eunbil · H30N436E54 · 2015-12-07 00:00:00 — 2.(Ev.) 3.(Ev.) -Information från ordförandeskapet 5.Resolutioner, synpunkter och beslut antagna av Allmänna rådet avser att notera resolutioner, synpunkter och beslut antagna av den 23- i och i . Detta är en standardpunkt på dagordningen. En annoterad dagordning till mötet i delgavs nämnden inför mötet i rådet . väntas åter diskutera migrationsfrågorna med utgångspunkt i de diskussioner som har förts . Vid mötet väntas även terrorismbekämpning diskuteras mot bakgrund av attentaten i och en uppföljning väntas av det uttalande om terrorismbekämpning som stats- och regeringscheferna gjorde vid det informella toppmötet . Stats- och regeringscheferna väntas behandla frågan om fördjupning av den ekonomiska och monetära unionen som en uppföljning av de fem ordförandenas rapport från . På dagordningen för mötet står också frågor som rör EU:s inre marknad, inklusive en uppföljning av energiunionen. En substantiell diskussion väntas föras kring frågan om folkomröstning om EU-medlemskapet, men utan några slutliga ställningstaganden. Eventuellt återkommer man också till situationen i och relationen till Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är viktigt att EU tar ett samlat europeiskt ansvar för migrationssituationen. Medlemsländerna måste agera solidariskt och hjälpa varandra när asylsystemen är under stort tryck. Nuvarande situation där tar ett oproportionerligt stort ansvar är ohållbar. Ett korrekt genomförande av det gemensamma asylsystemet är en viktig form av solidaritet. Regeringen menar att de beslut som antagits gällande intern omfördelning och vidarebosättning måste genomföras. Det operativa stödet, genom bland annat hot spots, måste komma igång. Dagens system är dock inte tillräckligt. Därför bör kommissionen skyndsamt lägga fram ett förslag om ett nytt asylsystem med en permanent omfördelningsmekanism. Regeringen anser att det är centralt att få kontroll över situationen med migrationsflödena och att värna grundläggande principer när det gäller asylrätt och human behandling av människor på flykt. Medlemsländerna måste uppfylla gemensamma internationella åtaganden på asylområdet. Mot bakgrund av den situation som råder inom tycker regeringen att det är viktigt att stärka kontrollen av den yttre gränsen, dock utan att medlemsstaterna lämnar över det grundläggande ansvaret för gränskontroll till EU. anser att gränskontroll främst är en nationell fråga men att Frontex kan utgöra ett viktigt stöd för medlemsstater som inte själva kan kontrollera sina gränser tillräckligt väl. Det är välkommet att diskuterar åtgärder för att bekämpa terrorism, efter terrorattentaten i . Regeringen vill att fokus ska ligga på att genomföra de åtgärder som stats- och regeringscheferna överenskom vid det informella toppmötet och de slutsatser för att påskynda genomförandet som rådet för rättsliga och inrikesfrågor har tagit. har ett starkt intresse av en väl fungerande ekonomisk och monetär union. Prioriteten bör vara att effektivt genomföra det förstärkta ramverket för ekonomisk-politisk samordning. Det är viktigt att värna sammanhållningen i hela EU-28. För regeringen är det viktigt att hålla handlingsalternativen öppna och att kunna delta i framtida eurosamarbeten där det bedöms som gynnsamt. Åtgärder för att främja och stärka EU:s inre marknad, och därigenom få en väl fungerande gränsöverskridande handel med varor och tjänster för företag och konsumenter, kan bidra till ökad tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning inom EU. På de områden där det är aktuellt är det nödvändigt att en balans skapas mellan åtgärder för att förverkliga en inre marknad för varor och tjänster och skyddet för arbetstagare. I linje med detta välkomnar regeringen i stort kommissionens inremarknadsstrategi. Regeringen anser vidare att Europeiska rådets uppföljning av energiunionen ska omfatta alla dess fem dimensioner, inklusive dimensionerna som rör en väl fungerande inre marknad och ett energisystem som håller den globala uppvärmningen så långt som möjligt under två grader. är en viktig partner i EU-samarbetet och det är av strategiskt intresse för att landet förblir medlem i EU. Det är också viktigt att värna ett väl fungerande EU och att grundläggande principer inte urvattnas. En annan utgångspunkt är att processen inte får sluta med vinnare och förlorare utan att den leder till reformer som gynnar alla och stärker EU i sin helhet. De flesta frågorna i den brittiska premiärministern brev är fortfarande vagt beskrivna och det är inte möjligt att veta vilka specifika bestämmelser man vill ändra eller hur de ska lösas. När det gäller de fyra områdena som tar upp i sitt brev har regeringen följande utgångspunkter: Regeringen har en likartad syn som UK när det gäller likabehandling, transparens och skydd för icke-euroländer. Regeringen delar i stort UK:s syn i frågor som syftar till att förstärka konkurrenskraft och den inre marknaden. Regeringen är tveksam till röda kort för de nationella parlamenten men öppen för att diskutera lösningar vad gäller formuleringen om en ”allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken”. Regeringen vill värna EU:s grundläggande principer, varför flertalet av de begränsningar av den fria rörligheten för EU- medborgare som har aviserat är mycket problematiska. Vad gäller relationerna till och situationen i , anser regeringen det angeläget att EU förblir enat i sin Rysslandspolitik och beslutar om en förlängning av sanktionerna. Det är vidare viktigt att EU:s stöd till demokratiska och ekonomiska reformer förblir starkt. Förslag till ett interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning Kommissionen presenterade sitt förslag till uppdaterat interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning, IIA, KOM (2015)216. Förslaget utgör underlag för förhandlingar mellan , rådet och kommissionen om ett nytt avtal som ska ersätta IIA . Avtalsförslaget har behandlats av Allmänna rådet , april, och varit föremål för samråd med . hölls en överläggning med KU. Förhandlingarna mellan institutionerna påbörjades därefter har ett antal möten hållits. Ordförandeskapet har regelbundet återrapporterat förhandlingsläget till Coreper och rådet. Vid rådsmötet kommer ordförandeskapet att redogöra för förhandlingsresultatet och medlemsstaterna ges möjlighet att kommentera. Förslag till svensk ståndpunkt Ett nytt avtal ska respektera de fördragsstadgade befogenheterna som ges de olika institutionerna, inklusive de båda lagstiftarnas inbördes ställning. Det ska bidra till ett öppet och effektivt beslutsfattande som främjar demokratisk legitimitet. Inte minst gäller detta trepartsförhandlingarna inom ramen för ordinarie lagstiftningsförfarandet. Det är angeläget att slå fast kommissionens skyldighet att utarbeta tydliga motiveringar till lagstiftningsförslag, särskilt hur de är motiverade med hänsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Ett nytt avtal bör skapa tydliga procedurer för samarbetet mellan institutionerna, utan onödig byråkrati. Regeringen instämmer i kommissionens bedömning att det är av stor vikt med ett fortsatt arbete på EU-nivå för att förenkla för medborgarna, företag och samhället i stort och att minska onödiga bördor till följd av regler. Regelförenklingsarbetet får dock inte leda till att arbetstagares rättigheter försvagas, till försämringar vad gäller arbetsmiljö eller till försvagat miljö- och konsumentskydd, även om regelförenklingar bör övervägas även på dessa områden. Regeringen instämmer även i kommissionens bedömning att rådet skulle kunna använda konsekvensutredningar på ett bättre sätt i sitt beslutsfattande. Användningsområdena för delegerade akter och genomförandeakter bör definieras tydligare. Det är viktigt att institutionerna säkerställer att överenskommelsen följs i det löpande arbetet. Regeringen är nöjd med det förhandlingsresultat som redovisats av ordförandeskapet. 18-månadersprogrammet (– ) De tre kommande ordförandeskapsländerna i EU samarbetar för att ta fram ett gemensamt program för rådets agenda . , och kommer på Allmänna rådet att presentera sitt gemensamma program . I enlighet med rådets arbetsordning ska Allmänna rådet ställa sig bakom 18-månadersprogrammet. Ingen diskussion förväntas på Allmänna rådet. -Årliga tillväxtöversikten 2016 = Presentation av kommissionen Vid mötet ska kommissionen presentera den årliga tillväxtöversikten (AGS) som publicerades . Översikten innehåller kommissionens prioriteringar inom den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken och utgör startskottet europeiska planeringstermin. Prioriteringarna är i linje med förra årets prioriteringar: Nya ansatser till investeringar Fullfölja strukturella reformer för att modernisera våra ekonomier Tillväxtöversikten kommer att behandlas i relevanta rådsformationer och våren. Samråd med nämnden har ägt rum inför EPSCO och EKOFIN . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan på ett övergripande plan ställa sig bakom de prioriteringar som kommissionen föreslår i den årliga tillväxtöversikten. Nya ansatser till investeringar, genomförandet av strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik är av avgörande betydelse för att befästa återhämtningen i ekonomier. Det är positivt att sysselsättning och sociala frågor ges ökad vikt i årets tillväxtöversikt och i den Europeiska terminen. Detsamma gäller att tillväxtöversikten tar upp de stora skillnader som finns mellan mäns och kvinnors arbetskraftsdeltagande inom EU och att medlemsstaterna uppmanas att vidta åtgärder för att öka kvinnors arbetskraftsdeltagande. Regeringen välkomnar att kommissionen uppmärksammar den nuvarande flyktingssituationens inverkan på medlemsstaterna genom behovet av ökade offentliga utgifter på kort sikt, men även dess möjlighet till positiv inverkan på arbetskraftsutbud och tillväxt på medellång och lång sikt. Regeringen understryker i detta sammanhang vikten av gemensamt ansvar inom unionen. Det saknas tydliga referenser i tillväxtöversikten till behovet av en omställning till en grön resurseffektiv ekonomi. Utvidgning och stabiliserings- och associeringsprocessen En diskussion om Kommissionens årliga utvidgningspaket äger rum. GAC förväntas anta rådsslutsatser om utvidgningen som förutom övergripande slutsatser också innehåller landspecifika avsnitt om och länderna på västra . Utvidgningspaketet ger värdefulla rekommendationer för att möjliggöra framsteg i alla utvidgningsländers EU-närmande. Fokus är fortsatt på grundläggande frågor om rättsstatens principer, mänskliga rättigheter, inklusive yttrandefrihet, ekonomisk utveckling och konkurrenskraft liksom administrativ kapacitet. Fokus läggs också på vikten av regionalt samarbete, vilket är av stor betydelse inte minst för att möta utmaningarna till följd av flyktingströmmarna genom regionen. Förslag till svensk ståndpunkt förblir ett av unionens mest kraftfulla verktyg för fred, stabilitet och demokratisk utveckling på västra och i . fortsätter att vara pådrivande i utvidgningsprocessen, med principerna om konditionalitet och framsteg på egna meriter som grund. Regeringens idéer om en förbättrad metodologi som använder mer jämförbara kriterier för ländernas reformframsteg har fått genomslag i årets rapporter, vilket bidrar till att skapa mer objektivitet i bedömningarna. Regeringen är positiv till det utkast till slutsatser som föreligger vilket banar väg för framtida beslut om , , och Bosnien och anslutningsprocesser. Regeringen vill gärna se att rådslutsatserna återspeglar vikten av jämställdhet och ökad strategisk kommunikation i . Regeringen vill se en ambitionshöjning efter toppmötet mellan och . bör en normativ dimension tydliggöras med tydlig kritik i frågor om mänskliga rättigheter.