rir · H3B51 · 2015-02-18 00:00:00 — I samband med regeringens EGF-ansökan för varslade vid erhöll 90 miljoner i anslag samt uppdraget att i enlighet med förordningar om uppdragsutbildning uppdra åt kommuner inom att anordna utbildning som till sitt innehåll motsvarar yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (Yrkesvux).16 Arbetsförmedlingen fick närmare 56 miljoner i anslag med uppdrag att upphandla olika former av utbildning och vägledning.17 Uppdraget att samordna den kommunala yrkesvuxenutbildningen gick till . Inklusive kostnader för tekniskt stöd beräknades utgifterna för insatserna totalt uppgå till 2009 och 2010 vilket bedömdes rymmas inom ramen för det befintliga anslaget Kostnader för arbetsmarknadspolitiska 14Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 546/2009 av om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. 16Regeringsbeslut U2009/6158/SV, s. 2. 17Regeringsbeslut A2009/1866/A (delvis), Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen och anslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER program och insatser.18 Bidraget från EU som redovisas på statsbudgetens inkomstsida beräknades uppgå till (av det ansökta beloppet) enligt gällande regler för globaliseringsfonden. Budget och utfall för , Aktiviteter för projektets målgrupp (AF & ) Tekniskt stöd (Svenska ) Källor: , Svenska , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Målgruppen för projektet var samtliga cirka 5 700 personer som varslades från och dess underleverantörer. Samtliga varslade som fanns med på de listor som arbetsgivarna hade lämnat in till Arbetsförmedlingen blev kallade till informationsträffar där de erbjöds att ingå i projektet. De som tackade ja fick samtal, kartläggning och åtgärd.19 Arbetsförmedlingen och förbrukade totalt på aktiviteter för projektets målgrupp och Svenska förbrukade av anslagna 6,4 miljoner för tekniskt stöd, se tabell 2.1. Därutöver tillkommer kostnader för a-kassa och aktivitetsstöd till deltagarna. Deltagare i Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar har rätt till aktivitetsstöd eller ersättning från a-kassan, medan deltagare i yrkesvuxenutbildningen normalt sett hänvisas till studiemedel från för sin försörjning. För en närmare beskrivning av projektets förutsättningar och genomförande hänvisas till Arbetsförmedlingens utvärdering.20 2.3.3Skillnader mellan åtgärder inom och reguljära arbetsmarknadspolitiska åtgärder Ett villkor för finansiering från EGF är som tidigare nämnts att stödet ska utgöra ett komplement till befintliga arbetsmarknadsåtgärder på nationell och lokal nivå. Enligt till Europeiska kommissionen gick de åtgärder som erbjöds inom ramen för längre 2009/10:1, utg.omr.14. 19E-post från Arbetsförmedlingen . Utvärdering av det arbetsmarknadspolitiska projektet och dess underleverantörer, Eurofutures. UTBILDNINGSSTÖDET TILL VARSLADE VID – OMSKOLAD TILL ARBETE? än vad som normalt är fallet.21 Arbetsförmedlingens ordinarie rutiner och processer användes men kompletterades med åtgärder som normalt inte förekommer. Som exempel nämns att huvuddelen av projektets målgrupp inte var berättigade till stöd från Arbetsförmedlingen eftersom de inte hade varit arbetslösa . Vidare beskrivs att ett antal personer som ansökt men inte kunnat erbjudas plats i reguljära utbildningsprogram istället kunde skriva in sig i utbildningar efter eget val tack vare projektet. Detta möjliggjordes bland annat genom den kommunala yrkesvuxenutbildningen. I regeringens ansökan till EGF betonas också att utbildningarnas fokus på omskolning skulle leda till ny kompetens inom nya jobb. Eftersom arbetarna sannolikt skulle behöva lämna fordonsindustrin behövde de förbereda sig för andra sektorer där det finns efterfrågan på personer med relevant kompetens. Enligt regeringen skulle ett brett utbud av utbildningsmöjligheter erbjudas, med längre utbildningar än vad som normalt finns tillgängligt.22 21Europeiska kommissionen, EGF (2011) Final report . 22Europeiska kommissionen SEC (2009) 1379 final, Communication to the commission on application EGF/2009/007 SE/received from for a financial contribution from . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Av de personer som tog del av utbildningsinsatser med stöd av EGF deltog endast i utbildningar som arrangerades av Arbetsförmedlingen. Ungefär lika många personer deltog endast i utbildningar som arrangerades av den kommunala yrkesvuxenutbildningen. av projektdeltagarna genomgick utbildningar hos både Arbetsförmedlingen och i yrkesvuxenutbildningen, se tabell 3.1. Fördelning av utbildningsinsatser efter utbildningstyp Källa: Arbetsförmedlingen. Lejonparten av Arbetsförmedlingens utbildningsinsatser hade inriktningar relaterade till industri och transport. Därutöver fanns ett stort antal utbildningar med få deltagare, exempelvis utbildningar med inriktning mot omvårdnad, handel, IT samt egenföretagande. För yrkesvuxenutbildningar har vi i de flesta fall inte haft tillgång till statistik över utbildningsinriktning. I genomsnitt var projektdeltagarna i utbildning . 3.2Inträde i arbetslöshet och tid till utbildningsstart Generellt sett följer antalet varsel i arbetslöshetens utveckling relativt väl. Varsel leder dock inte alltid till arbetslöshet, dels eftersom en del varsel dras tillbaka och dels eftersom personer som blir uppsagda ofta finner ett nytt arbete innan uppsägningstiden löper ut. I fallet med och dess underleverantörer UTBILDNINGSSTÖDET TILL VARSLADE VID – OMSKOLAD TILL ARBETE? blev av de varslade arbetslösa, vilket kan jämföras med cirka 20–vid andra varsel i Sverige.23 De flesta som blev arbetslösa inträdde i arbetslöshet som följde efter varslet. Fördelningen av tidpunkten för inträde i arbetslöshet efter Volvo-varslen illustreras i figur 3.1. hade hälften av alla som blev arbetslösa skrivit in sig som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen. Som arbetslös räknas här personer inskrivna i Arbetsförmedlingens register under en sökandekategorikod som definieras som arbetslös (se bilaga 1). Figur 3.1 Arbetslöshetsinträde, Volvo-grupp Källa: Arbetsförmedlingen. Den officiella starten för projektet var . Efter detta gick det ytterligare innan utbildningsinsatserna startade. Figur 3.2 illustrerar fördelningen av utbildningsstarter som räknas in i den effektstudie som redovisas i kapitel 4. En majoritet av utbildningarna startade under första halvan av 2010. Drygt en fjärdedel av utbildningsinsatserna startade efter sommarmånaderna 2010 och ett fåtal startade . Att det tog så från inträde i arbetslöshet till dess att utbildningarna startade förklaras delvis av att regeringens ansökan till globaliseringsfonden skickades in först Det kan också konstateras att utbildningarna vid Yrkesvux genomsnittligt kom igång senare jämfört med Arbetsförmedlingens kurser. 23 , A-C. Konsekvenser av varsel och uppsägningar. Arbetsförmedlingen, working paper 2009:3. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Figur 3.2 Fördelning av utbildningsstarter, EGF-grupp Källa: Arbetsförmedlingen. Den genomsnittliga väntetiden från projektets startskott till utbildningsstart för respektive individ var , se tabell 3.2. Den genomsnittlige projektdeltagaren spenderade i utbildning och var arbetslös efter att utbildningen var genomförd. Det bör tilläggas att det var möjligt att ta del av andra åtgärder från Arbetsförmedlingen, exempelvis upprättande av handlingsplan och vägledning. Tabell 3.2 Dagar i utbildning, väntetid samt efterföljande arbetslöshet Tid i arbetslöshet efter Källa: Arbetsförmedlingen. Data avser endast deltagare i EGF-utbildningar som har påbörjats . UTBILDNINGSSTÖDET TILL VARSLADE VID – OMSKOLAD TILL ARBETE? För att analysera effekten av att ta del av EGF-utbildningarna krävs det en kontrollgrupp som utfallet kan jämföras med. I det datamaterial har tagit del av ingår alla de individer som varslades vid med underleverantörer och samtliga andra personer som varslades i . I EGF-gruppen ingår de individer inom och dess underleverantörer som tog del av EGF-finansierade utbildningar efter . Kontrollgruppen består av samtliga personer som varslats om uppsägning i och som skrivit in sig hos Arbetsförmedlingen och därmed hade tillgång till det ordinarie utbudet av arbetsmarknadsåtgärder, exempelvis arbetsmarknadspolitiska program.24 Kontrollgruppen inkluderar även varslade vid och dess underleverantörer, men som inte deltog i projektet . För att kunna ingå i vårt urval krävs det att individen faktiskt blev arbetslös till följd av varslet och var arbetslös , när utbildningarna fanns tillgängliga. En detaljerad genomgång av hur dessa villkor påverkar EGF- och kontrollgruppen finns i bilaga 1. Efter begränsningar ingår totalt 834 personer i EGF-gruppen. I kontrollgruppen ingår 22 658 personer före matchning. 24Perioden motsvarar den period då varslen vid och dess underleverantörer skedde, dvs. den fyramånadersperiod som definierades i regeringens ansökan till EGF. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER I detta avsnitt redovisas resultatet av effektstudie av statens insatser i och dess underleverantörer. Vi har använt överlevnadsanalys för att utvärdera hur återgången till arbete förhåller sig för projektdeltagarna jämfört med en matchad kontrollgrupp. Avsnittet inleds med en kort metodöversikt. En detaljerad metodbeskrivning finns i bilaga 1. Överlevnadsanalys är ett samlingsnamn för statistisk behandling av data som för en grupp personer beskriver hur det tar, räknat från en viss starttidpunkt, till dess att en viss händelse inträffar. De tidigaste tillämpningarna av metoden förekom i biologisk och medicinsk vetenskap, där dödsfall oftast är den sluthändelse som avses, därav namnet överlevnadsanalys. Metoden är vanligt förekommande vid arbetsmarknadsutvärdering där man studerar tid från arbetslöshet till återgång i arbete. För att kunna jämföra tiden för återgång i arbete mellan deltagarna i (EGF-gruppen) och kontrollgruppen har varje individ i EGF- gruppen matchats med individer i kontrollgruppen utifrån variabler som antas påverka beslutet att delta i projektet samt projektets utfall. Exempel på sådana variabler är tidigare arbetslöshetshistorik, yrkesinriktning, utbildningsnivå, om man är bosatt i eller inte etcetera. När det gäller arbetslöshetshistorik matchas individer i EGF-gruppen med individer i kontrollgruppen med hjälp av så kallad stratifierad exakt matchning.25 I nästa steg beräknas sannolikheten för deltagande i projektet med hjälp av övriga matchningsvariabler.26 Därefter matchas varje individ i EGF-gruppen med individer i kontrollgruppen med liknande beräknad sannolikhet för deltagande. Matchningsmetoden förutsätter att vi har fångat upp samtliga variabler som kan tänkas påverka individens val att delta i projektet samt dess utfall. 25Blackwell, M., Iacus, S. och King, G. 2009. cem: Coarsened exact matching in Stata, , 9(4), s. 524–546. 26Den beräknade sannolikheten för deltagande brukar benämnas propensity score. UTBILDNINGSSTÖDET TILL VARSLADE VID – OMSKOLAD TILL ARBETE? Efter att urvalen har matchats kan EGF-insatsernas effekt för återgång i arbete isoleras genom en jämförelse mellan EGF- och kontrollgrupp. Så kallade Kaplan-Meier-överlevnadskurvor beräknas för respektive grupp, varefter skillnaden mellan kurvorna signifikans-testas. En utförlig metodbeskrivning ges i bilaga 1. Tekniska begrepp förklaras i bilaga 2. 4.2Resultat – återgång till arbete Resultatet av överlevnadsanalysen visar att de varslade personerna vid med underleverantörer som deltagit i EGF-finansierade utbildningar i genomsnitt har signifikant långsammare återgång till arbete jämfört med kontrollgruppen.27 Figur 4.1 visar andel personer som kvarstår i arbetslöshet (y-axeln) och antal år i arbetslöshet (x-axeln) för individer i EGF-gruppen respektive kontrollgruppen. Antalet år i arbetslöshet från och med tidigast har beräknats för varje individ och visas i aggregerad form för respektive grupp. Tid i arbetslöshet före detta datum ingår istället i matchningen av arbetslöshetshistorik. Figur 4.1 Resultat av överlevnadsanalys (Kaplan-Meier-beräkning) Andel kvarstående i arbetslöshet, % Antal år i arbetslöshet 27För att testa skillnaden mellan kurvorna används ett s.k. log-rank-test. Testet visar att kurvorna är signifikant skilda på högsta signifikansnivå. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Som framgår av figuren kvarstår av EGF-gruppen i arbetslöshet jämfört för kontrollgruppen. är arbetslöshetsandelen i EGF-gruppen jämfört för kontrollgruppen. har skillnaden minskat ytterligare då av EGF-gruppen kvarstår i arbetslöshet, jämfört för är skillnaden helt utjämnad, men kurvorna skär aldrig varandra, vilket betyder att EGF-gruppen har en högre andel personer som kvarstår i arbetslöshet under större delen av uppföljningsperioden.28 Effekten av EGF-utbildningarna blir alltså en förlängd tid i arbetslöshet utan några indikationer på positiva effekter på . Resultaten indikerar att det initialt finns en inlåsningseffekt av att delta i projektet, det vill säga att deltagare i projektet sannolikt söker arbete i mindre utsträckning än individerna i kontrollgruppen helt enkelt eftersom de är upptagna med att delta i eller väntar på olika utbildningar. Allt eftersom utbildningarna avslutas (i genomsnitt avslutades de ) kan man förvänta sig en snabbare återgång till arbete för projektgruppen än för kontrollgruppen. i arbetslöshet är således kurvan något brantare för projektgruppen. Det kan noteras att vi i den analys som redovisas här har definierat återgång i arbete som återgång till osubventionerade anställningar eller nystartsjobb. Om Arbetsförmedlingens definition istället används, inkluderas också subventionerade anställningar som arbete. Även med denna definition har EGF-gruppen långsammare återgång till arbete än kontrollgruppen, men den totala andelen kvarstående i arbetslöshet är något lägre för båda grupper. en striktare definition används, där endast de personer som skriver ut sig från Arbetsförmedlingen till ett arbete räknas har EGF-gruppen fortfarande relativt sett långsammare återgång till arbete, men den totala andelen kvarstående i arbetslöshet är högre i båda grupperna. Det kan också tilläggas att resultaten är robusta för olika avgränsningar i kontrollgruppen. Exempelvis har vi testat att enbart inkludera personer som tillhörde och dess underleverantörer eller endast de som varslats i . Resultaten påverkas endast marginellt av dessa förändringar. Därutöver är resultaten robusta för flertalet andra avvägningar i kontrollgruppsavgränsning och matchningsförfarande (se bilaga 1). 28Resultaten korresponderar mot de resultat som fanns på kortare sikt i Arbetsförmedlingens utvärdering. UTBILDNINGSSTÖDET TILL VARSLADE VID – OMSKOLAD TILL ARBETE? har tidigare utvärderats av Eurofutures på uppdrag av Arbetsförmedlingen (Utvärdering av det arbetsmarknadspolitiska projektet och dess underleverantörer, Eurofutures ). Utvärderingen bestod av en resultatanalys, en effektanalys och en kvalitativ analys. Resultatanalysen visade att två tredjedelar av projektdeltagarna hade fått ett arbete eller var i reguljär utbildning efter den sist avslutade utbildningen. Av dessa hade arbete utan stöd och arbete med stöd, medan hade gått vidare till reguljär utbildning. Effektanalysen undersökte projektdeltagarnas övergång från arbetslöshet till arbete med en matchad kontrollgrupp av personer som inte deltagit i projektet, men som också varslades från eller någon av underleverantörerna. Analysen visade att den totala andelen arbetslösa var signifikant högre för projektgruppen än för kontrollgruppen (till ). Den kvalitativa resultatanalysen baserades på en enkät till respektive grupp. Inom ramen för den tidshorisont som enkäterna täckte in blev slutsatsen att projektet hade ett tämligen begränsat mervärde för projektdeltagarna som grupp. Skillnader mellan och Arbetsförmedlingens effektanalys En viktig skillnad mellan vår och Arbetsförmedlingens effektutvärdering är att vi fångar in eventuella sysselsättningseffekter av utbildningar på eftersom vi mäter effekter till och med . Arbetsförmedlingens utvärdering jämför den veckovisa arbetslöshetsandelen per grupp , medan vår granskning följer antalet dagar i arbetslöshet för varje enskild individ. I Arbetsförmedlingens utvärdering ingår endast personer som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen före projektets officiella startdatum . I vår granskning ingår även de personer som blev arbetslösa. 4.2.1Tid till utbildningsstart, utbildningstid och återgång till arbete Detta avsnitt beskriver hur tid från projektstart till utbildningsstart och tiden i utbildning påverkar den efterföljande tiden i arbetslöshet för de individer som tog del av EGF-finansierade utbildningar. För att undersöka sambanden används linjär regressionsanalys.29 Resultatet i tabell 4.1 visar att antalet dagar till utbildningsstart och dagar i utbildning har ett stort och signifikant samband med hur individen är arbetslös efter att utbildningen har avslutats. Om antalet dagar till utbildningsstart ökar ökar den efterföljande arbetslösheten i genomsnitt med . Om utbildningen pågår längre, kommer den efterföljande arbetslösheten i genomsnitt öka med . Ju längre man fick vänta 29En parametrisk överlevnadsmodell har också testats där hänsyn tas till censureringar. Resultatet överensstämmer mellan de båda typerna av analyser, men den linjära regressionen används för att underlätta läsförståelsen i avsnittet. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER på att utbildningen startade och ju längre utbildningarna varade, desto längre blev alltså den efterföljande arbetslösheten i genomsnitt. Tid i arbetslöshet efter EGF-utbildning (antal observationer: 526) P >| t | Antal dagar i utbildning I regressionen kontrolleras för fler variabler som har samband med efterföljande tid i arbetslöshet. En fullständig tabell redovisas i bilaga 1 (tabell B.9). Data avser deltagare i EGF-utbildningar som har påbörjats efter , som gick i utbildning och där vi har komplett information om tiden i arbetslöshet. Resultatet är robust för olika avgränsningar. Sammantaget visar dessa resultat tydligt att det finns en tidsaspekt i utbildningsinsatserna som är mycket viktig. Det bör dock noteras att analysen endast fastställer ett samband, men inte vad som är orsak och verkan. Rent hypotetiskt skulle det kunna vara så att individer som förväntar sig att vara arbetslösa länge väljer att gå en längre utbildning. 4.2.2 Tänkbara orsaker till resultatet granskning har inte undersökt hur har genomförts utan endast effekterna av att ha deltagit. I Arbetsförmedlingens utvärdering av projektet drog man dock bland annat slutsatsen att projektet i sig hade fungerat väl, det vill säga att projektets genomförande inte kunde förklara varför utfallet blev sämre för projektdeltagarna än för kontrollgruppen. En tänkbar förklaring till det dåliga utfallet i termer av återgång till arbete, som tas upp av Arbetsförmedlingens utvärdering, är att krisen i fordonsindustrin var konjunkturell snarare än strukturell. När utsikterna för fordonsindustrin förbättrades och började återanställa personal innebar detta enligt Arbetsförmedlingen att projektdeltagarnas drivkrafter för övergång till nya branscher försvagades.30 Att avgöra om en kris i en specifik näringslivssektor är konjunkturell eller strukturell låter sig inte göras förrän har förflutit. I efterhand vet vi exempelvis att varvskrisen var strukturell och att arbetstillfällena i sektorn aldrig kom tillbaka till . Krisen i fordonsindustrin hade en tydlig koppling till den globala finanskrisen, och produktionen i sektorn föll kraftigt under krisåren. Inledningsvis skedde sedan en snabb rekyl, men det var först som produktionen i den europeiska fordonsindustrin nådde upp Utvärdering av det arbetsmarknadspolitiska projektet och dess underleverantörer, Eurofutures. UTBILDNINGSSTÖDET TILL VARSLADE VID – OMSKOLAD TILL ARBETE? till ungefär samma nivåer som rådde före krisen, se figur 4.2. steg nybilsregistreringen i EU efter att ha sjunkit i sex års tid.31 Figur 4.2 Industriproduktionsindex för fordonsindustrin i EU 2005–2014 Källa: Macrobond. Enligt en branschanalys av konsultfirman fanns en betydande överkapacitet i europeisk fordonsindustri, vilket kontrasterar mot läget i där produktionskapaciteten sjunkit genom konsolidering, med högre kapacitetsutnyttjande och därmed högre lönsamhet som följd.32 De europeiska fordonstillverkare som klarade sig bäst var de premiummärken som lyckades öka exporten till tillväxtmarknader när den inhemska marknaden sviktade. En annan aspekt av krisen var att medan de europeiska fordonstillverkarnas underleverantörer anpassade sig till sjunkande efterfrågan behöll fordonstillverkarna outnyttjad produktionskapacitet, bland annat eftersom statsstödet till sektorn i större utsträckning riktade sig till fordonstillverkare än till underleverantörer.33 Sammanfattningsvis hade krisen i fordonsindustrin både konjunkturella och strukturella inslag och sannolikt kvarstår ytterligare anpassning för europeisk fordonsindustri. I fallet med tycks regeringen ha utgått från att krisen hade strukturella orsaker för att kunna motivera ansökan om medel från Europeiska globaliseringsfonden.34 Mot bakgrund 31European , passenger-car-registrations-5.7-over-twelve-months-4.7-in-december. , The road to 2020 and beyond – Whats driving the global industry? 33Financial Times, , warns car industry on overcapacity. Utvärdering av det arbetsmarknadspolitiska projektet och dess underleverantörer, Eurofutures . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER av överkapaciteten i europeisk fordonsindustri tedde sig denna bedömning rimlig för ansökan. I efterhand kan vi konstatera att den typ av omställningsåtgärder som sanktioneras av EGF, där själva utgångspunkten är strukturella förändringar i handelsmönstren, krävde snabba politiska beslut innan alla fakta om krisens karaktär fanns på bordet. Ett alternativt sätt att undersöka hur deltagare i har återintegrerats på arbetsmarknaden är att kontrollera om projektet har haft en positiv effekt på förvärvsinkomsten hos deltagare som återgått i arbete jämfört med andra varslade personer i (kontrollgruppen är matchad på liknande vis som i avsnitt 4.2). Högre förvärvsinkomst kan ses som en indikation på förbättrad anställningsbarhet och konkurrenskraft på arbetsmarknaden. I tabell 4.2 presenteras resultaten av en enkel linjär regression där förändringen i förvärvsinkomst mellan 2008 (det vill säga före varslen) och 2012 är utfallsvariabel. Deltagande i EGF-grupp utgör den enda förklarande variabeln. avspeglar den genomsnittliga differensen i förvärvsinkomst för EGF- gruppen och kontrollgruppen som helhet. I genomsnitt ökade förvärvsinkomsten i bägge grupper med . T-testet visar att deltagande i EGF-gruppen inte påverkar inkomstförändringen. Det går alltså inte att påvisa att de utbildningar som EGF-gruppen fick del av har fått effekt i form av högre förvärvsinkomst. Tabell 4.2 Hur påverkar EGF-deltagandet inkomstförändringen? inkomst (kr) 2012–2008 tioner: 10 549 P >| t | Koefficienten markeras kursivt om den är signifikant på 10 procents nivå, fetstilt om den är signifikant på 5 procents nivå och fetstilt och kursiv om den är signifikant på 1 procents nivå. I analysen används villkoret att förvärvsinkomsten 2008 och 2012 måste uppgå till minst fem prisbasbelopp för att observationen ska räknas in (och för ). En övre gräns dras vid 20 prisbasbelopp. Genom detta villkor går det att utesluta att personer som inte har ett arbete påverkar genomsnittet. Resultatet är robust för olika gränsdragningar. *Extrainsatta utbildningsinsatser i samband med större varsel kan motverka en negativ inkomstutveckling till följd av varsel. I en studie av de extrainsatta åtgärder som riktades till de uppsagda vid nedläggningen av Uddevalla-varven och nedskärningarna vid i har de som tog del av åtgärder bättre inkomstutveckling på lång sikt än en jämförelsegrupp. Se , H. & Storrie, D. Long term effects of public policy for displaced workers in – workers in the west and miners in the north.