . Vi tror väldigt mycket på att vara på plats och bevaka. För oss är det viktigt att den svenska publiken får världshändelser och vardagsliv i andra länder sett med svenska ögon. Därför har vi valt att prioritera utrikesbevakningen och våra korrespondenter, men i denna prioritering ligger också att ta säkerhetsarbetet extremt seriöst. Vi har bra utbildningar. Vi gör säkerhetsanalyser på plats i korrespondenternas områden, och vi har rutiner vid riskresor, som jag vågar säga följs minutiöst. Trots detta blev mördad. Skjuten i bakhuvudet på en relativt säker gata inför en massa människor då han var i för att bevaka valet. Det som aldrig fick hända hände ändå. JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR Vi har lite olika siffror. Jag brukar säga att 105 journalister dödades . Den siffran kommer från Institute. har börjat lika illa, med 22 journalister dödade bara under de första fyra veck- På vår lista hos vår utrikesdesk finns det drygt tio länder eller regioner som vi bedömer som högriskområden. Främst är det områden eller länder i , och men också till exempel delar av . Om vi åker till dessa områden, och det gör vi, är det förenat med större fara än normalt, och vi gör ännu mer genomarbetade riskbedömningar. vi också extraordinära åtgärder. Jag tänker inte gå in på exakt vad vi gör, för det skulle kunna utsätta kommande korrar på resor för fara. Att det numera ser ut så här innebär att större delar av världen blir knapp- Det går helt enkelt inte att rapportera från de här länderna och regionerna så som vi skulle vilja. Därmed kan alltså makter som vill styra världsbilden enklare få fritt spelrum. är en journalist långt ifrån fredad. är journalister villebråd som kidnappas för pengar och som riskerar att halshuggas inför en videokamera. Så var det faktiskt inte tidigare. Journalister har kunna bevaka stora och hemska världshändelser utan att själva riskera att bli måltavlor. Självklart har det inte varit riskfritt tidigare heller. inte i första hand om att komma i vägen för en förlupen kula eller om att vara på fel plats. handlar det ibland om att inte alls kunna vara närvarande. I många länder är dessutom det riktigt stora problemet att inhemska jour- nalister riskerar sina liv eller frihet när de osjälviskt väljer att granska Merparten av de journalister som dödas i världen är faktiskt nationella journalister, verksamma i det egna landet. av de journalister i världen som dödades mellan 2006 och var lokala journalister. alltså inte utrikeskorrespondenter. kom det uppgifter från som lät påskina att en person hade gripits för mordet på . Det stämde inte. Personen har vad vi vet ingen som helst koppling till det som hände. Jag tvivlar ganska starkt på att någon någonsin kommer att dömas och att vi kommer att få veta varför Jag hoppas förstås att jag har fel. Jag är inte politiker, och jag bör faktiskt inte tala om för er vad ni ska göra. Men låt mig säga att det seminarium som UD anordnade i i samband med utrikesministermötet var en bra början. För det är oerhört viktigt att frågan lyfts på politisk nivå och leder till konkreta åtgärder. Ni som är politiker, sluter handelsavtal och beviljar lån och för bilaterala samtal med många av de länder där journalister faktiskt inte kan verka. Jag kan rekommendera er att läsa en rapport som heter Killing the Messenger. Den är skriven av bland Den utredningen landar nämligen i ett antal Många av dem är tyvärr lika angelägna , alltså åtta år Sedan tror jag att det är viktigt att ni och andra förstår att vi som mediebolag i vår dialog med till exempel åklagare, eller andra faktiskt kan skilja på JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR vår roll som arbetsgivare och vår roll som granskare. , när vi ringer, stöter vi nämligen ibland på patrull för att vi som arbetsgivare också ses som ett medieföretag. Det fungerar inte för oss. Rädda journalister blir osäkra journalister. Rädda arbetsledare och chefer blir osäkra arbetsledare och chefer. Och rädda kolleger riskerar att bli osäkra kolleger. Sammantaget riskerar det att leda till att de krafter som verkar kan uppnå det de vill, nämligen att det går att tysta medierna – ingen är där och ser och berättar hem – eller att det faktiskt går att styra en hel världsbild, för ingen finns på plats och ingen kan ge alternativa verklighetsbeskrivningar. Får vi en sådan värld förlorar vi alla på det. Det vore nämligen ett otroligt stort nederlag för demokratin. Då lämnar vi ordet till Per från Sida. Per , Sida: Herr ordförande! Sida uppskattar mycket möjligheten att vara här och delta . Yttrandefrihet och journalisters och mediers arbetsförutsättningar är viktiga frågor för oss. Och inom området demokrati och mänskliga rättigheter har vi ett särskilt fokus på yttrandefrihet och ICT1. Många aktörer som Sida stöder lyfter specifikt situationen vad gäller säkerhet för journalister. Allt oftare uttrycks behovet av säkerhetskurser för journalister, liksom snabbt ekonomiskt stöd och juridiskt skydd i aktuella lägen. Det talas allt oftare om ”rapid response” som en helt nödvändig komponent i den verksamhet som våra partner utför med Sidas stöd. Situationen för journalister och medieaktörer har alltså hårdnat markant . Den här hearingen ligger därför helt rätt . På Sida arbetar vi utifrån nationella, regionala och globala strategier som beslutas av regeringen. Exempelvis har den globala strategin för mänskliga rättigheter och demokratisering som mål att stödja journalister, fria professionella medier, kulturskapande grupperingars verksamhet för demokratisering och yttrandefrihet samt respekt för opinionsfriheterna. Demokrati och mänskliga rättigheter är den största sektorn inom Sida. Det handlar om av vår budget eller 5,8 miljarder . När vi har gjort en detaljerad studie av vårt stöd till medie- och informationsfrihet i , söder om , landar siffran på . Vi på Sida har jobbat länge med de här frågorna, och vi har ganska mycket erfarenhet av dem. Vi ser att demokratin har gjort framsteg i världen , men har den utvecklingen avstannat . Det är fler länder som rör sig i auktoritär riktning än länder som blir mer demokratiska. Det internationella landskapet vad gäller demokrati och mänskliga rät- 1 Informations- och kommunikationsteknik. JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR tigheter ser därför annorlunda ut . tier, som och , tar alltmer initiativ som ofta inte ligger i linje med svenska prioriteringar. Än mer problematiskt är att inflytandet över hur man organiserar stat, politik och demokrati i allt högre grad påverkas av auk- toritära stater som och men framför allt och Ryss- Utrymmet för att jobba mot förtryck och för mänskliga rättigheter krymper Ett tydligt exempel på det krympande utrymmet är yttrandefrihet. dast en av sju personer bor i ett land med en fri press. friheten har sjunkit till den lägsta nivån på . Det civila samhället, i bred bemärkelse, hör till dem som främst har känt av det hårdnande klimatet. I många fall är det kopplat till länder med olika konfliktsituationer. derna attackeras civilsamhället och medieaktörer på grund av samarbeten med Men civilsamhällets aktörer beskrivs också som icke-patri- otiska enbart på grund av sitt kritiska engagemang för ökad öppenhet, demo- krati och mänskliga rättigheter.