rfr · H20W12 · 2015-06-10 00:00:00 — När man börjar belysa, debattera och tala om vad konsekvenserna blir förstår man allvaret. Jag förstår att polisen för stunden måste prioritera att rädda en människa som riskerar att slås ihjäl av en våldsverkare, men utredningskapaciteten måste ägnas även denna typ av problem. Att visa upp vad som sker i det bredare perspektivet är ett sätt att öka relevansen i frågan. (V): Det finns många saker att fråga om. Jag får välja. Ni har pratat om vad man kan göra vad gäller hotbilden, bättre arbete ihop med polisen, att anmäla mer. Det är också svårt för polisen att utreda om inte saker anmäls ordentligt. är det en gradering mellan hot och trakasserier – det ständigt pågående trakasserandet. lyfte upp att näthatet måste stoppas. Det är en ”trickig” fråga. Å ena sidan vill man stoppa saker som skrivs på JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR Å andra sidan vill vi ha en öppenhet och att folk ska kunna föra en dis- Det ska inte begränsas eftersom det blir ett hot mot yttrandefriheten. Har ni några inspel i frågan? Det handlar om att det måste finnas en öppen- het att skriva om vad som helst som hoten och trakasserierna som också läggs ut på nätet ska begränsas, inte minst i kommentarsfälten på hem- , : Egentligen handlar frågan om vilket samtalsklimat vi vill ha i samhället. för olika typer av aggressioner, oftast genom ett ilsket skrivet brev, avföring i ett kuvert eller något liknande. Med de digitala möjligheterna blir det en acce- Det är en sak med själva samtalsklimatet i samhället. Det måste vi jobba Där måste alla ta sitt ansvar. Sedan är det frågan om vår funktion som Vi tycker att den funktion vi spelar i samhället är värd att skydda för samhället, även om vi är jobbiga, även för polismyndigheterna. Vi vädjar om att när strukturer är hotade på ett eller annat sätt måste samhället stå upp för journalistiken. , : Det är rimligt att medieföreträdare får ta en del stryk för att man sitter i en maktställning. Man måste få mothugg, och det ska få vara tuff kritik. Men det finns en tydlig gräns när det går över i något annat, när det är hets eller rena mordhot, kartläggning av var folk bor och uppmaningar till hembesök. Det är då svårt för mig att säga att det är fråga om en åsiktsyttring. Det finns ett exempel på hur pressombudsmannen skrev en krönika som retade upp högerextremister. hade skrivit om en person som råkade illa ut på tunnelbanan och blev skadad. blod och sprejade järnvägsspår utanför hans hem. som hot, och anmälan avskrevs med hänvisning till att de utnyttjade sin del i Det finns en naivitet i dessa frågor. Om vi tar bort naiviteten är det inte säkert att det är nya lagar som nödvändigtvis ska till stånd. En annan aspekt i fråga om hot, hat och trakasserier på nätet är att public- istiken i sig är en styrka. Vi ser nu flera publiceringar där man berättar om vad folk ägnar sig åt på nätet. Då händer också något. Det är en kraft i sig att ge offentlighet åt vad som sker och vad vissa människor ägnar sig åt på nätet. , : Jag tror att medierna kan ta ett ansvar. terna beskrivs ofta som en ventil. Ett ansvar som medierna kan ta är att skapa andra ventiler för mediekritik, att det är transparent om en tidning eller tv- kanal klandras av till exempel , att redovisa rättelser och svara på frågor, att utgivare deltar i debatten, bloggar eller chattar med Om den typen av möjligheter att rikta kritik eller ställa frågor till JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR medierna finns kommer säkert en del av det som kanaliseras till näthat att försvinna. Det gäller naturligtvis inte allt, men det finns ett ansvarstagande för medierna att ta själva och visa att de menar allvar med kvalitetsarbete, självkritik och så vidare. (FP): berörde lite grann att svara med öppenhet. När ni var utsatta på Corren svarade ni med öppenhet. Jag tänker också på med er tecknade framsida. Jag skulle vilja tacka er för detta. Det är viktigt att ofta – säkert inte vid alla tillfällen – svara med öppenhet. och andra tillfällen när man har svarat med öppenhet, har ni upplevt att ni har fått stöd från polisen? Ni sa att det var si och så med det i andra fall, men har ni vid de mer uppmärksammade tillfällena upplevt att ni har fått stöd från polisen? , : Jag upplevde till att börja med en valhänthet från polisen. Vi möts ofta på olika arenor där vi är de som frågar ut och granskar och de kommunicerar från en presskonferens. Vi fick till slut till stånd ett bra samarbete. Men från början var polisens inställning när vi kontaktade dem för att få hjälp: Vad vill ni med oss? Det blev ett bra samarbete. Det är viktigt att betona att det alltid finns en risk när polisen granskas hårt i vissa frågor – vilken är vår roll – att det måste finnas en mognad, insikt och styrka hos polisbefäl att inskärpa att den andra delen är att skydda och stötta journalisternas roll. Det kan jäsa rejält i polishus vid tuffa granskningar. Det sägs både det ena och det andra om vad som ska göras och att om inte hjälpa medier. Där krävs en mognad och diskussion i vardagen. , : Ju högre upp i polishierarkin man kommer desto lättare är det att få samförstånd för att det är viktiga frågor att prioritera. Men i vardagen är det, precis som var inne på, ett lotteri vem man får träffa. Det finns fortfarande flera i poliskåren som tycker att om man skriver så får man skylla sig själv. ”Ni hjälpte inte oss när vi behövde tillgång till källmaterial som ni lade källskydd på. Då kan ni inte tro att vi ska hjälpa er .” Det finns fortfarande enskilda medarbetare i polisstyrkan som inte alltid fattar beslut på rätt grunder. Så ser det ut i alla organisationer. Det är den felande länken. Det måste rättas till på ett eller annat sätt. Sedan finns exempel där polisanmälningarna har tagits på allvar. Det finns också exempel på att redaktioner själva har plockat fram ip-adresser och visat vem som antagligen har skrivit hoten, och när polisen har använt materialet, ringt ett kontrollsamtal till personen, har hoten upphört. Det får effekt. Här handlar det om att hjälpa varandra. JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR Skånberg (KD): Tack för föredragningarna så här långt! Jag läser i Utgi- varnas rapport på sidan 12 en sammanställning av vilka som har framfört de Förutom privatpersoner som av en eller annan anledning är arga finns en tendens till vänsterextremistiskt våld eller vänsterextremist- iska hot, autonoma grupperingar, djurrättsaktivister, miljöaktivister, högerex- Det är ingen liten del som har ett riktat hot först och våld med ett syfte, en agenda, en målmedveten kamp som tyd- ligen börjar i retorik men som inte drar sig för våld. gäng, mc-gäng och så vidare. Det är särskilt allvarligt för att uppmärksamma hoten som är riktade med en agenda. Vad kan vi göra? Vad kan lagstiftaren göra i fråga om detta hot som är antidemokratiskt och en agenda mot det öppna sam- , : Det kan naturligtvis handla om lagstiftningsfrå- gor, att tillämpa den lagstiftning som finns. Det kan handla om en annan lag- I de fall som jag nämnde har åklagare och domstolar alltid betonat det särskilda allvaret i att man har hotat en journalist. Det kan man naturligtvis tydliggöra ytterligare om man skulle vilja. Det går också att fatta beslut om vilken brottslighet som ska vara prioriterad utredningsmässigt. ett antal saker som samhället kan bidra med. Om det uppstår en hotsituation kan samhället bestämma sig för hur man ska hjälpa till med skalskyddsåtgär- der eller ökade insatser i personskydd om det är nödvändigt. Det finns ett antal åtgärder som politiken kan bidra med. , : Det var en reflexion utifrån frå- Jag kan konstatera att och den ordinarie polismakten har lite olika Båda kan tangera vår normaltillvaro i vår arbetsmiljö. med att man i första hand bevakar politiskt extremistinriktade grupper, vänster och höger, utifrån vår hotbild. Jag nämnde i talarstolen att sportjournalistiken inte är något som be- Man kan förstå att de inte är intresserade av idrott ur det perspektivet. Men i ett internationellt perspektiv har många av de politiska extremiströrel- serna täta samband med olika typer av huliganorganisationer och liknande. finns många sådana exempel i och i . Därför är jag ändå lite fundersam över varför inte gör samma kopplingar i . se att vissa av strukturerna när det gäller attacker mot journalister ser ungefär likadana ut digitalt sett när det gäller sport som politik. , : Jag har en fråga till . gäller egentligen inte inrikes utan mer utrikes. Vi får ofta propåer från frilans- journalister som redan har varit på en resa, till exempel till eller något JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR annat konfliktområde, och i vissa lägen har ett intressant material, ett reportage. Hur tycker du att man ska ställa sig som stor redaktion till det? Vi har inte kunnat ta ansvar för deras säkerhet, och de har kanske utsatt sig för stora risker. Vi har haft den diskussionen uppe . , : Det är ett dilemma tar upp. var inne på motsatsen, att man inte ska trigga igång den typen av spekulationsjobb genom att köpa dem i efterhand. Jag är nog ändå benägen att tycka att om en historia inte blir berättad vad tjänar syftet då? Som utgivare måste man nog i första hand tänka om det är ett jobb som på ett eller annat sätt måste återges, även om risken är att någon annan åker ut och gör samma spekulationsjobb i sin tur. Det är viktigt att komma ihåg för det första vilka kostnader det har inneburit för frilansen, och för det andra att om folk ska ta sådana risker för att berätta från miljöerna inse hur mycket kapital som behövs för att skydda sig i vardagen. Det är ett stort ansvar även i efterhand att se till att inte bara publicera utan att även täcka alla omkostnader för vad som redan har kostat och vad framtida journalister behöver för att göra jobbet i fortsättningen. Jag är inte en förespråkare av ett absolut nej till spekulationsjobb. , : När det gäller förutsättningarna för frilansar att verka utomlands tangerar hoten varandra. Vi pratar om säkerhet, men det hade kunnat handla om finansiering av framtidsjournalistik. Jag vill bara kort nämna att lanserar och , som greps och fängslades i , ett nytt projekt, , med en helt ny finansieringsform, crowdfunding av utrikesjournalistik, just för frilansar som inte har stora resurser bakom sig. Det pågår precis nu en presentation. Det tas initiativ. Det tycker jag är lovvärt. , tidigare riksdagsledamot: Det gäller specifikt några frågor om skalskyddet. Dagen efter dåden i skulle jag vara med i Studio Ett i . När man kommer in i den gigantiska entréhangaren funderar man över hur säkerheten ser ut där. Omfattas ni av kameraförbudet eller får ni kameraövervaka er egen entré? Jag tänkte på den dagen då Abdulwahab sprängde sig i luften. Då tänkte jag på om han hade valt som mål . Vad hade hänt då? Jag frågade vakten medan jag väntade på att bli insläppt om ni får avvisa folk från er entré. Han svarade nej, att juristerna har utrett frågan och att det här är en offentlig plats. Jag vet inte om han var rätt ute där. Är det så att vem som helst kan bosätta sig i er entré och att ni inte ens kan kameraövervaka? JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR , : Det är en bra fråga, . nu tiggare som befinner sig i vår entré, och det är en offentlig plats och de har då såklart rätt att vara där. Vi får inte avhysa dem, och vi har inga tankar på att avhysa dem heller ska jag vara extremt tydlig med att säga. Vi ser just nu över hur det ser ut med skyddet runt vår öppna entré. ett krav på oss och en ambition att vara ett öppet medieföretag. vill inte vara ett stängt medieföretag. Vi finansieras av licenspengar och är till för hela svenska folket. Vi tycker att folk ska kunna komma in där, men själv- klart finns en balansgång. Ja, vakten har nog svarat rätt . Vi tittar över situationen. der dessutom från två stora studior i den stora hangaren. ett väl fungerande skalskydd och är ett skyddsobjekt. , : Jag skulle vilja kommentera frågan När jag var chefredaktör för ten i fanns gangstergäng som hade synpunkter på vad vi publice- De stod och hängde utanför, tittade, rökte, spanade och gjorde sig syn- Vi ansökte då om rätt att få ha kameraövervakning inne i receptionen, mer som skydd för receptionisten som jobbade där och för att öka tryggheten Men det fick vi avslag på med hänvisning till att det inte fanns något skäl för det, att det inte fanns en hotbild och att allmänhetens trygghet vägde högre, trots att vi hade redogjort för hur noggrant vi skulle hantera materialet för att säkra meddelarskyddet. Återigen: Det finns en naivitet när myndigheter tittar på frågan och inte har det större perspektivet. , : Det finns faktiskt exempel från Eskilstuna-Ku- riren där tidningsfastigheten och även medarbetares privata fordon utsatts för Det finns gott om exempel för en sådan diskussion om man vill utvidga möjligheterna för skalskydd i form av kameraövervakning. Vi pratar om . De stora medieföretagen sitter i helt andra skalskyddsmässiga förutsättningar än den lokala redaktionen. Det är inte bara När vi nämner tänker man på redaktionen i , men många lokala tidningar har medarbetare som sitter själva i en lägenhet eller i en lokal på gatuplan, helt utlämnade. Om man då utsätts för trakasserier och hot är man ensam när man går hem och släcker sin , Linnéuniversitet: Jag finns på journalister, , en del av Linnéuniversitet. Jag har faktiskt ingen fråga utan Det är fantastiskt att har tagit det här initiativet för att Fojo är ett institut som jobbar över hela världen. ligen en av Sidas viktigaste aktörer för att få ut svenskt mediebistånd. utbildar vi svenska journalister i bland annat säkerhetsfrågor. JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR Vi möter det som ni precis har beskrivit, oavsett om vi pratar om svensk miljö eller en internationell miljö, om hur journalister hotas, trakasseras och hindras i sitt arbete. Internationellt finns vi i länder som , , Sydsudan och så vidare. Jag vill verkligen understryka vad alla har sagt . Det jag vill skicka med är att gör ett stort arbete internationellt, och ska med de möjligheter som finns fortsätta att vara den aktör man är genom att jobba i FN och göra insatser i olika länder. kan vara en internationell kunskapsbas. Det har ni som har deltagit i panelen visat. Här finns en resurs, kraft och initiativ. Och det finns ett allvar i detta som är viktigt att ta med. (S): Jag ska formellt å hela vägnar be om att få tacka för den uppmärksamhet som ni har gett den här viktiga frågan. Det har varit en otroligt viktig förmiddag här i Förstakammarsalen. Hela diskussionen handlar i grunden om en enda sak, och det är yttrandefriheten. Precis som sa inledningsvis: Yttrandefriheten är en förutsättning för alla andra friheter och grunden för demokratin. Det har diskuterats en del om både polis och rättsväsende under den här förmiddagen. Vi har medvetet från sida valt att inte ha med polisen i vår panel, för det är inte vårt ansvarsområde. Jag känner trygghet i att det här i salen har funnits människor från justitieutskottet, justitieutskottets kansli och från . Vi kommer också från utskottet att skriva ihop en rapport utifrån den här hearingen. Jag är övertygad om att vi som riksdagsledamöter kommer att få all anledning att jobba vidare med dessa frågor både i och i andra utskott. Med detta än en gång varmt tack för att vi har fått ta er tid i anspråk. Hearingen, och därmed KU:s sammanträde, är avslutad. JOURNALISTERS OCH MEDIEREDAKTIONERS SÄKERHET OCH ARBETSFÖRUTSÄTTNINGAR Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? – arbetsmarknadsutskottets offentliga se- minarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende for- Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen seminarium om OECD:S handlingsplan mot Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriande bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk aktivitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa