rir · H3B57 · 2015-04-29 00:00:00 — Har genomfört sitt samordningsuppdrag, det vill säga verkat för att insatser för unga med aktivitetsersättning kommer till stånd? Har systemet med aktivitetsersättning gett tillräckliga drivkrafter för den enskilde att börja studera eller söka arbete? Skapar den tidsbegränsade aktivitetsersättningen onödig oro för personer med permanent nedsatt arbetsförmåga och för deras närstående? Har staten som arbetsgivare tagit ett tillräckligt stort ansvar för att anställa unga med funktionsnedsättning? 1997/98:111, Reformerad förtidspension m.m. s. 28, bet. 1997/98:SfU11, rskr. 1997/98:237. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, s. 27, rskr. 2000/01:257. 26Socialdepartementet, En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016, s. 17. 27Se SFB (2010:110) 30 kap. gällande allmänna bestämmelser om rehabilitering, 33 kap. om sjukersättning och aktivitetsersättning samt 36 kap. om gemensamma bestämmelser om sjukersättning och aktivitetsersättning. Se även 110 kap. om generella regler vid handläggning av ärenden. 28Vägledning 2013:2 Version 1, Aktivitetsersättning, föreskrifter (FKFS), allmänna råd (FKAR) och rättsliga ställningstaganden (FKRS). AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Granskningen omfattar inte några beräkningar av sysselsättningseffekter. Det innebär att inte har studerat hur införandet av systemet med aktivitetsersättning har påverkat sysselsättningen i gruppen unga med nedsatt arbetsförmåga eller om de specifika insatser som individerna får inom aktivitetsersättningen ger några sysselsättningseffekter. Ingen fördjupning har heller gjorts när det gäller vad som händer med personer efter att de har haft aktivitetsersättning. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF, har tidigare studerat utflödet ur aktivitetsersättningen och vilka faktorer som ökar risken för att uppbära ersättningen under en längre tid.29 har inte granskat besluten om att få aktivitetsersättning – om dessa bygger på tillräckliga underlag och om beslut om ersättning fattas på lika grunder. ISF och flera statliga utredningar har uppmärksammat att aktivitetsersättning för förlängd skolgång har fungerat som en inkörsport till aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga.30 för granskning har ett förslag om en förändring av aktivitetsersättning för förlängd skolgång beretts inom Regeringskansliet.31 har därför inte fördjupat sig i denna fråga. De insatser som Arbetsförmedlingen erbjuder personer med aktivitetsersättning (så kallad arbetslivsinriktad rehabilitering) har inte granskats närmare. Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen består av många olika insatser där unga med aktivitetsersättning endast utgör en del av den grupp som tar del av dessa insatser. Att granska den arbetslivsinriktade rehabiliteringen skulle ta för mycket resurser i anspråk för att kunna genomföras inom ramen för den här granskningen.32 Däremot har samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen varit föremål för granskning. Fokus ligger dock på verksamhet eftersom myndigheten har samordningsansvaret för gruppen med aktivitetsersättning. har inte gått in närmare på kommunernas insatser för personer med aktivitetsersättning. Däremot finns kommunerna med som en del vad gäller samordning för personer som uppbär ersättningen. 29Inspektionen för socialförsäkringen, Unga med aktivitetsersättning. 30Inspektionen för socialförsäkringen, Aktivitetsersättning – från förlängd skolgång till nedsatt arbetsförmåga, Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52) och Brist på brådska (SOU 2008:102). 31I SOU 2013:52 föreslog utredaren att gruppen unga som får aktivitetsersättning för förlängd skolgång skulle inkluderas i studiestödssystemet. Enligt företrädare för remitterades betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52) . Se e-post från , . 32Bland annat Inspektionen för socialförsäkringen, ISF, och utvärdering, IFAU, har studerat den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Se till exempel Inspektionen för socialförsäkringen, Arbetslivsinriktad rehabilitering. har främst granskat samordningen utifrån de statliga aktörernas (och Arbetsförmedlingen) perspektiv. Kommunernas perspektiv har inkluderats via intervjuer med Kommuner och Landsting, SKL. har heller inte i någon större omfattning granskat samordningsförbundens verksamhet. Denna verksamhet ingår dock i granskningen som en av flera aktörer i systemet. Problem inom vårdsektorn som påverkar effektiviteteten i systemet med aktivitetsersättningen behandlas översiktligt i kapitel 4. I övrigt har inte närmare behandlat hälso- och sjukvårdens ansvar för personer med aktivitetsersättning. Granskningens iakttagelser och slutsatser grundar sig på en enkät till handläggare på , djupintervjuer med arbetsförmedlare på Arbetsförmedlingen, kartläggning av olika ersättningsnivåer och ekonomiska drivkrafter för individer med aktivitetsersättning, beräkningar av administrationskostnader för , dokument- och litteraturstudier, ytterligare intervjuer samt en workshop med berörda aktörer. fick en parlamentarisk socialförsäkringsutredning i uppdrag av regeringen att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet.33 Syftet med utredningen var att överväga förändringar som ger hållbara försäkringar för framtiden. De förändringar som kan bli aktuella ska även bidra till långsiktigt ökad sysselsättning och därmed långsiktigt hållbara statsfinanser. Utredningens överväganden och förslag berör i huvudsak sjukpenningen, inte sjuk- och aktivitetsersättningen.34 har löpande under granskningens gång varit i kontakt med utredningen för att säkerställa att inga överlappningar har gjorts. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av och . var projektledare för granskningen fram , därefter tog över projektledaransvaret. och har också varit behjälpliga i arbetet med granskningen. har skickat en enkät riktad till samtliga handläggare på som arbetar med handläggning och samordning av ärenden 33Kommittédirektiv, Hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet. 34SOU 2015:21, Mer trygghet och bättre försäkring, s. 470. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? som rör aktivitetsersättningen. Enkätundersökningen genomfördes i samråd med Statistikkonsulterna . Syftet med enkäten var att få en bild av om har möjlighet att vara tillräckligt aktiv och stödjande gentemot de personer som uppbär aktivitetsersättning, undersöka hur samordningen fungerar med övriga aktörer samt se om det finns skillnader i hur arbetar med handläggning och samordning över landet. Enkäten genomfördes och skickades till 297 handläggare vid ; svarsfrekvensen var . Samtliga samband som redovisas i rapporten och är kopplade till enkät är statistiskt signifikanta på 5 procents nivå. har även gjort en bortfallsanalys.35 I den aktuella undersökningen gjordes inget urval, vilket medför att det inte finns några urvalsfel. I analys av enkätsvaren har endast behandlat svar från handläggare som varit anställda på alternativt som handläggare för aktivitetsersättning. Ett antal handläggare samt företrädare för fick möjlighet att kvalitetssäkra enkäten innan den distribuerades till handläggarna. I bilaga 1 redovisas enkätfrågorna. Under granskningen har genomfört djupintervjuer med arbetsförmedlare på Arbetsförmedlingen som arbetar inom det förstärkta samarbetet med . Intervjuerna genomfördes på tio arbetsförmedlingskontor spridda över landet. Syftet med dessa intervjuer var att få arbetsförmedlarnas bild av hur samordningen med och övriga aktörer fungerar samt hur Arbetsförmedlingen arbetar med att erbjuda insatser till personer med aktivitetsersättning. För att undersöka de incitamentsstrukturer som omgärdar systemet med aktivitetsersättning har kartlagt de olika ersättningar och ersättningsnivåer som en person som uppbär aktivitetsersättning kan ha rätt till. De ersättningsnivåer som beskrivs i kapitel 5 har kvalitetssäkrats av . För att den unges möjligheter till utveckling och arbete ska tillvaratas i möjligaste mån har regeringen bedömt att aktivitetsersättningen ska vara 35 Se bilaga 1. tidsbegränsad till som längst ; därefter ska det ske en omprövning.36 Detta gäller oavsett funktionsnedsättning. har gjort beräkningar för att fastställa omfattningen av administrationskostnader för detta ansökningsförfarande för den grupp som har en permanent nedsatt arbetsförmåga, det vill säga den grupp som aldrig kommer att vara aktuell för vare sig studier eller för arbetsmarknaden. har här utgått från de klassificeringar som har gjort av de försäkrades olika samordningsbehov. har studerat ett flertal av interna dokument, exempelvis processbeskrivningar och interna stöddokument. och Arbetsförmedlingens gemensamma återrapportering och årsredovisningar har också studerats. Övriga dokument som har studerats är bland annat förarbeten, lagar och förordningar. Syftet har varit att dels få en förståelse för förmånens bakgrund, dels få en inblick i arbete med aktivitetsersättningen samt i hur Arbetsförmedlingen arbetar med personer som har aktivitetsersättning som sjukförmån och som av bedöms ha ett behov av arbetslivsinriktad rehabilitering. Under granskningen har genomfört semistrukturerade intervjuer med företrädare för och/eller anställda vid , , , , Kommuner och Landsting (SKL), Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), , Handikappförbunden och ett samordningsförbund. Syftet med intervjuerna har varit att fördjupa förståelsen för och Arbetsförmedlingens arbete med aktivitetsersättningen och för de personer som uppbär denna. Intervjuerna har också utgjort underlag för formuleringen av enkätfrågorna. genomförde en workshop med representanter från , Arbetsförmedlingen, SKL, ISF, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Handikappförbunden samt forskare från och . Syftet var att diskutera och förankra den problembild som växt fram under granskningens gång samt diskutera alternativa lösningar för att aktivera unga med nedsatt arbetsförmåga. Workshopen bidrog med värdefulla synpunkter som i sin tur bidrog till granskningens kvalitetssäkring och resultat. 2000/01:96, s. 80–81, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Aktivitetsersättningen har tidigare utretts utifrån många olika perspektiv och av olika aktörer. Nedan redovisas de utredningar vars fokus på olika sätt ligger nära inriktningen på granskning. fick ett uppdrag av regeringen att genomföra en studie av situationen för unga som beviljats aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. med aktivitetsersättning (2012) drar slutsatsen att samhället kan göra betydligt mer för att unga med funktionsnedsättning ska komma in på arbetsmarknaden. Uppföljningen av enskilda individer behöver också utvecklas. Vad gäller samordnande roll lyfter utredningen fram att det behövs bättre förutsättningar för att handläggarna ska kunna ge ett bra stöd till de enskilda individerna. Utredningen visar också att konflikten mellan trygghet och arbetslinjen är tydlig; ett hinder för återgång i arbete är en uttalad rädsla för att bli av med aktivitetsersättningen.37 I den statliga utredningen på brådska (2008) föreslogs att aktivitetsersättningen skulle avskaffas. Ungdomar mellan med omfattande funktionsnedsättningar föreslogs istället få rätt till sjukersättning till unga. Ersättningen skulle avse personer med medfödda eller förvärvade stadigvarande fysiska, psykiska eller intellektuella funktionsnedsättningar som medför så omfattande svårigheter att en arbetsförmåga av någon betydelse inte kan antas komma att utvecklas. Det gäller således mycket omfattande funktionsnedsättningar som till stor del är medfödda eller tidigt förvärvade. Sjukersättning till unga föreslogs endast kunna lämnas om det står helt klart att funktionsnedsättningens konsekvenser är så betydande att inga insatser kan antas bidra till att utveckla personens arbetsförmåga.38 Utredningen har inte lett till lagstiftning. ISF har studerat och jämfört utformningen av förtidspensionssystemet och utvecklingen av andelen unga vuxna med förtidspension i med motsvarande system och utveckling i sex andra länder. Jämförelsen av de olika nationella systemen visar att det finns relativt stora skillnader i regelverk, handläggning av förtidspensionsärenden och insatser för att stärka unga förtidspensionärers arbetsförmåga. De åtgärder i de studerade länderna som ISF anser vara särskilt intressanta att studera närmare när det gäller vidareutvecklingen av det svenska förtidspensionssystemet för unga vuxna är: 37Försäkringskassan, med aktivitetsersättning, s. 10–12. 38SOU 2012:102, Brist på brådska, s. 85. olika krav på insatser för olika grupper positiva ekonomiska drivkrafter olika ersättningsnivåer för olika grupper förlängd skolgång Några begrepp är särskilt centrala inom det område som granskning omfattar. En funktionsnedsättning betyder att någon har en nedsatt förmåga att fungera fysiskt, psykiskt eller intellektuellt. Nedsättningen kan vara olika omfattande och påverka livet olika mycket.40 En del föds med en funktionsnedsättning men andra får en funktionsnedsättning till följd av till exempel en sjukdom eller en olycka. Funktionsnedsättningar kan man ha eller livet ut. För vissa människor kan symtomen från en funktionsnedsättning påverka förmågan att utföra eller delta i vardagliga aktiviteter. Funktionsnedsättningen är då av sådan art att den har en negativ påverkan på den enskildes förmåga att utföra olika arbetsuppgifter. Då bedöms man ha nedsatt arbetsförmåga.41 En individ kan få aktivitetsersättning dels på grund av förlängd skolgång, dels på grund av nedsatt arbetsförmåga. När använder begreppet aktivitetsersättning avses aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga om ingenting annat anges. Syftet med aktivitetsersättningen är bland annat att aktivera unga vuxna med funktionsnedsättningar genom olika insatser. Med insats avses i granskningen: arbetslivsinriktad rehabilitering hos Arbetsförmedlingen daglig verksamhet hos kommunen för personer som har rätt till en sådan insats enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS42 aktiviteter med stöd från Arbetslivsinriktad rehabilitering används som begrepp för olika typer av åtgärder som syftar till att främja återgång i arbete. Daglig verksamhet är en dagtidssysselsättning för personer med utvecklingsstörning, autism eller 39Inspektionen för socialförsäkringen, Unga förtidspensionärer – studie av sju europeiska länder, s. 10–12. 40Socialstyrelsens webbplats, Frågor och svar. 41SOU 2008:66, Arbetsförmåga? En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder, s. 19. 42Denna rätt tillfaller personkrets 1 och 2 enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Verksamheten syftar till att bidra med någonting meningsfullt att göra samt till personlig utveckling för dem som deltar.43 Daglig verksamhet ska också främja delaktighet i samhället. En aktivitet med stöd från kan till exempel vara olika idrottsaktiviteter. Medicinsk habilitering/rehabilitering ingår däremot inte i begreppet insatser. I granskningen behandlas bland annat samordningsuppdrag. Med samordning avses här arbete med att dels verka för att insatser som behövs för att personer med aktivitetsersättning ska kunna få eller återfå arbetsförmåga kommer till stånd, dels skapa förutsättningar för en effektiv samverkan mellan aktörer som tillhandahåller dessa insatser. Med samarbete avses det praktiska arbetet och kontakterna mellan berörda aktörer. När det i granskningen hänvisas till en individ som har aktivitetsersättning används begreppen person som uppbär aktivitetsersättning och försäkrad synonymt. I kapitel 2 ges en bakgrund till systemet med aktivitetsersättningen. I detta kapitel beskrivs även gruppen med aktivitetsersättning samt orsakerna bakom ökningen av antalet med aktivitetsersättning. Kapitel 3 belyser i vilken grad unga med aktivitetsersättning tar del av olika aktiva insatser. I kapitel 4 beskrivs samordningsuppdrag samt hur samverkan med Arbetsförmedlingen, kommun och övriga aktörer fungerar. I kapitlet behandlas även statens insatser för att öka anställningar av personer med funktionsnedsättning inom den statliga sektorn. Kapitel 5 innehåller kartläggning av incitamentsstrukturer för gruppen unga med aktivitetsersättning. I kapitel 6 beskrivs system för ansökningar om ny period av aktivitetsersättning samt hur detta påverkar gruppen med permanent nedsatt arbetsförmåga. Kapitel 7 innehåller slutsatser och rekommendationer till regeringen och . 43Till dessa hör även personer med betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Det tidigare förtidspensionssystemet var utformat med utgångspunkten att människor hade arbetat en stor del av livet och gick i förtidspension före ordinarie pensionsålder. Någon särskild hänsyn togs således inte till de speciella behoven hos yngre personer med nedsatt arbetsförmåga. byttes rätten till förtidspension för unga ut mot den nya Det nya systemet syftade dels till att ge ekonomisk trygghet, dels till att genom aktivering ge en ökad grad av självständighet för unga med funktionsnedsättning. För att den unges möjligheter till utveckling och arbete i ungdomsåren i möjligaste mån skulle tillvaratas bedömdes att aktivitetsersättning bör kunna beviljas som längst till dess att en person fyller och alltid vara tidsbegränsad till som längst . För att beviljas aktivitetsersättning krävs ingen permanent nedsättning av arbetsförmågan, det räcker med att arbetsförmågan bedöms som nedsatt . Man kan även få aktivitetsersättning för förlängd skolgång. Detta innebär att gymnasiestudier som tar finansieras genom sjukförsäkringen, inte inom ramen för det ordinarie studiestödssystemet.44 2.1Förändrad syn på aktivitet för förtidspensionärer 2.1.1Restriktiv syn på aktivitet i tidigare system I det tidigare förtidspensionssystemet var uppgiften för försäkringen i första hand att ge ekonomisk trygghet när det av medicinska skäl inte längre var möjligt för personer att förvärvsarbeta. En hög grad av aktivitet hos en förtidspensionerad person sågs som ett tecken på att personen hade en viss arbetsförmåga trots pensioneringen. Det ansågs därför nödvändigt att försäkringen hade en restriktiv syn på aktivitet hos den enskilde med ersättning.45 2.1.2Ny syn på aktivitet och dess rehabiliterande verkan Sedan några årtionden tillbaka har det vuxit fram en ökad insikt i samhället om behovet av en aktiv tillvaro för sjuka personer och för personer med funktionsnedsättning. Forskningen inom det medicinska området har angett att förvärvsarbete eller annan aktivitet i sig ofta har en rehabiliterande inverkan 2000/01:96, s. 80–81, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257. 45SOU 1998:106, Unga i ohälsoförsäkringen – tid för aktivitet och utveckling, s. 10. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? på sjukdomar eller åtminstone motverkar en försämring av den enskildes tillstånd medan ett passivt levnadssätt har motsatt effekt. En tillvaro präglad av aktivitet kan därmed på många sätt vara av stor betydelse för personer som av medicinska skäl bedöms sakna arbetsförmåga under överskådlig tid.46 När 1998 beslutade om riktlinjer för en reformering av reglerna om ersättning vid varaktig medicinsk grundad arbetsoförmåga, ansågs det viktigt att ett nytt försäkringssystem skulle stimulera till återgång till arbetslivet och till ett i övrigt aktivt liv.47 I förslaget till nytt förtidspensionssystem angav regeringen att för personer som i utgångsläget har mycket omfattande svårigheter i sin dagliga livsföring bör en viss aktivitet kunna betraktas som ett av kanske många steg i riktning mot ett självständigt och aktivt liv som i vissa fall kan innebära mer eller mindre omfattande kontakt med arbetslivet.48 2.1.3Aktivitetsersättningen ska verka för aktivitet hos unga förtidspensionärer I propositionen Sjukersättning och aktivitetsersättning istället för förtidspension framhåller regeringen att det är angeläget att försäkringen verkar för aktivitet och inte ett passivt förhållningssätt, utan att den ekonomiska tryggheten för den skull påverkas.49 När aktivitetsersättningen infördes utökades samordningsuppdrag. Det nya uppdraget innebär bland annat att ska verka för rehabiliterande och aktiverande insatser för individer med aktivitetsersättning hos andra aktörer.50 Regeringen föreslog även att , i samband med att den beslutar om att bevilja en försäkrad aktivitetsersättning, ska undersöka om den försäkrade ersättningen utges kan delta i aktiviteter som kan antas ha en gynnsam inverkan på sjukdomstillståndet eller på den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Enligt regeringen kan aktiviteterna bland annat vara att delta i föreningsliv eller att ägna sig åt någon hobby eller konstnärlig verksamhet.51 ska vara skyldig att erbjuda dem som beviljas aktivitetsersättning möjlighet att delta i sådana aktiviteter samt verka för att de planerade aktiviteterna kommer till stånd. 2000/01:96, s. 86. 1997/98:111, s. 35–38, bet. 1997/98:SfU11, rskr. 1997/98:237. 2000/01:96, s. 86. 2000/01:96, s. 80. 5030 kap. 8 § SFB (2010:110). initiativansvar gällande rehabilitering av den försäkrade framgår av prop. 1990/91:141 Om rehabilitering och rehabiliteringsersättning m.m. s. 49–50. 2000/01:96, s. 85–87. underlätta för den försäkrade att delta i aktiviteterna.52 Att delta i aktiviteter är dock frivilligt.53 Sedan införandet av aktivitetsersättningen har antalet unga vuxna som får aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan ökat kraftigt i och uppgår till cirka 30 000 individer.54 Enligt prognos väntas antalet personer med aktivitetsersättning öka eftersom inflödet 2013 och i början på 2014 legat på en högre nivå än 2012. Antalet förväntas därtill att öka under hela nuvarande prognosperiod (2013–2019).55 motsvarade försäkringsutgifter vilket kan jämföras med 2,7 miljarder kronor 2011.56 förvaltningskostnader för aktivitetsersättningen uppgick till 378 miljoner kronor.57 5233 kap. 21–23 §§ SFB (2010:110). 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, s. 28, rskr. 2000/01:257. 54E-post från , . 55Försäkringskassan, Anslagsbelastning och prognos för anslag inom ansvarsområde budgetåren 2013–2019, s. 54. 56Här ingår kostnader för aktivitetsersättning för förlängd skolgång. Årsredovisning 2014, s. 102, , Årsredovisning 2013, s. 121. 57Försäkringskassan, Årsredovisning 2014, s. 102. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Antal mottagare av aktivitetsersättning 2003–2014 I diagrammet ingår uppgifter för aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga och totalt antal med aktivitetsersättning (nedsatt arbetsförmåga och förlängd skolgång). 30 251 personer aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga och 6 345 personer aktivitetsersättning på grund av förlängd skolgång.58 De ökade flödena in i aktivitetsersättningen ska ses mot bakgrund av den förändring av regelverket som genomfördes och som möjliggjorde ersättning för studier.59 Antalet elever i gymnasiesärskolan har ökat vilket enligt bland annat beror på att fler och andra tjänstemän än har fått ansvar för att bedöma vem som bör studera inom särskolan,60 att kunskaperna om diagnostisering av utvecklingsstörning och autism har ökat samt att skolan har kommunaliserats.61 Elever i gymnasiesärskolan som 58E-post från , . Innan förtidspensionsreformen 2003 hade personer möjlighet att få förtidspension (icke-tidsbegränsad) eller sjukbidrag (tidsbegränsad). När aktivitetsersättningen infördes fick de som var och hade förtidspension icke-tidsbegränsad sjukersättning. De som hade sjukbidrag och var fick tidsbegränsad sjukersättning. I diagram 1 ingår inte de personer som innan reformen 2003 hade förtidspension eller sjukbidrag och som fick sjukersättning (icke-tidsbegränsad/tidsbegränsad).