rir · H3B57 · 2015-04-29 00:00:00 — till subventionerade anställningar, till exempel lönebidrag, för att anställa unga med funktionsnedsättning. 7.1.5Behov av ekonomiska drivkrafter i systemet med aktivitetsersättningen Det saknas incitament för personer med aktivitetsersättning att börja studera granskning visar att det saknas ekonomiska incitament för unga med aktivitetsersättning att lämna ersättningen för studier. i gruppen har vidare en individuell problematik som hindrar studier på heltid. Om dessa personer skulle välja att studera på deltid försvinner rätten till ersättningen. bedömning är att detta skapar en inlåsningseffekt i aktivitetsersättningen. har uttryckt att motivet till dagens lagstiftning är att alla individer ska ha samma förutsättningar att studera. Att tillåta att personer med aktivitetsersättning får ersättningen på deltid skulle enligt regeringen innebära en särbehandling av gruppen. Enligt bedömning skulle det dock kunna vara motiverat med ett undantag eftersom personer med aktivitetsersättning (generellt sett) har sämre förutsättningar än andra studerande. Negativa incitament för att söka arbete Granskningen visar att incitamenten för individer med aktivitetsersättning att söka arbete är negativa. Nettoinkomsten för en person med aktivitetsersättning och tillhörande bostadstillägg kan minska om personen skriver in sig som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen, på grund av att personen då mister rätten till bostadstillägg. Internationell forskning visar positiva effekter av ekonomiska incitament för förtidspensionärer när det gäller att pröva att arbeta. Det är dock oklart vilka effekter som förbättrade incitament för studier eller att söka arbete skulle ge eftersom det saknas forskning på svenska förhållanden. Trots att möjligheten till vilande ersättning utvidgades har denna möjlighet inte använts i någon större utsträckning. Detta kan bland annat förklaras av en rädsla hos individen att förlora ersättningen. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Behov av att se över incitamentsstrukturerna vill betona riskerna med negativa ekonomiska incitament i nuvarande system; om detta skapar inlåsningseffekter för personer som hade kunnat gå vidare till arbete eller studier påverkar det den enskilde som blir kvar i ersättningen. Det innebär också samhällsekonomiska kostnader i de fall det försenar arbetslivsetablering. Att stärka de ekonomiska incitamenten kan visserligen innebära ökade kostnader för statsbudgeten som det är oklart vad den samhällsekonomiska vinsten skulle bli eftersom det beror på i vilken utsträckning de enskilda individerna i slutändan får ett arbete. Enligt bör dock incitamenten åtminstone inte vara negativa för de individer som vill ta steget att studera eller till att söka arbete via Arbetsförmedlingen. För att incitamenten ska ge avsedda effekter är det, enligt , viktigt att individerna har kunskap om hur dessa ser ut. Komplexiteten i dagens system gör incitamenten svåröverblickbara vilket påverkar effekterna av incitamenten. anser att bör ta fram verktyg för att informera personer med aktivitetsersättning om vilka möjliga inkomster de har vid olika vägar ut ur ersättningen. Vid införandet av aktivitetsersättningen angav regeringen att ersättningen skulle stimulera till aktivitet utan att den ekonomiska tryggheten påverkas. Unga som har permanent nedsatt arbetsförmåga är i dagens system ofta hänvisade till en livslång fattigdom och många är beroende av stöd från sina föräldrar, en grupp som i sig har lägre inkomster än övriga i samhället. Det finns dock knappast behov av positiva ekonomiska incitament för dem som har en sådan nedsättning av arbetsförmågan att de aldrig kommer att kunna närma sig arbetsmarknaden. I andra länder i har man infört differentierade ersättningsnivåer där de med permanent funktionsnedsättning får en högre ersättningsnivå än övriga personer i systemet. ser skäl för regeringen att överväga sådana regler i samband med en översyn av systemet med aktivitetsersättningen. 7.1.6 Tidsbegränsad ersättning skapar onödig oro för personer med permanent nedsatt arbetsförmåga Skäl att ge längre beslut om aktivitetsersättning Aktivitetsersättning beviljas för högst i taget, oavsett funktionsnedsättning. Detta innebär att personer med medfödda och permanenta funktionsnedsättningar som medför permanent nedsatt arbetsförmåga behöver ansöka fyra gånger om rätt till ersättningen – från det att personen fyller till dess att den fyller . Granskningen visar att ansökningar om ny period av aktivitetsersättning samt krav på nya underlag skapar oro hos individer och deras anhöriga. Syftet med aktivitetsersättningen är att ta tillvara arbetsförmåga. I förarbetena anges vidare att man inte ska skapa onödig oro vid prövning av rätten till ersättningen. I de fall där man efter noggrann prövning kan konstatera att det finns en permanent nedsatt arbetsförmåga ser flera skäl till att ge längre beslut om aktivitetsersättning. Förutom att det inte finns någon arbetsförmåga att ta tillvara och att det finns etiska skäl att minska personernas oro, innebär hanteringen av ansökningar om ny period av aktivitetsersättning administrativa kostnader för samt kostnader för hälso- och sjukvården i form av förnyade läkarutlåtanden. Att ha ett system med skenansökningar för vissa grupper, det vill säga där utfallet är givet och där dessa ansökningar fortfarande innebär administration för handläggarna, bedömer som ineffektivt. Beslutsperioder som på ett bättre sätt speglar individernas faktiska tillstånd skulle enligt ge möjlighet till bättre uppföljning av gruppen unga med aktivitetsersättning samt utvecklingen av kostnaden för aktivitets- och sjukersättningen. För att fortfarande leva upp till intentioner om aktivitet och delaktighet i samhället bör gruppen, som i ovan nämnda fall skulle omfattas av förlängda beslut, fortfarande ges möjlighet att delta i aktiviteter. förslag till undantag från tidsbegränsningen granskning visar att det varierar hur handläggarna hanterar krav på nya läkarutlåtanden i samband med att personer med permanent nedsatt arbetsförmåga ansöker på nytt om ersättningen. har inte försett handläggarna med några riktlinjer i denna fråga. Det beror bland annat på att myndigheten avvaktar regeringens beslut vad gäller förslag om att ge möjlighet till undantag från tidsbegränsningen av aktivitetsersättning för personer med långvarigt nedsatt arbetsförmåga. har inte haft möjlighet att i detalj granska förslag men konstaterar att förslaget ligger i linje med bedömning av behovet av en regeländring. Målgruppen för förslag utgör dock av målgruppen och bedömning är att gruppen som har så omfattande funktionsnedsättning att de aldrig kommer att kunna arbeta är betydligt större än så. bedömer därför att effekterna av förslag skulle bli begränsade gällande omfattningen av berörda individer och därmed även de administrativa kostnadsbesparingarna. Vid övervägande av förslag bör regeringen därför särskilt pröva vilka som skulle omfattas av undantaget från tidsbegränsningen. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? samlade slutsats är att syftet med aktivitetsersättningen inte uppnås och att ersättningen inte lever upp till och regeringens mål om ett aktivt förhållningssätt för unga med nedsatt arbetsförmåga. riktar därför följande rekommendationer till regeringen respektive . Se över ansvariga aktörers uppdrag när det gäller samordning av insatser till personer med aktivitetsersättning Med ansvariga aktörer avses både statliga myndigheter och den kommunala sektorns ansvar för gruppen unga med nedsatt arbetsförmåga. Även hälso- och sjukvårdens roll som aktör i systemet med aktivitetsersättningen bör ingå i översynen. Regeringen bör i samband med detta se över utbudet av insatser för gruppen och utreda vilken aktör som bör tillhandahålla dessa. Regeringen bör också pröva nuvarande system med omfattande projektverksamhet för att säkerställa kontinuitet i insatserna och likvärdighet över landet när det gäller tillgång till insatser. Se över möjligheten att öka de ekonomiska incitamenten Regeringen bör se över möjligheten att stärka de ekonomiska incitamenten för unga med aktivitetsersättning att gå vidare till studier. Här avses särskilt möjligheten att studera på deltid utan att förlora hela ersättningen. att stärka de ekonomiska incitamenten för unga med aktivitetsersättning att söka arbete bör regeringen även överväga möjligheten att ge gruppen unga med funktionsnedsättning rätt till bostadstillägg även när de är arbetssökande. Ambitionen bör generellt vara att förenkla regelverket kring aktivitetsersättningen. Se över möjligheten till längre beslutsperioder och differentierade ersättningsnivåer Regeringen bör se över möjligheten till längre beslutsperioder för aktivitetsersättning när det gäller personer med grava, permanenta funktionsnedsättningar. Regeringen bör även se över den ekonomiska situationen för gruppen. Regeringen bör också överväga ett system med differentierade ersättningsnivåer där de med permanent funktionsnedsättning får en högre ersättningsnivå än övriga personer i systemet. Lyft fram uppföljningen i samordningsuppdraget och utveckla statistik över relevanta resultatmått bör komplettera den nuvarande styrningen mot handläggning av ansökningsbeslut med lämpliga prestationer och parametrar som rör uppföljning av individer med aktivitetsersättning. En förutsättning för att ska kunna följa upp om syftet med aktivitetsersättningen uppfylls, är att myndigheten utvecklar statistik över vilka insatser gruppen med aktivitetsersättning tar del av. bör även säkerställa kunskap om den grupp som saknar insatser. Informera om de ekonomiska incitamenten kring aktivitetsersättningen bör klargöra hur de ekonomiska incitamenten ser ut vid olika möjliga vägar ut ur aktivitetsersättningen samt skapa verktyg för att på ett tydligt sätt informera personer med aktivitetsersättning om detta. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Regeringsformen (1974:152). Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade (1993:387). Lag om offentlig anställning (1994:260). Anställningsförordningen (1994:373). Socialtjänstlagen (2001:453). Förordning (2002:986) om sjukersättning och aktivitetsersättning. Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Socialförsäkringsbalken (2010:110). föreskrifter (FKFS). allmänna råd (FKAR). rättsliga ställningstaganden (FKRS). Proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. Proposition 1985/86:116 om meritvärdering i statlig tjänst m.m. Proposition 1990/91:141 om rehabilitering och rehabiliteringsersättning m.m. Proposition 2005/06:159, Vissa socialförsäkringsfrågor. ställningstagande om stöd och service till vissa funktionshindrade (prop. 1992/93:159, bet. 1992/93:SoU19, rskr. 1992/93:321). ställningstagande om reformerad förtidspension m.m. (prop. 1997/98:111, bet. 1997/98:SfU11, rskr. 1997/98:237). AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? ställningstagande om sjukersättning och aktivitetsersättning istället för förtidspension (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). ställningstagande om en reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete (prop. 2007/08:136, bet. 2007/08:SfU12, rskr. 2007/08:225). ställningstagande till statens budget (prop. 2012/2013:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). ställningstagande till statens budget (prop. 2013/2014:1, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). Regleringsbrev, regeringsuppdrag och regeringsbeslut Regleringsbrev för budgetåren 2011–2015 avseende . Regleringsbrev för budgetåren 2011–2015 avseende Arbetsförmedlingen. Regeringsbeslut, Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning (A2012/4066/A). Regeringsbeslut, Uppdrag angående projektverksamhet och utvärdering av nya former av arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser (S2013/6630/SF). Regeringsbeslut, Framställan om förlängd tid för redovisning av uppdrag (S2014/6630/SF). , Brist på brådska, SOU 2008:102. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder, SOU 2008:66. Slutbetänkande av , Möjlighet att leva som andra – ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionshinder, SOU 2008:77. , Moderniserad studiehjälp, SOU 2013:52 , Unga i ohälsoförsäkringen – tid för aktivitet och utveckling, SOU 1998:106. Slutbetänkande av parlamentariska socialförsäkringsutredningen, Mer trygghet och bättre försäkring, SOU 2015:21. , Att kombinera socialförsäkringar med incitament till arbete, SOU 2011:11, bilaga 8 till LU2011. Arbetsförmedlingen (2014). Arbetsförmedlingens återrapportering , Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning (dnr Af-2013/508922). Arbetsförmedlingen (2014). Förstärkt samarbete mellan Arbetsförmedlingen och (rapport, kundenkät). Arbetsförmedlingen (2014). Processkarta över det förstärkta samarbetet mellan Arbetsförmedlingen & (2009). Information till dig som ska delta i arbetslivsinriktad rehabilitering – gemensam information från Arbetsförmedlingen och (FK 40333). Arbetsförmedlingen & (2011). Samverkan genom samordningsförbund kring unga med aktivitetsersättning. (dnr AF-2010/436389, FK ). Arbetsförmedlingen & (2013). Förstärkt stöd till unga med aktivitetsersättning. (dnr AF 2011/414101, FK ). Arbetsförmedlingen & (2013). Förstärkt stöd till unga med aktivitetsersättning. Återrapportering enligt regleringsbreven (dnr Af 2011/414101, FK ). Bilaga 5.3 Förstärkta rehabiliteringsinsatser 2012 – överenskommelse mellan om samarbete. Arbetsförmedlingen & (2014). Förstärkt stöd till unga med aktivitetsersättning. Återrapportering enligt regleringsbreven (dnr Af 2012/445712, FK ). Arbetsförmedlingen & (2014). Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete – rehabiliteringsinsatser i samarbete. Återrapportering enligt regleringsbreven , delredovisning 2014 (dnr Af-2013/508922 och FK ). Arbetsförmedlingen & (2014). Effektutvärdering av insatser för unga med aktivitetsersättning. Återrapportering enligt regeringsbeslut S2013/6630/SF (dnr Af-2013/379053, Fk-046166-2013). Arbetsförmedlingen & (2014). Det förstärkta rehabiliteringssamarbetets effekter. Utvärdering av Arbetsförmedlingens och förstärkta rehabiliteringssamarbete. (dnr Af – 2011/414101, FK ). AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Arbetsförmedlingen, , Kommuner och Landsting & (2011). som projektägare för ESF-projekt, . informerar, nr 2 2014. Autor, D. H & Duggan, M. (2003). The rise in the disability rolls and the decline in unemployment. The quarterly 118 (1): 157-206. , H., Buckinsky, M. & Rust, J. (2010). Induced entry effects of a for offset in SSDI Benefits (No 05-03). Campolieti, M (2004). Disability insurance benefits and labor supply: some additional evidence. , 2004, vol. 22, no. Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020. (2012). (2012). med aktivitetsersättning – en studie av situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga (dnr 06961-2011). (2012). Registeranalys av unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. Underlagsrapport till med aktivitetsersättning – en studie av situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. Svar på regeringsuppdrag (dnr 69161/2011). (2012). Unga som har aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga – bilaga 2: Underlagsrapport – insatser under tid med aktivitetsersättning (beteckning 69161/2011). (2012). Personer med aktivitetsersättning – behov av stöd och hjälp för att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden. aktivitetsersättning – en studie av situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga (dnr 69161-2011). (2013). (2013). Processen för aktivitetsersättning version 1.0 (serienr 2013:02). (2013). Vägledning 2013:2, Version 1 – Aktivitetsersättning. (2013). Svar på uppdrag i regleringsbrev: samlad redovisning avseende utvecklat samspel mellan och hälso- och sjukvården samt andra aktörer i sjukskrivningsprocessen (dnr 005437-2012-FPS). (2014). Anslagsbelastning och prognos för anslag inom ansvarsområde budgetåren 2013–2019 (dnr 478-2014). (2014). Delrapport 2, . Socialförsäkringsrapport 2014:18 (). (2014). svar på uppdraget om delmål, uppföljning och redovisning inom ramen för En strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken 2011–2016. Svar på regeringsuppdrag (dnr 42239-2012-FPA). (2014). Fler förslag för minskat krångel – (dnr 9030-2014). (2014). (2000). Benefits and Labor Supply. Economy (vol. 108, no 6). & , L. (2010). Moral hazard among the sick unemployed: evidence from a Swedish social insurance reform. Empirical Economics, vol. 39 (1). (2014). Att göra aktivitetsersättning – om målförskjutning och icke-kontakt vid förtidspension för unga. & Skogman-Thoursie, P. (2010). De senaste reformerna inom sjukförsäkringen: En diskussion om deras förväntade effekter. Rapport till 2010/5 (). Inspektionen för socialförsäkringen (2010). Underlagsrapport nr 7 till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04). Inspektionen för socialförsäkringen (2011). Unga med aktivitetsersättning (rapport 2011:10). Inspektionen för socialförsäkringen (2012). Aktivitetsersättning – från förlängd skolgång till nedsatt arbetsförmåga (rapport 2012:1). Inspektionen för socialförsäkringen (2013). Unga förtidspensionärer – studie av sju europeiska länder (rapport 2013:7). Inspektionen för socialförsäkringen (2014). Produktivitet och kvalitet vid lokala försäkringscenter (rapport 2014:14). (2008). The US earned income tax credit, its effects, and possible reforms (working paper 2008:14). market policy evaluation (IFAU). Moffitt, R. (2003). The negative income tax and the evolution of U.S. 17, no. & Östh, J. (2011). Förtidspensionering av unga – en fråga om utsortering efter utbildningsnivå och socioekonomisk bakgrund? Underlagsrapport nr 5 till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04). AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? One-stop-shops i – samordning av sociala och arbetsmarknadspolitiska åtgärder utifrån ett organisations- och arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Underlagsrapport nr 11 till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04). Ravndal Kostøl, A. & Mogstad, M. (2014). Recipients to Return to Work (working paper No. 104 (2): 624-655. (2014). Fångad i fattigdom – inkomster och utgifter för vuxna personer med utvecklingsstörning. (2014). Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2013 (Rapport 2014:01). Kommuner och Landsting (2007). Samverkan för bättre välfärd – en idéskrift om finansiell samordning (). Kommuner och Landsting (2014). Socialfondsprojekt: kompetens för företag. Kommuners och regioners betydelse som ägare av Socialfondsprojekt riktade till näringslivet (2000). Hur särskild får man vara? En analys av elevökningen i särskolan (dnr 2000:2037). (2010). Hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (dir 2010:48). (2012). Ökad trygghet och bättre ekonomiska villkor för personer med aktivitetsersättning som vill försöka arbeta eller studera (dnr S 2012/4640/SF) (2012). En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 (S2012.028). (2008). Daglig verksamhet enligt LSS – en kartläggning (artikelnr 2008-131-22). (2010). Alltjämt olikt – levnadsförhållanden för vissa personer med funktionsnedsättning (artikelnr 2010-6-21). (2013). Öppna jämförelser av stöd till personer med funktionsnedsättning 2013 (artikelnr 2013-5-31). , M., , Å., , K., Anderzén, I. & , K. (2014). Dirigo 2 – Slutrapport. Finsams webbplats, , , hämtat: . webbplats, Aktörer i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen, sjukskrivnings-_och_rehabprocessen, hämtat: . webbplats, Bostadstillägg – till dig som har aktivitetsersättning eller sjukersättning, hämtat: . webbplats, roll och ansvar, forsakringskassans_roll_och_ansvar, hämtat: . webbplats, Om assistansersättning, om_assistansersattning/om_assistansersattning, hämtat: . webbplats, Sjuk- och aktivitetsersättning – antal mottagare efter åldersgrupp (Sjukersättning ), sjuk/sjukersattningaktivitetsersattning/sjsjukersattning/sjsjukersattningalder/sjukers_ offstat1, hämtat: . webbplats, Frågor och svar – Hur definierades begreppen funktionsnedsättning, funktionshinder och handikapp innan förändringen/ Hur definieras begreppen ?, , hämtat: . AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Enkät till handläggare som arbetar med aktivitetsersättning vid I denna bilaga redovisas enkät till handläggare vid som arbetade med att handlägga eller samordna ärenden Enkätundersökningen genomfördes i samråd med Statistikkonsulterna . Enkäten skickades till 297 handläggare vid och svarsfrekvensen var . I den aktuella undersökningen gjordes inget urval, vilket medför att det inte finns några urvalsfel. I den analys som gjort baserad på enkätsvaren har endast behandlat svar från handläggare som varit anställda på alternativt som handläggare för aktivitetsersättning. Totalt antal respondenter uppgår till 185, efter att svar från personer som arbetat än med handläggning av aktivitetsersättningsärenden och personer som har arbetat än 7 månader på har sållats bort. En känslighetsanalys har genomförts där enkätresultat utan rensning jämförts med rensade enkätresultat. Resultaten förändrades endast marginellt. Samtliga samband som redovisas i rapporten och är kopplade till enkät är statistiskt signifikanta på 5 procents nivå. Ett antal handläggare samt företrädare för fick möjlighet att kvalitetssäkra enkäten innan den distribuerades till handläggarna har även gjort en bortfallsanalys. Handläggare som är kopplade till storstadsområden är överrepresenterade i svarsgruppen och handläggare som arbetar i mellanstora städer är underrepresenterade. Handläggare i och är underrepresenterade i svarsgruppen och handläggare i Stockholmregionen och är överrepresenterade. En utvidgad bortfallsanalys har inte genomförts i den aktuella undersökningen, vilket medför att de analyser som är genomförda avseende skillnader mellan storstad och landsbygd respektive regioner bör tolkas med viss försiktighet. drar inga slutsatser enbart utifrån dessa analyser utan har kompletterat med annan empiri, bland annat intervjuer och dokumentstudier. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Hur länge har du arbetat med att handlägga ärenden om aktivitetsersättning? 0–3 månader Mer än 3 månader Jag arbetar inte med att handlägga ärenden om aktivitetsersättning Ange din tjänstgöringsgrad * (jag arbetar heltid) (jag arbetar ) Annat, nämligen: . Vilket ansvar har du när det gäller ärenden som rör aktivitetsersättning? Jag ansvarar enbart för ansökningsärenden Jag ansvarar enbart för samordning (uppföljning) av pågående ärenden Jag ansvarar både för ansökningsärenden och samordning (uppföljning) av pågående ärenden På det kontor där du arbetar, finns det någon uttalad princip eller några riktlinjer för hur du ska prioritera mellan ansökningar om aktivitetsersättning och samordning (uppföljning) av pågående ärenden? Ansökningsärenden ska i allmänhet prioriteras framför samordning (uppföljning) Ansökningsärenden och samordning (uppföljning) ska prioriteras lika Samordning (uppföljning) ska i allmänhet prioriteras framför ansökningsärenden Det finns ingen uttalad princip för hur prioritering mellan ansökningsärenden och samordning (uppföljning) ska ske Annat, nämligen: . Ange ungefär hur många ärenden som du ansvarar för i respektive kategori nedan Fyll i det totala antalet ärenden (summan av ansökningsärenden och pågående ärenden). Om du inte ansvarar för ärenden i en viss kategori, fyll då i "0" i textrutan. Ange antal ärenden (st) som rör aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga: * Ange antal ärenden (st) som rör aktivitetsersättning för örlängd skolgång: * Ange antal ärenden (st) som rör sjukersättning: *