rfr · H30WRFR4 · 2015-12-17 00:00:00 — En fråga som har uppmärksammats i uppföljningen är om regionala kultur- institutioner kan använda resurser från modellen för att subventionera eller er- bjuda program utan kostnad. Bland annat Teatercentrum ser en fara i att gratis eller kraftigt subventionerade kulturprogram och särskilt utformade arrangörs- stöd och distributionsavtal från aktörer inom samverkansmodellen kan slå ut andra aktörer på området. Teatercentrum uppger att man får rapporter från sina medlemmar om allt färre speltillfällen i den egna regionen i t.ex. och , där subventioner och särskilda infrastrukturer uppges ha ut- vecklats för de regionala institutionerna. Teatercentrum menar att systemet ris- kerar att leda till att man hamnar i en situation där det ekonomiska incitamentet i praktiken bara ger publiken tillgång till de aktörer som ingår i samverkans- modellen, vilket hotar mångfalden och valfriheten. Teatercentrum menar att regionerna bör ta ansvar för hur de regionala institutionerna påverkar förut- sättningar för det fria professionella kulturlivet och medborgarnas möjlighet att möta en mångfald av kulturskapare. Teatercentrum menar att fri teaterverk- samhet ska vara möjlig och finnas tillgänglig i hela landet. I uppföljningen har Västerbottensteatern framfört att man tvingas subven- tionera arrangörernas bristande ekonomi. Teatern vill vara solidarisk med fria grupper och inte konkurrera ut dem genom att erbjuda föreställningar gratis. Enligt förordningen ska en regional kulturplan löpa . I uppföljningen har det framförts synpunkter om att giltighetstiden borde vara längre. läns landsting vill förlänga den tid som planerna gäller till . Tjänstemän vid menar att det måste finnas tid för att förverkliga planen innan en ny ska tas fram. Även bl.a. Musik i menar att pla- nerna bör gälla än . SKL menar att det kanske borde övervägas om kulturplanerna skulle gälla för än . SKL konstaterar att ett antal regioner redan har förlängt giltighetstiden. Det finns möjlighet att lämna synpunkter på kulturplanerna De kulturplaner som tas fram av landstingen och regionerna går ut på remiss. I uppföljningen har ett flertal aktörer lämnat remissvar på förslag till kultur- planer. I har t.ex. bidragit till arbetet med kulturpla- nen via ett remissvar från Malmös kulturförvaltning. Teatern har dessutom va- rit med på ett möte i det s.k. scenkonstkollegiet med tjänstemän på regionen om den nya planen. upplever att det har varit svårt att få med synpunkter på kulturplanen, men att detta förhållande har ändrats till det bättre i och med den regionala filmstrategin i . En annan institution i , , lämnar remissvar om det som berör museer och om hur kulturmiljövården tillgodoses i kulturplanen, men museet konstaterar att dess svar inte har föranlett några reaktioner eller ändringar. 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD De regionala kulturplanerna ger en samlad överblick Uppföljningen har i huvudsak berört processen kring att ta fram regionernas kulturplaner. När det gäller de färdiga planerna publiceras de på regionernas webbplatser och ges ut som publikationer. I uppföljningen har det inte ingått att undersöka hur planerna används i praktiken. Bland annat Kulturdeparte- mentet har dock framfört att planerna är bra eftersom de ger en samlad nation- ell överblick över vad som pågår i de olika länen. 7.2 Regionernas samverkan med kommunerna Dialogprocesserna ser olika ut i länen Uppföljningen visar att det finns en bredd vad gäller olika arbetssätt och erfa- renheter. Regionernas kulturchefer har framfört att modellen har lett fram till samverkan inom kulturområdet. Några kulturchefer har betonat att det även har funnits samverkan på kulturområdet, men att den har förstärkts och att ny samverkan har initierats med anledning av kultursamverkansmo- dellen. De tre län som har ingått i denna uppföljning har lagt upp sina dialog- processer på olika sätt. Dialogprocesserna har vitaliserat dialogen med kommunerna i betonar att man i huvudsak är positiv till kultursamver- kansmodellen. gick med i modellen och betonar det är en ny och genomgripande reform. Samarbetet upplevs fungera bra i länet och det finns en tillit i samverkansprocesserna. uppger vidare att det pågår ett ständigt utvecklingsarbete för att förbättra processerna. I län sköts dialog med kommuner och kulturinstitu- tioner genom i länet () som möts i två olika konstellationer: en för tjänstemän (kommunala kulturchefer och institutionschefer) och en för kommunpolitiker och institutionernas styrel- ser. Därutöver hålls årliga formella dialoger med bidragsmottagarna på sty- relsenivå. möts 3–och politiker-Kil möts ca . I behandlas utkastet till kulturplanen, bidragsfördel- ningen och andra allmänna frågor. menar att kultursamverkansmodellen har vitaliserat dialogen med kommunerna. Detta bekräftas av både och kommuner. framför att politikerna har stort intresse för de politiska Kil-träf- farna (se faktarutan); de är viktiga och prioriteras. menar att Kil- samarbetet tar upp såväl konkreta som mer generella frågor. För är viktigt på två sätt: dels ger samarbetet en möjlighet att förmedla kommunens perspektiv till andra kommuner och aktörer i länet och till , dels förmedlas kunskap till . Det är svårt för 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD mindre kommuner att hinna sätta sig in i alla frågor och därför värdesätts er- farenhetsutbytet stort. Man upplever att alla får komma till tals i . Dialogen i sker genom att regionen samverkar med kommunerna och samråder med kulturlivet. hålls delregionala kulturpolitiska överläggningar där presidierna för kommunernas kulturnämnder eller mot- svarande och chefstjänstemän i de fyra regiondelarna träffar representanter för regionens kulturnämnd. Här ska idéer fångas upp, hinder identifieras och gemensam utveckling initieras. Vid behov kan även kulturpolitiska samtal föras mellan regionen och enskilda kommuner eller grupper av kom- muner. hålls ett regionalt kulturpolitiskt möte där regionala och kommunala politiker och chefstjänstemän samlas för att utbyta kunskap och erfarenheter inför nästkommande år. I har modellen gett nya mötesstrukturer. avsätter sär- skilda medel för att kunna stimulera projektsamarbeten mellan kommuner. Till detta kan läggas olika kollegium, delregionala träffar, tematräffar, konferenser och särskilda överläggningar med bidragsmottagare. har försökt att formalisera den dialog som ska ske inom ramen för kultursamverkansmo- dellen. Man menar att det är bra eftersom det finns många kommuner i . Regionen har särskilda diskussioner med kommuner där det finns många in- stitutioner och som samfinansieras. kommun framhåller att tanken med kultursamverkansmodellen är helt rätt, och att det nu handlar om fortsatt enträget arbete med att öka kontak- terna mellan de olika nivåerna. Det behövs en dialog för att alla aktörer ska förstå och få en känsla för hela kedjan. Den intervjuade kommuntjänsteman- nen menar att har arbetat mycket strukturerat med kulturparla- ment, delparlament och tjänstemannanätverk. Kommunen anser att dialogen och kontakterna med regionen, andra kommuner, kulturlivet och civilsam- hället har blivit mycket bättre genom modellen. Den andra intervjuade kommunen i , , upplever däremot att avståndet till regionen har ökat i och med modellen. Stadens erfarenhet är att regionen har valt att enbart arbeta på en strategisk nivå (”ungefär som ett re- gionalt kulturdepartement”) och regionen uppfattas som reaktiv, oengagerad och långt från verksamheterna. menar att den tidigare modell som fanns i (Kulturpåsen) skapade en verklig dialog och ett konkret samar- bete, vilken upplevs ha upphört . har i en kommentar uppgett att tidigare träffade regionen bara de kommuner vars institutioner regelbundet fick statliga medel.174 träffar alla kommuner minst en gång i inom ramen för de delregionala mötena. Dessutom sker ett antal bila- terala politiska överläggningar och möten. Sedan samverkansmodellen inför- des träffar stads kulturpolitiker i formella politiska över- läggningar 4–. Regionen uppger vidare att på tjänstemannanivå 174 Den s.k. Kupolgruppen: , , och . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD genomförs utöver detta i olika konstellationer sannolikt det dubbla antalet träf- far. Till detta kommer enligt även ordinarie möten med det kom- munala kulturchefsnätverket 2–. uppger att sedan kultursamverkansmodellen infördes ge- nomförs årliga kulturparlament med externa gäster. Dessutom hålls två till tre årliga tematiska konferenser med inriktning på kompetensutveckling. samlar regionen de 33 kommunerna till delregionala kulturdialoger. Dessutom anordnas olika typer av kompetensutvecklingsdagar och seminarier riktade till kommunala samarbetsparter. har i uppföljningen fram- fört att de delregionala kulturdialogerna är en sämre lösning för staden. I de delregionala kulturdialogerna ska samarbeta med ett antal kommuner som är mycket mindre och har helt andra förutsättningar. menar att kommuner sällan har samma intressen enbart för att man är grannar. Region träffar alla kommuner , särskilt i samband med att en ny kulturplan ska tas fram. Man tar också med representanter för olika verksamheter (t.ex. , Film i , hemslöjds- konsulenten eller ) vid dessa besök. Region menar att dialogen har lett till bra diskussioner som inte enbart har handlat om pengar. Region upplever att dialogmötena fungerar bra. Vid dessa möten deltar politiker, tjänstemän och företrädare för olika föreningar m.m. En av de intervjuade kommunerna i , kommun, uppskattar att Region besöker alla kommuner för samtal i sam- band med att man tar fram en kulturplan. Vid det senaste besöket kom sex personer från regionen till kommunen. Vid dialogmöten kan olika frågor be- handlas. Som exempel nämndes att man vid ett dialogmöte i diskute- rade frågan om vad man ska ha till och fick då möjlighet att svara direkt. Den intervjuade kommuntjänstemannen betonar att samverkan är något positivt och måste få ta tid. Modellen ger ett bra stöd till ökad samverkan. Den andra Västerbottenskommunen, , uppger att tjänstemännen i kommunen och i regionen nu har börjat etablera goda kontak- ter. fungerar samarbetet och det känns positivt. En skillnad som framhålls av kommunen är att det dock finns en större administrativ överbyggnad i reg- ionen, medan kommunen upplever att man är närmare de konkreta verksam- heterna. En av de institutioner som deltar i dialogmötena med kommunerna är Norr- landsoperan som menar att det är ett digert arbete för operan att vara med på alla dialogmöten som anordnas i länets 15 kommuner. Det tar mycket tid och det är svårt att få resurserna att räcka till. Det tar att åka till många av kommunerna. Resultatet av dialogmötena upplevs dessutom som varierande. En annan institution, Västerbottensteatern, menar att man i har varit bra på att ha samarbete och samverkan mellan olika aktörer och 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD att modellen och har befäst det samarbetet. Det är i prin- cip ingen skillnad på samarbetet nu jämfört med innan modellen infördes. Te- atern deltar i regionens dialogmöten med kommunerna då man besöker alla kommuner . Teatern menar att det är bra att vara med på kommunbe- söken. Även deltar i regionens dialogmöten med kom- muner runtom i där bl.a. kulturplanen tas upp. Regionernas samverkan med kommuner har förbättrats och förstärkts Flertalet aktörer har pekat på att samverkan och samarbetet mellan kommuner och regioner har blivit bättre i och med att kultursamverkansmodellen inför- des. formulerar detta på följande sätt: Den stora fördelen med modellen är att den har lett till att aktörerna pratar med varandra, särskilt i början, men det har fortsatt. Modellen skapar en plattform för samtal. Samtalet och dialogen är viktig, och den kräver kom- petens. är det kanske dags att ta nya tag.175 Regionala konsulenter uppger att modellen på flera sätt har bidragit till ökad samverkan och dialog. Konsulenterna har fler kontakter med exempelvis beslutsfattare och kommunala tjänstemän. Man befinner sig i ett större sam- manhang, tycker att det är lättare att få en gemensam målbild och har bättre förutsättningar att samarbeta med andra kulturformer och med civilsamhället. stads kulturförvaltning menar att samverkan och dialogen på den politiska nivån har förbättrats men att samverkansmodellen fortfarande fungerar otillfredsställande. 7.3 Regionernas dialog med kulturinstitutionerna Modellen har lett till fler samtal och nya kontakter Uppföljningen visar att ett av de viktigaste inslagen i kultursamverkansmo- dellen är dialogen. Modellen leder till samtal och till att nya kontakter knyts. De flesta menar att styrkan i modellen är samverkan och möten på alla olika nivåer. Några av de intervjuade regionala kulturinstitutionerna menar att sam- arbetet leder till en ökad förståelse även för andra institutioner och verksam- heter. En institution beskriver det som att kulturverksamheterna i länet har börjat prata ihop sig, vilket ger struktur och förutsättningar för en god utveckl- ing och eventuellt för en förstärkt ekonomi på sikt.176 175Länsstyrelsen , intervju . 176Bland annat läns landsting, intervju , och , intervju 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD Kulturinstitutionerna har en nära dialog med regioner och landsting Uppföljningen visar att de olika institutionerna har en nära dialog med regio- nerna, även om man upplever dialogen på olika sätt. Exempelvis har de tre kulturinstitutioner i län som har ingått i denna uppföljning delvis olika beskrivningar av dialogen och Kil-samarbetet. har täta kon- takter med tjänstemännen vid . Man har också löpande kontakter med kulturnämnd. Landsantikvarien i menar att mo- dellen har inneburit att man har mer kontakt med huvudmännen och med varandra. Museet menar att dialogen med är bättre . deltar i Kil-samarbetet genom att skicka en person till tjänstemannadelen av . Till exempel har tagit initiativ till ett visionsarbete inom i samband med den första kulturplanen. menar att det är en utmaning att hitta ämnen som berör alla som deltar i sam- arbetet. Detta är något som representanterna inom uppges arbeta på att utveckla. En tredje institution i länet är Musik i som menar att man inom möts på ett öppet och rakt sätt i konkreta diskussioner. På tjänste- mannadelen har man t.ex. diskuterat konsertkarusellen. På politikerdelen är det en annan typ av diskussion där tjänstemännen i huvudsak är med och lyss- nar. Även i är bilden av dialogen med regionen blandad. Det finns sju scenkonstinstitutioner i , och regionen samråder med dem ca 4–. Det är regionen som kallar till mötena, trots att bara tre av institution- erna har regionen som huvudman. Musik i Syd har nästan daglig kontakt med tjänstemännen på och framhåller att det inte finns någon miss- tänksamhet. Modellen har enligt Musik i Syd inneburit att institutionerna har kommit varandra närmare. Modellen har också inneburit att Musik i Syd har blivit engagerad i helheten för kulturen i . Även me- nar att regionen är en bra samtalspartner och att dialogerna fungerar. Processen upplevs som tydlig och tillgången till information god. Dansteatern finns re- presenterad både vid scenkonstmötena och dansmötena med dansteatern och fria aktörer inom dansområdet, och man bjuds in till en presentation av remiss- förslaget. menar att en nackdel med modellen är att man inte längre har någon direktkontakt med regionens kulturnämnd. Orsaken till detta är att är ett kommunalt bolag, inte ett bolag under regionen. I har t.ex. Västerbottensteatern betonat att modellen leder fram till samtal, vilket ses som mycket positivt. Däremot innebär modellen många möten och därmed långa resor och den har inte gett några pengar att fördela, vilket upplevs som en stor brist. Modellen har lett till en positiv dialog med kulturinstitutionerna De intervjuade landstingen och regionerna och flera institutioner menar att modellen har bidragit till en positiv dialog. Exempelvis lyfter fram att modellen har lett till nya samtal: 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD En positiv konsekvens av modellen är att den har lett till nya dialoger och samtal vilket naturligtvis har varit en av grundtankarna, även om det är svårt att omsätta de goda idéerna som föds i samtalen till handling på grund av att staten minskar anslagen.177 Ájttes erfarenhet är att kultursamverkansmodellen har förbättrat dialogen med och samverkan mellan de olika museerna i län.178 Men alla institutioner är inte nöjda med dialogen uppger att man inte självklart bjuds in till regionala möten som rör filmområdet och man upplever att man får otillräcklig information från den regionala kulturförvaltningen. Det kan bero på att är ett bolag, men man menar att formen inte borde spela någon roll eftersom man har samma uppdrag som andra inom regionen. Från uppges att det ibland kan upplevas som att den regionala kulturförvaltningen betraktar som en bidragstagande kulturinstitution bland andra snarare än en re- gional kollega på lika villkor. har tagit fram en strategi för film och rörlig bild, och menar att arbetet med filmstrategin har stärkt relationerna till regionen och ett mål är att stärka relationerna ytterligare. I samband med att kultursamverkansmodellen introducerades tillsatte en filmutvecklare. Viss kritik har även framförts från t.ex. arkivområdet. Dialogmötena på regional nivå karakteriseras oftast av ensidig information.179 Kan vara svårt att hitta gemensamma ämnen och utmaningar En del aktörer har lyft upp att det kan vara svårt att hitta gemensamma ämnen och utmaningar för de kulturinstitutioner som ingår i dialogen. Ett sådant ex- empel är som deltar i ett flertal olika dialogmöten och möten i olika arbetsgrupper i . Ett mötesforum riktar sig till kultur- arvsinstitutionernas/förbundens styrelser och ett annat till dess chefer. Regi- onen bjuder in till dessa möten och svarar för dagordningen. Museet uppger att det blir allt färre som deltar i dessa två dialogforum, vilket man tror beror på att deltagarna är så olika sett till verksamheternas innehåll, storlek och gra- den av regionalt uppdrag. Detta gör det svårt att hitta gemensamma ämnen och utmaningar som lockar och engagerar till diskussion. Regionmuseet menar att mötena mer blir ett tillfälle att träffas och ha en trevlig samvaro. Därutöver finns ett antal arbetsgrupper i som har till uppgift att genomföra aktivi- teter utifrån fyra framtagna handlingsplaner som är kopplade till kulturplanen. Alla kulturarvsinstitutioner/förbund med regionala verksamhetsbidrag ingår i arbetsgrupperna. Regionmuseet har sju medarbetare som sitter med i dessa 177Uppsala stadsteater, intervju . 178Ájtte i är huvudmuseum för den samiska kulturen, specialmuseum för fjällked- jans natur och kultur och ett informationscentrum för fjällturismen. Ájtte svenskt same- och fjällmuseum ingår formellt sett inte i kultursamverkansmodellen men finns med i läns landstings kulturplan som en av aktörerna i regionen. Ájtte, skriftligt svar . 179Riksarkivet, intervju . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD På grund av långa avstånd för resor inom länet tar mötena mycket tid i anspråk (se vidare avsnitt 9). 7.4 Regionernas samråd med kulturskaparna och civilsamhället 7.4.1 Samrådet med kulturskaparna Dialogen med kulturskaparna har utvecklats genom modellen Uppföljningen visar att kultursamverkansmodellen har lett till att regionernas dialog med kulturskaparna har utvecklats. uppger att från början var regionernas samråd med det professionella kulturlivet oorganiserat och problematiskt, men menar att det nu fungerar tillfredsställande på de flesta håll i landet. KLYS menar att modellen bl.a. har lett till att konstnärspolitik diskuteras i ökad utsträckning i regionernas kulturpolitik: Den stora vinsten är att modellen har lett till att kulturskaparna har kommit in i en dialog med regionerna.180 I län sker dialogen med kulturskaparna genom kulturskaparrådet. Möten sker och deltagarna arvoderas. Deltagarna ska enligt lands- tinget representera sina konstarter, inte sitt personliga konstnärskap eller arbete. Deltagarna uppmuntras att tänka konstartsövergripande och bör ha ett konst- eller konstnärspolitiskt intresse. har funnits och de första diskussionerna om att inrätta ett råd började redan in- nan samverkansmodellen infördes i län. annonserade och hade en öppen kväll med samtliga intresserade kulturskapare där man berättade om kulturplanen och samverkansmodellens process. Utifrån det valde ut ett antal kulturskapare som tillfråga- des om att ingå i rådet. Förvaltningen eftersträvade mångfald i ålder, konstarter, geografisk spridning m.m. då rådet sattes samman. Kulturskap- arrådet består av fria kulturskapare från län: en författare, en dan- sare, en skådespelare, en musiker, en bildkonstnär, en serietecknare/anima- tör och en konsthantverkare. har även anordnat en öppen kväll dit alla kulturskapare var inbjudna. Ett exempel på hur dialogen har utvecklats kan hämtas från län. konstaterar att i början pratade kulturskaparna för sina egna konstarter men att de började prata ihop sig och därigenom blev starkare. 180 KLYS, intervju . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD i län menar att modellen och inrättandet av rådet har varit positivt. Det mest givande har varit dialogen och det faktum att mo- dellen har gett kulturskapare möjlighet att träffas över genregränser. Lands- tinget kallar till möten med kulturskaparrådet och är alltid med på mötena. Rådet träffas 1–och arvode utgår alltid, vilket är en mycket viktig fråga för rådet. En del av kulturskaparna i rådet har även deltagit på KLYS möten om kultursamverkansmodellen. lyssnar på rådet och det finns en mycket god vilja till att ha samtal. tycker att kulturplanen är bra och innehåller många bra idéer, men anser att det är ett problem att inget händer. Kulturplanen ger med andra ord ingen effekt i praktiken, men den ger en grund att arbeta utifrån. Samrådet med kulturskaparna i sker i första hand i de kollegier som regionen har inrättat och i särskilda möten med kulturlivets intresseorgani- sationer, det fria professionella kulturlivet och folkbildningens organisat- ioner. En referensgrupp har tillsatts, och centrumbildningar har lämnat för- slag på deltagare till gruppen. I har regionen haft samråd med kulturlivets företrädare om bl.a. den regionala finansieringen och regionala uppdrag. Kulturlivet ska bidra med kunskap utifrån sina perspektiv och erfarenheter.181 Kulturscenen Inkonst i upplever att regionen följer verksamheterna och har god kunskap om och bra förståelse för vad Inkonst gör. Inkonst träffar regelbundet sin handläggare på regionen och anser att regionen ger ett bra stöd. Inkonst inbjuds till möten och samråd och ingår i en referensgrupp för det fria kulturlivet. Regionen följer också upp genom kvalitativa samtal, vilket ger möjligheter till ömsesidig utveckling. En annan aktör i , Konstitutet, in- går i en grupp med aktörer som får verksamhetsbidrag. Konstitutet är en dia- logpart i arbetet med kulturplanen och ser dialogen som ett forum för att träffas och utbyta information. Vid mötena ger regionen information om aktuella frå- gor. Konstitutet menar att det är viktigt med samverkan och anser att regionen lyssnar mycket på dem. Dialogen med kulturskaparna i sköts av regionförbundet. Fria professionella yrkesverksamma får arvode för sammanträdestid. menar att de möten som har ägt rum tillsam- mans med andra kulturskapare har varit positiva och att det är viktigt att sär- skilda möten anordnas för kulturskapare. Man har lyckats hitta gemensamma frågor och samarbeten över konstformer och genrer. anser vidare att en styrka med kultursamverkansmodellen är att kulturskaparna kom- mer i kontakt med regionen på ett nytt sätt. Det leder bl.a. till bättre kunskaper hos tjänstemännen. I intervjun konstaterades att förbundets regionombud fick 181 , intervju med tjänstemän . 7 DIALOG GENOM SAMVERKAN OCH SAMRÅD ta egna initiativ för att få delta i möten när modellen var ny, men att ombudet får information om och kallas till möten.