eunbil · H30N436E50 · 2015-12-07 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet den 14 – (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) (ev.) Förslag till och rådets förordning om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel och om upphävande av rådets direktiv /167/EEG (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2014/0255 (COD) och Förslag till och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedel (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2014/0257 (COD) 13196/14 AGRILEG 179 VETER 84 CODEC 1813 13289/14 AGRILEG 185 VETER 87 PHARM 70 MI 665 CODEC 1838 IA 2 + REV 1 (es) KOM(2014)556 och rådets förordning om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel och om upphävande av rådets direktiv /167/EEG Den rättsliga grunden är artiklarna 43 och 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut fattas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och rådet beslutar med kvalificerad majoritet. Förslaget som presenterades är en uppdatering av lagstiftningen om foder som innehåller läkemedel genom upphävandet av direktiv /167 EEG1 som anger villkoren för tillverkning, utsläppande på marknaden och användning inom EU av foder som innehåller läkemedel. Förslaget har behandlats i flera rådsarbetsgrupper sedan det presenterades . Medlemsstaterna är generellt positiva till förslaget även om det framförts olika detaljsynpunkter. Förslaget innebär ändringar av mindre omfattning för myndigheter och för företagare. Den administrativa bördan förväntas bli mindre än eftersom reglerna harmoniseras. Förslaget är har många beröringspunkter med förslaget till ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel (VMP). Eftersom arbetet med det senare förslaget går långsammare har en fråga till medlemsstaterna från ordförandeskapet varit huruvida förslaget till läkemedel i foder ska invänta förslaget om VMP eller fortsätta i egen takt. De flesta medlemsstater vill att förslagen ska behandlas parallellt. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen är positiv till förslaget och ser gärna att förslaget förhandlas vidare men har inte några större invändningar mot att invänta VMP. -Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. 1 Rådets direktiv /167/EEG av om fastställande av villkor för framställning, utsläppande på marknaden och användning av foderläkemedel inom gemenskapen (EGT L 92, , s. 42) KOM(2014)558 Förslag till och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedel Rättslig grund för förslaget är artiklarna 114 och 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Artikel 114 rör den inre marknadens funktionssätt och artikel 168.4 b rör veterinära åtgärder som syftar till att skydda folkhälsan. Beslut fattas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och rådet beslutar med kvalificerad majoritet. Förslaget lades fram av kommissionen . Den föreslagna förordningen är tänkt att ersätta nu gällande direktiv /82/EG om veterinärmedicinska läkemedel och delar av förordning (EG) nr 726/2004 om godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel. Dessa rättsakter reglerar nu tillsammans hela kedjan för djurläkemedel. Marknaden för veterinärmedicinska läkemedel skiljer sig från marknaden för humanläkemedel, bl.a. eftersom det krävs omfattande investeringar för att få samma läkemedel godkänt för användning på flera djurslag som priserna för läkemedel till djur genomgående är lägre. Den veterinärmedicinska läkemedelsindustrin är också betydligt mindre än den för humanläkemedel. Kommissionens målsättning har varit att ta fram ett regelverk som är bättre lämpat att hantera dessa specifika förutsättningar. Syftet med översynen är att komma till rätta med de viktigaste problemen med dagens regelverk, bl.a. att det finns för få godkända djurläkemedel på den europeiska marknaden, särskilt för mindre vanliga djurslag, och att den gemensamma marknaden för djurläkemedel fungerar dåligt eftersom många djurläkemedel endast har nationellt godkännande. Dagens komplexa regelverk anses även ge en onödigt stor administrativ börda. Förslaget innehåller vidare ett antal åtgärder ämnade att komma tillrätta med den ökande antibiotikaresistensen i enlighet med en handlingsplan från kommissionen (KOM 2011/748). Mer utförlig information om förslaget återfinns i faktapromemoria 2014/15:FPM2. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar förslaget. Regeringens målsättning för förhandlingen är att åstadkomma ett tydligt regelverk som fungerar inom hela EU, med särskild hänsyn till små marknader som den svenska, och med åtminstone bibehållet skydd för folk- och djurhälsan. Det är viktigt att läkemedel används på ett förnuftigt sätt och regeringen välkomnar de föreslagna åtgärderna för att komma till rätta med den ökande antibiotikaresistensen. Regeringen verkar dock för striktare skrivningar om Regeringen verkar dock för striktare skrivningar om antibiotikaresistens, samt att det nya regelverket ska innebära ett steg mot att nå etappmålet om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning. -Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. (ev.) Förslag till och rådets förordning om skyddsåtgärder mot växtskadegörare (första behandlingen) (*) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 43 i EUF-fördraget) Interinstitutionellt ärende: 2013/0141 (COD) 9574/13 309 AGRILEG 64 CODEC 1085 PHYTOSAN 13 Kommissionen föreslår fördraget om europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43. Rådet har valt att dessutom nämna artikel 114. Beslut fattas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och rådet beslutar med kvalificerad majoritet. Kommissionen presenterade ett förslag till ny förordning om skyddsåtgärder mot växtskadegörare. Förslaget innebär en mer proaktiv och riskbaserad lagstiftning med fokus dels på förebyggande åtgärder för att förhindra spridning, dels på snabba åtgärder vid utbrott. Förslaget innebär också tydligare och mer detaljerade krav än gällande direktiv i syfte att förbättra förutsättningarna för mer effektiv och enhetlig tillämpning. Detaljerade bestämmelser kommer att framgå av delegerade akter och genomförandeakter som ska antas av kommissionen. Kommissionens syfte med förslaget är att stärka skyddet av EU:s territorium mot växtskadegörare vars introduktion kan få omfattande ekonomiska, miljömässiga och sociala konsekvenser. beslutade om sin ståndpunkt i första behandlingen . Ordförandeskapet fick mandat att inleda förhandlingar med och förnyades mandatet. Trepartssamtal har hållits och målsättningen är att nå en politisk överenskommelse mellan institutionerna under ordförandeskap. Ordförandeskapet kommer eventuellt vid Jordbruks- och fiskerådet att bekräfta mandatet som en politisk överenskommelse i rådet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar kommissionens förslag, men har under förhandlingen ifrågasatt vissa delar, främst sådana där bedömningen är att de skulle innebära onödig administrativ börda för företag och myndigheter. Regeringen har dessutom ansett att importregelverket när det gäller de växter som medför högst risk kan behöva skärpas som det är mycket viktigt att EU fortsätter att vara så öppen som möjligt i förhållande till import från tredjeland. har i förhandlingen i rådet i stor utsträckning fått gehör för sina ståndpunkter och kunde stödja ordförandeskapets förslag till mandat för informella trepartssamtal. Regeringen kan därför stödja en politisk överenskommelse som bekräftar mandatet. Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . Förslaget var föremål för överläggning med MJU . Hållbart jordbruk, skogsbruk och fiske i bioekonomin – en utmaning för SCAR, , är en rådgivande kommitté till kommissionen i forskningsfrågor som rör de areella näringarna. Med vissa intervall uppdrar SCAR till oberoende experter att genomföra framtidsanalyser inom vissa områden. Den fjärde rapporten, Hållbart jordbruk, skogsbruk och fiske i bioekonomi, en utmaning för , publicerades och diskuterades vid en konferens i . Rapporten syftar till att förutse framtida utmaningar och identifiera nya forskningsfrågor som kan stödja genomförandet av en bioekonomistrategi för . Begreppet bioekonomi omfattar produktionen av biomassa inom primärnäringarna och de sektorer som producerar förädlade livsmedel, kemikalier, material och energi. Rapporten analyserar samspelet mellan primärnäringarna och en bredare satsning på en bioekonomi. Med betoning analyseras utvecklingen av en bioekonomi och hur hållbarhetsaspekter behöver vägas in. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ser positivt på hållbart jordbruk, skogsbruk och fiske i bioekonomin. Rapporten visar på den viktiga utveckling som sker mot en biobaserad samhällsekonomi och illustrerar primärnäringarnas betydelse i dagens globala samhälle. Jord- och skogsbruket spelar en viktig roll i vår egen omställning till en biobaserad ekonomi och möjliggör att vi når regeringens vision om ett fossilfritt samhälle. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Förslag till rådets förordning om fastställande för 2016 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten (*) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 43.3 i EUF-fördraget) KOM (2015) 559 slutlig Artikel 43.3 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Begränsningar av fångst och fiskeansträngning fastställs genom olika förordningar för , , djuphavsarter () och . Vid jordbruks- och fiskerådet beslutas som regel TAC- och kvoter för bestånden i . Eftersom många kvoter delas med länder som inte är medlemmar i föregås beslutet av ett omfattande förhandlingsarbete med olika tredjeländer, bl.a. , , och . Dessa förhandlingar omfattar bl.a. kvoter för gemensamt förvaltade bestånd som torsk, sej, kolja, vitling, rödspotta, sill, makrill och blåvitling. Unionen har också fiskemöjligheter genom partnerskapsavtal och olika regionala organisationer. Resultaten från dessa förhandlingar förs in i kommissionens förslag till förordning för fiskemöjligheterna i , om vilka beslut tas . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den reformerade gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. När det gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Förslag till rådets förordning om fastställande för 2016 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i (*) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 43.3 i EUF-fördraget) KOM (2015) 579 slutlig Artikel 43.3 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Begränsningar av fångst och fiskeansträngning fastställs genom olika förordningar för , för , för djuphavsarter () och för . Förslaget till förordning avser fastställande av fiskemöjligheter för de kommersiellt sett viktigaste bestånden i , piggvar och skarpsill. Berörda medlemsstater är och . Fiskemöjligheter i och därmed förbundna villkor fastställdes . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den reformerade gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. När det gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. 9. a) - Information från ordförandeskapet Ordförandeskapet väntas avrapportera årets arbete inom . är en mellanstatlig organisation som bildades av och för att ta fram internationella standarder för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och handel med livsmedel. Organisationen har tagit fram en lång rad standarder och vägledningsdokument för den internationella handeln med livsmedel. har drygt 180 medlemsländer. Både EU som organisation och samtliga EU:s medlemsstater är medlemmar. Det praktiska arbetet med livsmedelsstandarderna bedrivs i en rad kommittéer under organisationens beslutande organ Codex (). möts CAC för att ta ställning till det arbete som har skett i kommittéerna och för att besluta om administrativa frågor rörande själva organisationen och dess styrning. 2015 antog CAC drygt trettio nya livsmedelsstandarder, bl.a. en vägledning för kontroll av trikiner i griskött, en standard för ginsengprodukter och gränsvärden för bly i frukt, juice och livsmedelskonserver. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. 9. b) (ev.) Aktuella lagstiftningsförslag (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) i) Förslag till och rådets förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och välbefinnande, växters sundhet, växtförökningsmaterial och växtskyddsmedel samt om ändring av förordningarna (EG) nr 999/2001, (EG) nr 1829/2003, (EG) nr 1831/2003, (EG) nr 1/2005, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 834/2007, (EG) nr 1099/2009, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr [....]/2013 och direktiven /58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG, 2008/120/EG och 2009/128/EG (förordningen om offentlig kontroll) (första behandlingen) - Information från ordförandeskapet 12875/15 ADD 1 - 5 Fördraget om europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 188.4, 43.2 och 114.1. Regler för vilka dessa artiklar utgör rättslig grund antas av rådet och enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. I rådet krävs kvalificerad majoritet för beslut. Ordförandeskapet avser att informera om pågående förhandlingar med och kommissionen kring förslaget till ny förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet. Förslaget, som antogs av kommissionen , ersätter dagens kontrollförordning och utvidgar tillämpningsområdet till att förutom livsmedel, foder, djurhälsa och djurskydd även omfatta skyddsåtgärder mot växtskadegörare och växtskyddsmedel. Syftet med förslaget är att effektivisera den offentliga kontrollen inom berörda områden samt att samla reglerna om offentlig kontroll i en förordning. Förslaget reglerar även hur den offentliga kontrollen ska finansieras. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp och vid attachémöten. Regeringen har verkat för att officiella kontroller ska utföras på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt, bl.a. genom en större flexibilitet när det gäller användandet av veterinär personal och andra yrkeskategorier vid kontroller på slakterier. Vad gäller finansieringen har regeringen verkat för att medlemsstaterna ska kunna välja på vilket sätt man finansierar kontrollen, eftersom val av finansieringsform måste stämma överens med t.ex. nationella skatter och andra system. Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . ii)Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1308/2013 och förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller stödordningen för utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk i skolor (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2014/0014 (COD) – Information från ordförandeskapet 9.c) (ev.) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1370/2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning) (1 –Information från ordförandeskapet presenterade kommissionen ett förslag till ändringar i stödordningarna för utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk i skolor. Förslaget innebär en sammanslagning av stöden för skolmjölk och skolfrukt. De föreslagna ändringarna påverkar rådets förordning 1370/2013 som fastställer stöd och bidragsnivåer och andra finansiella detaljer i förslaget. I enlighet med artikel 43.3 i fördraget så beslutas förordning 1370/2013 genom kvalificerad majoritet i rådet, den är därmed inte föremål för medbeslutande med . Förslaget för ändring av förordning 1308/2013 och 1306/2013 har förhandlats i rådet och har röstat om förslaget i jordbruksutskottet. Trepartssamtal har inletts och ordförandeskapet avser att vid rådsmötet informera om hur arbetet fortskrider. Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför jordbruks- och fiskerådet . Frågan var även föremål för samråd med och information i MJU inför jordbruks- och fiskerådet . 9.d) (ev.) Förslag till och rådets förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter, om ändring av och rådets förordning (EU) nr XXX/XXX [förordningen om offentlig kontroll] och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 –Information från ordförandeskapet Artikel 42 första stycket och artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF-fördraget. Beslut fattas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och rådet beslutar med kvalificerad majoritet. Kommissionen presenterade ett nytt lagstiftningspaket om ekologisk produktion . I lagstiftningspaketet ingår ett förslag till ny förordning och en ny handlingsplan för ekologiskt jordbruk. antog rådet en allmän inriktning kring kommissionens förslag till ny förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter. Syftet med den föreslagna förordningen är bl.a. att underlätta för jordbrukare att gå över till ekologiskt jordbruk. Förordningen ska även bidra till enklare regler, minskad administrativ börda, rättvisa konkurrensvillkor för jordbrukare och stärkt konsumentförtroende för ekologiska produkter. Paketet förväntas bli antaget som . gav stöd till den allmänna inriktningen vid rådet . har fått gehör för alla de svenska prioriteringarna som syftar till att bidra till en ökad ekologisk produktion och underlätta för svenska jordbrukare att gå över till ekologiskt jordbruk. Trepartssamtal har inletts och ordförandeskapet avser att vid rådsmötet informera om hur arbetet fortskrider. Förslaget var uppe för information i Miljö- och samt för samråd i , juni, juli, oktober, samt , . e)Konferensen (Ettelbrück, ) – Information från ordförandeskapet anordnade den europeiska organisationen för unga jordbrukare (CEJA) en konferens på temat ”Empowering young farmers – a pillar of Europe 2050” tillsammans med två luxemburgska organisationer för unga jordbrukare. Ordförandeskapet avser informera om diskussionerna från konferensen. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU.