eunbil · H30N4339B3 · 2015-11-23 00:00:00 — Ju2015/1447/EU Kommenterad dagordning för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 3– Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. Förslag till och rådets förordning om främjande av medborgares och företags fria rörlighet genom förenkling av godtagandet av vissa officiella handlingar i Europeiska unionen och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till en förordning om främjande av medborgares och företags fria rörlighet genom förenkling av godtagandet av vissa officiella handlingar. För att en officiell handling ska kunna åberopas inför en myndighet utanför den medlemsstat där den har utfärdats krävs det i många länder administrativa formaliteter som syftar till att styrka en handlings äkthet (autentisering). Det rör sig bl.a. om krav på legalisering (t.ex. ett intyg om att en namnteckning eller en stämpel är äkta), en apostille (en form av äkthetsintygande) eller bestyrkta kopior. Förslaget innebär bl.a.att sådana krav på administrativa formaliteter ska tas bort. Förhandlingarna om förslaget inleddes . beslutades det om en partiell allmän inriktning för den större delen av förordningens artiklar. beslutades om en allmän inriktning omfattande de resterande artiklarna i förordningen, förordningens skäl och förordningens bilagor. Rådets förhandlingar med inleddes . Under förhandlingarna enades parterna om ett kompromissförslag. Vid rådsmötet ska rådet besluta om en politisk överenskommelse om det framförhandlade kompromissförslaget. Se vidare i bifogad promemoria. 4.Förslag till och rådets direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens finansiella intressen. (första behandlingen) = Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet förväntas redogöra för förhandlingsläget i syfte att hålla frågan levande och överlämna den till det tillträdande ordförandeskapet. Förslaget till ett direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens finansiella intressen (SEFI-direktivet) presenterades av kommissionen 2012. Förhandlingarna i rådet resulterade i att rådet nådde en överenskommelse om allmän inriktning. antog sin förstaläsningsståndpunkt . Trilogförhandlingar har pågått . Den aktuella förhandlingsfrågan: Ska momsbedrägerier omfattas? Den fråga som är aktuell i förhandlingarna är om momsbedrägerier ska omfattas av direktivet. Frågan har varit en av de största tvistefrågorna mellan institutionerna. Kommissionen och anser att momsbedrägerier ska omfattas av direktivet. Rådet, som har varit av motsatt uppfattning, har i sin överenskommelse om allmän inriktning uttryckligen undantagit moms från direktivets tillämpningsområde och under trilogerna förhandlat med med utgångspunkten att en överenskommelse förutsätter att moms undantas. Om momsbedrägerier innefattas i SEFI-direktivet innebär det att behörigheten för den europeiska åklagarmyndigheten, Eppo, kommer att utvidgas i motsvarande mån. Ändrade förutsättningar efter Tariccodomen har i förhandlingarna motsatt sig att momsbedrägerier omfattas av direktivet. Grunden för den svenska positionen har varit uppfattningen att momsbedrägerier inte i straffrättslig mening har en sådan påverkan på unionens finansiella intressen som krävs för att SEFI-direktivets bestämmelse om bedrägeri ska vara tillämplig. Det beror på att den moms medlemsstaterna betalar in till EU beräknas på statistiska uppgifter och bara indirekt baseras på faktiska momsintäkter. I Tariccodomen, som meddelades , har emellertid slagit fast att momsbedrägerier omfattas av motsvarande bestämmelse i den konvention som direktivet är avsett att ersätta. Den rättsliga bedömning som ligger till grund för motstånd mot att inkludera momsbedrägerier i direktivet är därför svår att vidhålla. Eftersom har lagstiftning mot momsbedrägerier är frågan inte problematisk ur ett genomförandeperspektiv. En begränsning till allvarligare momsbedrägerier? Om momsbedrägerier undantas från direktivets tillämpningsområdet skulle det – enligt vad som följer av Tariccodomen – innebära ett steg tillbaka i förhållande till gällande ordning. Enligt ordförandeskapets bedömning kommer inte att godta direktivet om det inte omfattar momsbedrägerier. Därför sonderas nu möjligheten att kompromissvis inkludera allvarligare momsbedrägerier i direktivet. En informell diskussion om detta hölls vid och därefter har förhandlingar på expertnivå inletts. Se vidare i bifogad promemoria. 5.Förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten = Partiell allmän inriktning Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet avser att vid diskutera om medlemsstaterna i princip kan komma överens om artiklarna 17–23 och 28a i förslaget om inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet (Eppo). Den politiska debatten syftar till att ge ledning till om man kan gå vidare med förhandling rörande övriga delar av förordningen. och kom ministrarna i rådet i princip överens om den huvudsakliga utformningen av artiklarna 1–16, 24–28, 29–33 och 35. föreslås en liknande delöverenskommelse. Förhandlingar om detaljer i förslaget kan förväntas fortsätta även kort innan eller under mötet. Regeringen har under förhandlingarna fått till stånd justeringar av förslaget i linje med den svenska inriktningen i flera avseenden. Exempel på det är att bestämmelserna om Eppo:s kompetens och behörighet förtydligats, att medlemsstaterna får möjlighet att behålla vissa utredningar i större utsträckning och att rapporteringen från myndigheterna i medlemsstaterna blir mindre betungande. Förhandlingarna om förslaget förväntas sedan fortsätta under ledning av inkommande ordförandeland . Se vidare i bifogad promemoria. 6.Förslag till rådets förordning om domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet i mål om makars förmögenhetsförhållanden 7.Förslag till rådets förordning om domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet av domar i mål om förmögenhetsrättsliga verkningar av registrerade partnerskap Avsikten med behandlingen i rådet Förslagen innehåller internationellt privaträttsliga bestämmelser om makars respektive registrerade partners förmögenhetsförhållanden, dvs. i praktiken främst frågor om bodelning i samband med laglig separation eller dödsfall. Regleringen omfattar även den löpande förvaltningen av egendom, så som bodelning under bestående äktenskap/partnerskap och upprättande av äktenskapsförord. Det är fråga bl.a. om vilken domstol som ska vara behörig att handlägga mål om makars/partners förmögenhetsförhållanden och vilket lands lag som ska tillämpas samt om erkännande och verkställighet av avgöranden från andra medlemsstater. Kommissionen presenterade förslagen . Det har hållits ett tjugotal möten på rådsarbetsgruppsnivå. Sedan lägesrapporten vid , där det noterades att flera medlemsstater var i behov av en reflektionsperiod, har inga möten på rådsarbetsgruppsnivå hållits. Under ordförandeskap har flera bilaterala möten hållits på olika nivåer med ett antal medlemsstater, inklusive . Detta arbete har lett fram till att ordförandeskapet presenterat textförslag för en möjlig politisk överenskommelse. Se vidare i bifogad promemoria. = Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. Ordförandeskapet har ännu inte meddelat något om dagordningspunktens innehåll. Medlemsstaterna förväntas inte avge någon ståndpunkt. Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. 10.Migrationskrisen: aspekter av det rättsliga samarbetet och kampen mot främlingsfientlighet = Uppföljning av åtgärder Avsikten med behandlingen i rådet Information och möjlig diskussion om rättsliga aspekter och kampen mot främlingsfientlighet i samband med migrationskrisen. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 12372/15 Migrationskrisen: aspekter av rättsligt samarbete och kampen mot främlingsfientlighet. behandlad vid samråd med : . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: (information JuU). Rådet har diskuterat ett antal åtgärdsförslag för att stärka och samordna rättsväsendets respons på migrationskrisen. I EU:s övergripande agenda om migration, som presenterades av kommissionen (KOM(2015) 240 final), framhålls att åtgärder bör vidtas för att bekämpa människosmuggling, trafficking och därmed sammanhängande brott. I kommissionens handlingsplan mot smuggling av migranter föreslås åtgärder för att stärka rättsväsendets respons. Förslag som presenterats i tidigare diskussionsunderlag går bl.a. ut på att etablera möten, sprida bästa praxis, arrangera utbildningar och utveckla fortsatt deltagande av Eurojust i sådana forum som de redan använder . Det finns även förslag om att etablera närmare kontakter med berörda stater utanför EU:s gränser och att Eurojust bör utnyttja sina möjligheter att sända ut och ta emot sambandsåklagare. Det förväntas nu information och möjligen även en diskussion om uppföljningen av de förslag som diskuterades . Regeringen välkomnar information om uppföljningen av den tidigare diskussionen. Regeringen välkomnar en allmän diskussion om responsen gentemot de som utnyttjar migrationskrisen i kriminella syften och om förebyggande insatser mot främlingsfientlighet. Även om migrationskrisen i första hand är en fråga för andra myndigheter än de brottsbekämpande, är det viktigt att utreda och lagföra personer som skor sig på krisen. I spåren av migrationskrisen kan även följa ökad främlingsfientlighet och polarisering. 11.Kampen mot hattal på nätet = Allmän debatt Avsikten med behandlingen i rådet Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : – behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: – Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Avsikten torde dock vara att följa upp en lunchdiskussion vid den 8–om hate speech (rasistisk och liknande hatpropaganda) på nätet. Det ordförandeskapet då ville diskutera var om kommissionen – för att komplettera och förstärka medlemsstaternas insatser och utifrån goda exempel i vissa medlemsstater – skulle kunna utveckla en dialog på EU-nivå med internetföretag för att bekämpa hate speech på nätet, med medverkan från nationella myndigheter, Europol, privata aktörer och civilsamhället. Förslaget har inte konkretiserats närmare men torde i vart fall delvis kunna röra borttagande av hate speech på nätet. kring hate speech består av det s.k. rasismrambeslutet1 som bl.a. innehåller förpliktelser att kriminalisera vissa gärningar som i svensk rätt motsvaras av brotten olaga hot, uppvigling och hets mot folkgrupp. De svenska straffbestämmelserna kan tillämpas även när det gäller uttalanden på nätet (inklusive webbsidor som skyddas av yttrandefrihetsgrundlagen). Vidare är den som tillhandahåller en s.k. elektronisk anslagstavla skyldig att, under straffansvar, ta bort ett meddelande eller på annat sätt förhindra vidare spridning av meddelandet, om meddelandets innehåll uppenbart är sådant som avses bl.a. i bestämmelserna om uppvigling och hets mot folkgrupp. Detta gäller dock inte när yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) är tillämplig. När det gäller att förebygga och bekämpa it-brott och it-relaterad brottslighet är samarbete med privata tjänsteleverantörer viktigt. har etablerat samarbete med flera större, internationellt verksamma företag, bl.a. Facebook. Många plattformar på nätet har funktioner där användare kan anmäla förekomsten av sådant material. De internationella företagen har, å sin sida, ett intresse av att det inte begås brott på deras ”plattformar” och de har därför etablerade funktioner för kontakter med brottsbekämpande myndigheter. Genom de användarvillkor som tillämpas kan företagen också ”självsanera” bl.a. material som till sitt innehåll är brottsligt eller är uppenbart anstötligt i något avseende. På olika sätt, bl.a. inom EU och bilateralt, medverkar svenska brottsbekämpande myndigheter och i de dialoger som sker med de internationellt verksamma företagen. 1 Rådets rambeslut /913/RIF av om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen. Det bästa sättet att hantera hate speech är genom ökad kunskap. En grupp som särskilt bör lyftas fram i detta avseende är barn och unga. bör fortsätta verka för att denna grupp stärks i sin medie- och informationskunnighet. är positivt till en fortsatt dialog mellan berörda parter och internetindustrin under förutsättning att den är transparent samt att de bredare, horisontella internetpolitiska aspekterna beaktas, liksom mänskliga rättigheter, rättsstatsprinciper och utrikespolitiska aspekter. Dialogen med internetindustrin måste ske med stor respekt för grundläggande rättigheter, däribland skyddet för tryck-, yttrande- och informationsfriheten. Det måste göras en klar åtskillnad mellan internetföretag som å ena sidan levererar tjänster på internet och företag som å andra sidan levererar själva åtkomsten till internet. 12.Att säkerställa en effektiv straffrätt i den digitala tidsåldern: vilka behov finns? Avsikten med behandlingen i rådet Frågan har tidigare aviserats som en diskussionspunkt, men ordförandeskapet har inte presenterat några konkreta förslag för rådet att ta ställning till. Det är oklart om medlemsstaterna förväntas yttra sig. Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 13689/15 JAI 817 COPEN 297 DROIPEN 135 CYBER 103 behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Utmaningarna i förhållande till cybercrime fortsätter att öka. Inom EU finns också ett antal problemområden vad gäller möjligheterna att insamla och använda elektronisk bevisning. Frågan om betydelsen av en effektiv insamling av elektronisk bevisning och problem ifråga om att bekämpa cybercrime har diskuterats vid flera förberedande möten i rådet . Ordförandeskapet presenterade ett dokument vari redovisades ett antal problemområden som har identifierats i fråga om inhämtande av elektronisk bevisning. Dokumentet bygger bl.a. på uppgifter som har sammanställts av Eurojust. Ett särskilt problemområde som lyfts fram gäller inhämtandet av trafikuppgifter till följd av att det s.k. datalagringsdirektivet (2006/24/EG) upphävdes av i Digital Rights Ireland-målet. Domen har lett till att den nationella lagstiftningen har upphävts i flera medlemsstater. En annan fråga som lyfts upp är att insamlandet av elektronisk bevisning ofta är brådskande till sin natur och att förfrågningar om ömsesidig rättslig hjälp på det här området ofta behandlas för långsamt. Vidare konstateras att samarbetet med privata sektorn är mycket betydelsefullt för att bekämpa cybercrime, särskilt i förhållande till möjligheterna att få tillgång till trafikuppgifter som innehas av en utländsk operatör. Trots detta saknas ett generellt regelverk för hur ett samarbete mellan de brottsbekämpande myndigheterna och operatörerna ska gå till när det gäller utfående av elektronisk bevisning. Det noteras vidare att den elektroniska bevisningen i ett ärende avseende en brottsutredning ofta finns i och att olika standard tillämpas inom EU och för utfående av sådan bevisning. Avslutningsvis tas även upp problem som bl.a. avser tillåtlighet av elektronisk bevisning och s.k. ”loss of location”, dvs. när uppgifter lagras ”i molnet”. I dokumentet presenteras olika åtgärder för att komma till rätta med vissa av de problem som beskrivs ovan. Detta gäller exempelvis förslag om att införa en möjlighet till brådskande hantering av ansökningar om rättslig hjälp beträffande viss sorts elektronisk bevisning. Vidare konstateras behov av att fastställa tydligare förutsättningar beträffande inhämtande av elektronisk bevisning från den privata sektorn, liksom behovet av en dialog mellan och i syfte att förstärka den gemensamma synen på vilka krav som ska gälla för en ansökan om rättslig hjälp. Regeringen är positiv till de ansatser till förbättringar som ordförandeskapet tidigare fört fram och anser att de förslag som presenterats på tjänstemannanivå är intressanta, men bör utredas närmare. anser att Eurojust är en framgångsrik plattform för samarbete mellan åklagarväsendena inom EU. Initiativ som bygger på att utveckla eller på ett lämpligt sätt dra nytta av det samarbetet välkomnas. När det gäller frågan om behovet av ett nytt datalagringsdirektiv kan det konstateras att tillhör de medlemsstater där den nationella lagstiftningen om lagring av trafikuppgifter alltjämt är i kraft. I pågår ett mål om de svenska reglernas förenlighet med . Det förutses ingen diskussion angående behovet av ett nytt direktiv vid rådsmötet. 13.Bevarande av elektroniska uppgifter Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 11747/1/15 REV 1 GENVAL 33 COPEN 229 DROIPEN 92 JAI 632 och 13085/15 GENVAL 49 EUROJUST 179 COPEN 273 DROIPEN 119 JAI 760 behandlad vid samråd med : behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information om dom lämnades till justitieutskottet . Det nu upphävda datalagringsdirektivet (2006/24/EG) syftade till att harmonisera medlemsstaternas regler om skyldigheter för operatörer att lagra trafik- och lokaliseringsuppgifter för brottsbekämpande ändamål. avgörande i Digital Rights Ireland-målet (C-293/12) ogiltigförklarade datalagringsdirektivet. I domen slog fast att direktivet innebar ett omfattande och särskilt allvarligt intrång i rätten till privatliv och skyddet av personuppgifter, men att en skyldighet att lagra uppgifter ändå är en ändamålsenlig åtgärd för att uppnå syftet att bekämpa allvarlig brottslighet och upprätthålla allmän säkerhet. fann dock vid en samlad bedömning att direktivet inte var proportionerligt i förhållande till rätten till privatliv och rätten till skydd av personuppgifter i EU-stadgan, eftersom direktivet inte fastställde tydliga och preciserade regler för omfattningen av intrånget i rättigheterna och därmed inte begränsades till vad som var absolut nödvändigt för att uppnå syftet. I har en utredare analyserat reglerna om lagring av uppgifter och kommit fram till att det svenska regelverket, till skillnad från direktivet, är förenligt med . Utredaren har dock föreslagit några mindre ändringar i lagen om elektronisk kommunikation och i den s.k. inhämtningslagen för att ytterligare stärka skyddet av den enskildes integritet. Kammarrätten i har i ett mål mellan tillsynsmyndigheten () och en teleoperatör begärt ett förhandsavgörande från EU- domstolen beträffande frågan om de svenska reglerna om datalagring är förenliga med (C-203/15 Tele2 ). Regeringen har lämnat in ett skriftligt yttrande i målet med en redovisning av utredarens slutsatser. Frågan om konsekvenserna av dom har på det luxemburgska ordförandeskapets initiativ behandlats på tjänstemannanivå i rådet . I samband med dessa möten har Eurojust presenterat en analys av situationen i medlemsstaterna till följd av direktivets upphävande. Av analysen framgår att rättsläget är både skiftande och oklart i medlemsstaterna. I knappt hälften av alla medlemsstater har den nationella lagstiftningen upphävts, i flera fall av författningsdomstol. I hälften av medlemsstaterna är den nationella lagstiftningen fortfarande gällande. Vissa medlemsstater vars nationella lagstiftning har upphävts, har sedermera antagit ny lagstiftning på området. När det gäller vägen framåt kan det konstateras de flesta medlemsstater synes vilja gå försiktigt fram i den här frågan. Det kan noteras att kommissionen inte har tagit något initiativ i frågan . På ministerrådsmötet är tanken att en diskussion om vägen framåt efter EU- domstolens dom ska hållas. Ordförandeskapet har ännu inte presenterat några frågeställningar som medlemsstaterna förväntas ta ställning till. tillhör de medlemsstater där den nationella lagstiftningen om lagring av trafikuppgifter alltjämt är i kraft. Eftersom den rättsliga situationen i medlemsstaterna är mycket varierande efter dom finns anledning att gå försiktigt fram och låta medlemsstaterna grundligt analysera dom. Detta särskilt med anledning av att den svenska lagstiftningens förenlighet med just nu är föremål för prövning av . bör därför inte vara drivande i den diskussion som ska ske på mötet. Vid behov kan framföras att avvaktar utgången av prövningen i i Tele2-målet innan tar ställning till om och vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av den bristande harmoniseringen bland medlemsstaterna. a)Förbindelserna med – RIF-ministermötet mellan och = Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet: Ordförandeskapet avser återrapportera från ministermötet med . Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - EU och har som strategiska partners ett utvecklat samarbete inom rättsliga och inrikes frågor. Samarbetet innefattar bl.a. frågor som IT-brottslighet, barnpornografi, internationell organiserad brottslighet, terrorism, människohandel, handel med olagliga droger, vapen och sprängämnen, migration, gränsbevakning, viseringar, dataskydd och rättsligt samarbete. EU och möts regelbundet på ministernivå för att diskutera samarbetet inom rättsliga och inrikes frågor. På dagordningen för det senaste ministermötet som ägde rum i D.C. fanns bl.a. utbyte av gemensamma erfarenheter inom migration, viseringsfrågor, IT-brottslighet, åtgärder i kampen mot terrorism och förebyggande av radikalisering, dataskydd samt straff- och civilrättsligt samarbete. Medlemsstaterna förväntas inte avge någon ståndpunkt. –Nya ramar för transatlantisk dataöverföring = Information från kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet: Information från kommissionen Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Kommissionen har ännu inte meddelat något om dagordningspunktens innehåll. b)EU-ministerforum – västra den 7–= Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet avser återrapportera från ministermötet. Dokument: Det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. äger rum i , och . Mötet är ett återkommande ministermöte där Västra länderna och EU (representerade av kommissionen och ordförandskapet) diskuterar samarbetet inom rättsliga och inrikesfrågor. Någon dagordning inför mötet har ännu inte distribuerats men vid tidigare möten har framför allt frågor som migrations och viseringsfrågor, olaglig handel med vapen och sprängämnen, människohandel, narkotika, romer och civil- och straffrättsligt samarbete diskuterats. Medlemsstaterna förväntas inte avge någon ståndpunkt. c)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den nederländska delegationen Avsikten med behandlingen i rådet Information från den nederländska delegationen Dokument: det kommande ordförandeskapets arbetsprogram har ännu inte presenterats. Det kommande ordförandeskapet kommer att presentera sitt arbetsprogram för perioden januari–. Medlemsstaterna förväntas inte avge någon ståndpunkt. 15.Förslag till och rådets direktiv om användning av PNR-uppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra terroristbrott och grov brottslighet (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet ORDF förväntas presentera bakgrunden och redogöra för det aktuella förhandlingsläget efter de inledande trilogförhandlingarna och avstämningarna i rådskretsen. Rådet överlämnade sin gemensamma inställning till () .