rir · H3B517 · 2015-07-02 00:00:00 — Etablerings av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 8. 273Se Ramböll (2010) Nyanlända utrikes födda kvinnor – hinder och barriärer för etablering, ; IFAU (2011:10) Vilken betydelse har arbetsförmedlare för arbetslösas framtida sysselsättning och arbetsinkomst? IFAU (2004:16) Vad styr arbetsförmedlarna? i (2014:19) Från förväntningar till utfall – etableringsreformen på lokal nivå. 274IFAU (2013:3) Så påverkar föräldraförsäkringen nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden. 275SOU (2012:69) Med rätt att delta – nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. Utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare (). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Projekt: Entré Q – Projekt för utrikes födda kvinnor i och Projektet Q omfattade en målgrupp som står mycket långt från arbetsmarknaden. Deltagarna var utomeuropeiskt födda kvinnor varav en fjärdedel var eller äldre och nästan hälften saknade helt utbildning. Endast 11 av 58 deltagare hade erfarenhet av kvalificerat arbete . En del av deltagarna hade någon typ av funktionsnedsättning som begränsade deras möjligheter. Målet med projektet var att öka kvinnornas språkkunskaper och stärka tron på sig själva. av hade deltagarna heltidsutbildning, men med individualiserat innehåll. Utbildningen omfattade praktik på cirka halva tiden, men tidsmässigt varvades praktik och utbildning. har varit navet i insatsen. Projektet engagerade ett 40-tal företag och organisationer för att ordna praktikplatser. Praktiken var inriktad på språkträning i verklig arbetsmiljö alternativt yrkesinriktad praktik på ett arbetsområde – eller kombinationen av båda. Under de olika praktikperioderna har från folkhögskolan besökt praktikplatsen. Den externa utvärderaren bedömde att deltagarna genom insatsen gjorde överraskande stora förbättringar. I ett par fall har personer utan tidigare utbildning fått en visstidsanställning respektive påbörjat en yrkesutbildning. De övriga deltagarna utan skolgång i hemlandet gick i stor utsträckning vidare till fortsatt språkutbildning. Samtliga deltagare hade vid utbildningens slut en plan för hur de skulle gå vidare mot en reguljär arbetsmarknad. Framgångsfaktorer i projektet bedöms ha varit samarbetet med arbetsplatser och praktik, liksom samarbetet med Arbetsförmedlingen (AF), inte minst en tillräcklig överlämning från utbildningen till AF:s handläggare när deltagaren återgår till AF. Projektet har också använt metoder som testats i andra länder t ex. DLM (Distance to Labor Market). Källa: (2015a). Arbetsgivarnas efterfrågan på utbildad arbetskraft innebär att de nya jobben på arbetsmarknaden främst tillkommer inom yrken på eftergymnasial nivå. har andelen arbetslösa med kort skolutbildning som är inskrivna på Arbetsförmedlingen ökat . Enligt Arbetsförmedlingens statistik uppgick antalet inskrivna arbetslösa med högst förgymnasial utbildning till cirka 113 000 personer, vilket utgör av samtliga inskrivna arbetslösa.276 En orsak till den stigande andelen inskrivna korttidsutbildade är det ökade antalet inskrivna nyanlända. 276 Arbetsförmedlingen (2015h). NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? visar att drygt hälften av deltagarna i etableringsuppdraget endast hade förgymnasial utbildning . Andelen med en förgymnasial utbildning kortare än var 36 procent.277 Diagram 5.1 Andel kommunmottagna 20–efter utbildningsnivå och mottagningsår Källa: och (2015b), s. 13. Av ovanstående diagram framgår att andelen kommunmottagna med lägst gymnasial utbildningsnivå legat relativt på . Andelen med förgymnasial utbildningsnivå har ökat kraftigt , medan kategorin uppgift saknas på motsvarande sätt har minskat. En tolkning av detta är att datakvaliteten har förbättrats och att uppgift saknas tidigare i praktiken innebar att man saknade utbildning. I sammanhanget kan konstateras att det finns kritik bland kommunerna när det gäller statistikens precision, eftersom de utbildningsmässiga implikationerna varierar avsevärt om en person är analfabet eller har i hemlandets grundskola.278 277Arbetsförmedlingen (2014a) s. 20. 278Intervju med kommun . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Projekt: Integrera Mera Som – Integrationsprojekt i Målgruppen somalier är en av de grupper som har svårast att komma in på arbetsmarknaden. Insatsen Integrera Mera Som, IMS, utformades för att ge deltagarna möjlighet till utveckling, att närma sig arbetsmarknaden samt att vidga kvinnors och mäns möjligheter att arbeta utifrån sina egna förutsättningar. av deltagarna hade mindre än skolgång. Majoriteten av männen som deltog hade yrkeserfarenhet. Av de kvinnliga deltagarna saknade yrkeserfarenhet. Förutom att öka anställbarheten hos den somaliska gruppen hade projektet också som målsättning att öka kunskapen om målgruppen för att framtida flyktingmottagande skulle förbättras. Bland samverkansparterna i projektet finns både Arbetsförmedlingen och civilsamhället, genom Somaliska diaspora och kulturföreningen. Projektet utvärderades av en extern utvärderare som redovisade att av deltagarna gick vidare till egen försörjning efter tiden i Integrera Mera Som. påbörjade en yrkesutbildning. De framgångsfaktorer i arbetet som lyfts av projektmedarbetare och av utvärderare är: Kombinationen av språkträning och yrkesinriktning: att kombinera språkutbildningen med praktik Det individualiserade synsättet, som utgick från varje deltagares förmågor Samverkan som möjliggjorde utnyttjandet av flera aktörers insatser (arbetsmarknadsförvaltningen, socialförvaltningen, Arbetsförmedlingen) Ett väl strukturerade integrationsschema, där information och krav på deltagare tydliggjorts. Utvärderaren beskriver modellen som aktiv ömsesidig integrationsmetod och menar att den passar bäst för individer som befinner sig långt från arbetsmarknaden. Källa: (2015a). 5.5.1Arbetsförmedlingen efterfrågar fler åtgärder för korttidsutbildade När det gäller utrikes födda betonar Arbetsförmedlingen i en nyligen publicerad rapport att etableringen av korttidsutbildade på arbetsmarknaden inte har fungerat särskilt väl. Myndigheten påpekar att en mycket stor del av de med kort utbildning inte träder in på arbetsmarknaden, och i den mån de gör det så blir många arbetslösa. Avsaknaden av effektiva utbildningsvägar anges vara ett skäl som leder till att en stor del av gruppen står utanför arbetsmarknaden även om de vistats i under lång tid.279 Bristande insatser för lågutbildade förefaller vara ett generellt problem, oavsett om den arbetssökande är utrikes född eller inte. Arbetsförmedlingen påpekade att ett primärt problem för myndigheten är att man inte disponerar åtgärder som kan höja utbildningsnivån för korttidsutbildade. Enligt leder detta till att grupper med kort utbildning 279 Arbetsförmedlingen (2015f) s. 28. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? blir kvar inom arbetsförmedlingssystemet utan att det finns möjligheter för myndigheten att förändra deras möjligheter att få de utbildningsmässiga förutsättningar som krävs för att de ska kunna konkurrera om jobben.280 I sin prognos för arbetsmarknaden –2016 betonar myndigheten återigen att det för korttidsutbildade inte finns verktyg inom arbetsmarknadspolitiken. För denna grupp, som enligt Arbetsförmedlingen kan betraktas som icke matchningsbar, krävs en helt ny väg mot ett arbete via det reguljära utbildningsväsendet. Alternativet som Arbetsförmedlingen beskriver för dessa personer är en rundgång inom arbetsförmedlingssystemet där myndigheten administrerar arbetslösa snarare än matchar dem mot lediga jobb. 5.5.2Få deltar i komvux En viktig insats för personer med kort utbildning är den kommunala vuxenutbildningen (komvux). Nyanlända personer som är har möjlighet att läsa motsvarande grundskole- eller gymnasieutbildning under sin etableringstid för att på så sätt få behörighet att komma in på högskolan eller få arbete. Trots den höga andelen nyanlända personer med kort utbildning är det få som väljer att läsa på komvux. deltog i komvux vid utgången av december 2014.282 Något som lyfts fram som ett hinder är den ekonomiska ersättningen. Ett annat hinder som bland annat Arbetsförmedlingen har påpekat är att huvudmännen för vuxenutbildningen ofta kräver avslutade sfi- studier för att en person ska få börja studier inom vuxenutbildningen.283 som individen har en etableringsplan kan denne läsa på komvux och få sin etableringsersättning. När etableringsperioden är över anvisas många till jobb- och utvecklingsgarantin där man har möjlighet att studera sfi och annan utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå. Men räcker i vissa fall inte för att nyanlända ska uppnå tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna läsa på komvux. Dessutom hinner de som ändå påbörjar studier på grundläggande nivå troligtvis inte läsa även på gymnasienivån . Deltagare inom jobb- och utvecklingsgarantin har möjlighet att inom ramen programmet läsa grundläggande vuxenutbildning . Arbetsförmedlare och företrädare för komvux lyfter fram att många nyanlända är tveksamma till att ta studielån. Generellt är det en 280Arbetsförmedlingen (2011) Arbetsmarknadsutsikterna – prognos för arbetsmarknaden –2012, s. 102. 281Arbetsförmedlingen (201b) s. 97. 282Arbetsförmedlingen (2015c) s. 40. 283Arbetsförmedlingen (2015c), s. 79. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION liten andel personer, oavsett om de är nyanlända eller inrikes födda, som tar studielån för att läsa grundläggande nivå på komvux.284 Möjligheterna till studiefinansiering kan således påverka individens val att delta i exempelvis en arbetsmarknadsutbildning som berättigar till aktivitetsstöd i stället för att läsa på komvux, även om det senare kan vara mer fördelaktigt ur ett långsiktigt perspektiv för att individen ska kunna konkurrera på arbetsmarknaden. I en granskning om tillvaratagande och utveckling av nyanländas kompetens pekar på att det finns en risk i etableringsuppdraget att såväl arbetsförmedlare som de nyanlända själva tenderar att välja kortsiktiga lösningar framför vad som är långsiktigt hållbart på svensk arbetsmarknad. Framför allt i de fall då etableringsplanen närmar sig sitt slut kan det exempelvis handla om att individen avbryter en utbildning eller annan långsiktig planering för att påbörja ett subventionerat arbete.285 Regeringen har i vårändringsbudgeten lämnat förslag till satsningar som bland annat syftar till att underlätta nyanländas etablering. Till förslagen hör bland annat att möjliggöra för deltagare i fas 3 (inte bara nyanlända) att studera kortare utbildningar (högst ) med bibehållet aktivitetsstöd inom ramen för bland annat vuxenutbildning och yrkeshögskola.286 284SOU (2013:20) s. 264–265. 285Riksrevisionen (2014:11). NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? Projekt: Kombination av praktik och SFI för lågutbildade Gruppen invandrare som är illitterata eller enbart har genomgått en kortare utbildning i sitt hemland ökade i . Efter att med goda resultat ha arbetat med språkträning i arbetslivet för utbildade utlandsfödda, ville kommun testa om motsvarande metoder gick att använda för lågutbildade personer. I ett projekt som drevs av Arbetsförmedlingen, och kommun har en variant av kombinationer praktik och SFI prövats för målgruppen lågutbildade. Projekt- Arbetsmarknadsintroduktion för nyanlända Givet den målgrupp som projektet vände sig till, formulerades målen för projektet inte i termer av andel deltagare som fick arbete. Istället var målen bland annat formulerade i termer av att: Deltagarna ska bli mer självförsörjande Deltagarna ska introduceras på arbetsmarknaden Deltagarna ska lära sig det svenska språket snabbare Kombinationen av praktik och studier genomfördes . Under större delen av befann sig deltagarna på praktikplatsen och i klassrummet . Deltagarna framhöll att de lärde sig svenska bäst när de fick möjlighet att utveckla språket genom deltagande i arbetslivet. Vid en uppföljning efterprojektslut hade av deltagarna arbete. Samtliga deltagare kom dock i kontakt med den svenska arbetsmarknaden och fick praktisk erfarenhet av att arbeta i . Det fanns en stor nöjdhet hos deltagarna som bland annat beskriver vikten av att inte bara lära sig ord utan också hur de används. Källa: (2015a). 5.6Etablering av nyanlända akademiker visade i en granskning 2011 att det finns behov av tidigare och tydligare information om de insatser som finns för nyanlända akademiker med utländsk utbildning.287 I granskningen konstateras att utländska akademiker möts av ett komplext system med ett stort antal myndigheter som ansvarar för olika yrken och utbildningar.288 Denna iakttagelse kvarstår huvudsakligen fortfarande. Av granskningen framgick vidare att berörda myndigheter hade svårt att sprida information om insatserna till den berörda målgruppen.289 Även har pekat på behovet av bättre samverkan mellan de myndigheter som ansvarar för olika moment i nyanlända akademikers etableringsprocess. I en rapport konstateras att en invandrad 287Riksrevisionen (2011:16). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION akademiker i genomsnitt tillbringar mellan fem och i olika typer av utbildningsmoment (sfi och kompletterande högskoleutbildning).290 Även för akademiker som har fått sin utbildning bedömd eller sin kompetens validerad finns det hinder i den fortsatta etableringsprocessen. Ett sådant exempel är projektet vägen – en av Arbetsförmedlingen upphandlad arbetsmarknadsutbildning för utländska akademiker. Projektet finns på ett 20-tal orter i landet . Det bedrivs av universitet, högskolor och utbildningsanordnare och det har underlättat för akademiker att få praktikplats och anställning. Upphandlingen har dock överklagats, och eftersom förvaltningsrättens handläggningstider är långa har inte någon utbildning kunnat ges . Detta kan medföra att arbetsmarknadsetableringen för nyanlända akademiker försenas.291 5.6.1Lång väntan på att få sin utbildning bedömd För många nyanlända akademiker tar det att få sin utländska utbildning bedömd eller kompletterad på svensk högskola. En förklaring till detta är myndigheternas generellt sett långa handläggningstider. visade i en tidigare granskning att den sökande fick vänta på att få ett utlåtande från Högskoleverket.292 Handläggningstiderna är fortfarande långa. är väntetiden hos Universitets- och högskolerådet 4–8 månader.293 För en läkare med vidareutbildning (motsvarande specialistkompetens) från ett land utanför EU/EES tog det att få en svensk legitimation utfärdad av . För läkare utan vidareutbildning tog det . En tredjelandsutbildad sjuksköterska fick vänta för att få en svensk sjuksköterskelegitimation.294 prövning av den utländska utbildningen, vilket är det första steget i legitimationsprocessen, tar cirka 12 månader.295 För förskollärare och lärare som ansöker om en svensk legitimation är väntetiden 290Svenskt Näringsliv (2014) Utbildningsfällan? – en del av etableringsprocessen för invandrade akademiker. 291Dagens Samhälle (nr 16/2015) Överprövning sinkar integrationsprojekt. 292Riksrevisionen (2011:16) s. 35. 293Universitets- och högskolerådet (2015) Bedömning av utländsk utbildning. (hämtad ). 294Riksrevisionen (2011:16) s. 54. 295Socialstyrelsen (2015) Ansökan om legitimation för dig som är utbildad i annat land, (hämtad ). NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? 9–12 månader.296 Långa ledtider innebär att individens fortsatta etablering försenas. 5.6.2 Ett utlåtande kan påskynda etableringen En rapport från Universitets- och högskolerådet (UHR) visar att fler utländska akademiker får ett arbete om de har ett utlåtande. Studien omfattade 12 500 utländska akademiker som hade fått ett utlåtande över sin avslutade utländska utbildning perioden –2011. var det endast 6 av 10 arbetsgivare som kände till att det finns en myndighet som bedömer utländska utbildningar och en fjärdedel av dem hade sett ett utlåtande i samband med en rekryteringsprocess.297 5.6.3Kortare totaltider ger ekonomiska vinster Det finns stora ekonomiska vinster att göra av en snabbare och effektivare handläggningsprocess på berörda myndigheter. Även små tidigareläggningar av anställningar inom kvalificerade yrken för akademiker med utländsk utbildning ger betydande ekonomiska vinster, både för samhället som helhet (värdet av produktionstillskottet), för individerna (högre inkomster) och för de offentliga finanserna (minskade bidrag och ökade skatteintäkter). I ett räkneexempel har visat att om de drygt 700 akademiker med utländsk utbildning som ingick i granskningen skulle kunna etablera sig på arbetsmarknaden inom sitt yrke en månad tidigare skulle den samhällsekonomiska vinsten, det vill säga värdet av produktionstillskottet, bli Detta visar att även små förkortningar av de sökandes arbetslöshetstider ger betydande ekonomiska vinster.298 Även en enda dags tidsförkortning skulle ge en skattad vinst på och den offentligfinansiella vinsten vid en månads arbetslöshetstidsförkortning skulle bli cirka 30 miljoner kronor.299 296Skolverkets (2015) Så hanterar vi din ansökan, fortbildning/lararlegitimation/handlaggning (hämtad ). 297Universitets- och högskolerådet (2014) Effekter av utlåtandet över utländsk högskoleutbildning. 298Riksrevisionen (2011:16) s. 10. 299Analysen gjordes på uppdrag av av nationalekonomerna på () vid Linnéuniversitetet i , Ekonomihögskolan. Underlaget ingick i (2011:16). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Projekt: Utländska akademiker I finns ett stort antal invandrade akademiker som inte arbetar med något som motsvarar deras yrkes- och utbildningsbakgrund. Med finansiering från Arbetsförmedlingen drev därför ett arbete för att bearbeta avsaknaden av ett sammanhållet system från kartläggning av individers kompetens till ett arbete, och för att åtgärda bristen på kompletterande utbildningar. Övriga samverkanspartners var bland annat olika högskolor. Syftet med Projekt var att skapa en regional modell för snabb etablering, genomföra den i för att låta den ingå i en nationell strategi. Modellen byggde på tre delar: 2.Ett förberedande steg då individens utbildningar, examina och kompletteringsbehov kartlades. I detta skede påbörjades även en målgruppsanpassad SFI. 3.Kompletteringar och arbetsmarknadsförberedande insatser som identifierats i det förberedande steget. skedde eventuella valideringar och för en del personer kopplades en yrkesmentor in. En uppföljning från visade att av deltagarna hade ett arbete vid slutet av sin kompletterande utbildning. Framgångarna kunde relateras till att utbildningen genomfördes i högskolemiljö, till det stora engagemang som funnits i genomförandet och till att konceptet var tillräckligt bra. Utbildningsanordnarna ansågs dock behöva utveckla samverkan med näringsliv och offentlig sektor för att kunna erbjuda deltagarna praktikplatser. Det fungerade bättre för de utbildningsanordnare som hade etablerade företagsnätverk. Källa: (2015a). Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de har förvärvats.300 Det finns 25 branschmodeller för validering omfattande cirka 140 yrkesroller.301 Till skillnad från validering av reell kompetens bedöms den formella kompetensen (till exempel examina och betyg) av bland andra Universitets- och högskolerådet. En validering av reell kompetens innebär att personens yrkeskunskaper testas under handledning på en arbetsplats. 300Se 22 kap. 26–27 §§ Skollagen (2010:800). 301Arbetsförmedlingen (2015e) Lyft fram din kompetens med hjälp av validering. (hämtad ). NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? För nyanlända inom etableringsuppdraget kan Arbetsförmedlingen upphandla valideringsinsatser av externa aktörer. Utförare kan bland annat vara branschorganisationer eller av branschen godkända utförare men även utbildningsanordnare. Exempel på valideringsinriktade insatser är yrkeskompetensbedömning, meritportfölj samt validering enligt branschmodell. dag finns av Arbetsförmedlingen upphandlad branschvalidering främst inom områdena bygg, vård, industri, transport samt storhushåll och restaurang. I vårändringsbudgeten föreslog regeringen att ska avsättas för valideringsinsatser inom ramen för etableringsuppdraget.302 Därutöver tilldelades i extra medel , vilka ska användas till att validera utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsyrken.303 5.7.1Få nyanlända erbjuds validering enligt branschmodell Statistik från Arbetsförmedlingen visar att få nyanlända erbjuds validering enligt branschmodell. genomfördes endast 355 branschvalideringar i hela landet (att jämföra med 115 valideringar 2013). var kvinnor och nästan alla fick validering inom vård och omsorg. Enligt beror detta bland annat på att många av de framtagna branschmodellerna gäller mansdominerade yrken. efter avslutad validering har av de nyanlända inom etableringsuppdraget och av övriga inskrivna hos Arbetsförmedlingen ett arbete. Det är också vanligt att gå vidare till kompletterande insatser, till exempel arbetsmarknadsutbildningar.304 Betydligt fler nyanlända har fått del av insatsen meritportfölj, som handlar om att få sin yrkeskompetens bedömd som grund för fortsatta insatser. handlade det om knappt 6 000 personer (varav var kvinnor), vilket var en ökning från drygt 4 100 personer 2013. Yrkeskompetensbedömning är ett arbetsmarknadsprogram som kan genomföras som en praktik i som längst och som ska resultera i en referens och ett intyg till individen. Antalet genomförda yrkeskompetensbedömningar för deltagare i etableringsuppdraget uppgick till 360 bedömningar 2014 (varav är kvinnor). Det är en minskning från 379 bedömningar 2013.305 En annan form av praktik är prova-på-plats som kan pågå upp . 302Pressmeddelande () Arbetsmarknadspolitiska satsningar i vårbudgeten. 303Pressmeddelande () 8,6 miljoner för att säkra valideringsarbete. 304Arbetsförmedlingen (2015b) Arbetsförmedlingens återrapportering . Uppdrag till Arbetsförmedlingen att utveckla metoderna för och omfattningen av validering av nyanlända invandrares kompetens () s. 36 ff. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 5.7.2Behov av bransch- och individanpassad validering Behovet av en mer utvecklad och individ- och branschanpassad validering framhålls ofta som ett effektivt instrument för att underlätta nyanländas arbetsmarknadsetablering. Enligt intervjuer under slutgranskningen finns det emellertid brister i hur valideringsinsatserna upphandlas, genomförs och följs upp. Enligt lokala företrädare för Arbetsförmedlingen finns det brister i till exempel insatsen meritportfölj, där upphandlade leverantörer inte har erbjudit de tjänster som har beställts. Branschvalidering, särskilt inom vissa yrkesområden, anses dock överlag ha fungerat bra.306 Från arbetsgivarhåll anses branschframtagna valideringsmodeller som leder till yrkesbevis ge legitimitet och öka nyanländas anställningsbarhet.307 I många fall brister insatserna när det gäller röd tråd och anpassning till individuella behov. Det är heller inte ovanligt att olika anordnare sinsemellan har svårt att samordna sina aktiviteter så att de nyanlända kan delta i parallella insatser, till exempel sfi och arbetspraktik, vilket förväntas öka insatsernas effektivitet. Bristande progression i exempelvis sfi skapar hinder för deltagande i arbetsförberedande insatser som etableringsplanen ska fyllas med olika aktiviteter så att individen får sin etableringsersättning. Vissa planer brister då i meningsfulla insatser. Målgruppsanpassade insatser, till exempel yrkesinriktad sfi eller svenska för analfabeter och korttidsutbildade, uppvisar i flera fall goda effekter. Trots att dessa insatser troligen är såväl samhällsekonomiskt som offentligfinansiellt motiverade förekommer exempel på att de inte alls tillhandahålls. Utrikes födda kvinnor har betydligt lägre sysselsättningsgrad och högre arbetslöshet än utrikes födda män.