rfr · H20WRFR3 · 2015-03-10 00:00:00 — offentliga utfrågning om järnvägens vägval Riksdagstryckeriet, , 2015 Det pågår ett stort utvecklingsarbete på järnvägsområdet både i och inom EU. tog initiativ som ledde till att en offentlig utredning om järnvägens organisation tillsattes. Syftet med utredningen är att ta fram förslag till förbättringar som gör att järnvägssystemet på bästa sätt möter framtidens krav på ett effektivt och hållbart transportsystem. Inom EU pågår en omfattande översyn av den gällande EU-regleringen på järnvägsområdet inom ramen för det fjärde järnvägspaketet. Mot denna bakgrund höll utskottet en offentlig utfrågning för att från olika perspektiv belysa några av de vägval järnvägen står inför. •Gunnar , särskild utredare, om järnvägens organisation •Anna , chef underhåll, •Karolina , transportdirektör , ledamot i styrelsen Näringslivets Transportråd •Kristoffer , utredare, •Thomas Pilo, marknadschef , ledamot i styrelsen Föreningen •Uday Kumar, professor, •Jan-Eric , professor, •Lars , professor, i •Christel , verkställande direktör, •Peter Viinapuu, , MTR Nordic •Evert , professor emeritus, , Re- senärsforum •Sven Bårström, f.d. stf. •Lena Wieweg, trafikanalytiker, Utskottet bedömer att det som framfördes under utfrågningen är av allmänt intresse och därför bör göras tillgängligt för en vidare krets. Därför publiceras här en utskrift från utfrågningen. Offentlig utfrågning om järnvägens vägval .................................................... Stenografisk utskrift från trafikutskottets utfrågning om järnvägen Ordföranden (MP).................................................... , Utredningen om järnvägens organisation............... , Skogsindustrierna och Näringslivets Transportråd ....... , Infranord och Föreningen , MTR Nordic ..................................................................... , , Resenärsforum.............. , , Resenärsforum................................................ OFFENTLIG UTFRÅGNING OM JÄRNVÄGENS VÄGVAL Offentlig utfrågning om järnvägens vägval 8.30–8.35 Inledning: ordförande (MP) 8.35–8.45 , särskild utredare i Utredningen om järnvägens organisation Lägesbeskrivning av det pågående utredningsarbetet 8.45–8.55 , chef underhåll, arbete med underhåll av järnvägsinfrastruktur 8.55–9.05 , transportdirektör och ledamot i styrelsen Näringslivets Transportråd Järnvägsunderhåll – en förutsättning för effektiva och konkurrenskraftiga godstransporter 9.05– 9.15 , utredare Praktiska erfarenheter av att arbeta på spåren 9.15–9.25 , marknadschef och ledamot i styrelsen Föreningen Fungerande järnvägsunderhåll på en avreglerad marknad 9.25–9.35 , professor, , Senaste forskningen om underhållsteknik 9.35–9.45 , professor, Effektivitet i järnvägsunderhåll – vad vet vi? OFFENTLIG UTFRÅGNING OM JÄRNVÄGENS VÄGVAL 9.45–10.05 Frågestund 10.05–10.35 Paus 10.35–10.45 , professor i handlingsutrymme mot bakgrund av EU-lagstiftningen 10.45–10.55 , verkställande direktör, Vad behövs för att utveckla framtidens tågtrafik och hur blir den konkurrens- 10.55–11.05 , , Den framtida persontrafiken enligt MTR 11.05–11.15 , professor em. och , fd stf generaldirektör , Resenärsforum Ett lyft för järnvägen 11.15–11.25 , trafikanalytiker, Konkurrens inom långväga persontrafik på järnväg 11.25–11.55 Frågestund 11.55 - 12.00 Avslutning: vice ordförande STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN TRAFIKUTSKOTTETS UTFRÅGNING OM JÄRNVÄGEN TORSDAGEN DEN 11 DECEMBER 2014 Stenografisk utskrift från trafikutskottets utfrågning om järnvägen Ordförande under utfrågningen var (MP), och vice ordförande var (M) Ordföranden: till utfrågningen om järnvägen. Jag heter och är ordförande i trafikutskott. Jag ska inleda med att berätta varför vi ordnar denna utfrågning. Jag har eller så när jag har varit på VTI-dagarna i hört ministrar tala om hur det fungerar på järnvägen. Det är det enskilt största problemet inom transportområdet. Jag har inte blivit mindre påmind om det sedan jag återinträdde i . Vi får så mycket klagomål och synpunkter på att järnvägen inte fungerar, och vi känner förstås ett ansvar från politiken att se till att det blir ordning på järnvägen så att man utnyttjar de fördelar som järnvägstrafik har. I detta syfte tillsatte den förra regeringen en utredning om järnvägens organisation, som leds av . Vi ska lyssna på honom . Utredningen är inte färdig, men som trafikutskott i ser vi det som vår uppgift att höja vår egen och andras kunskap. Vad är det för problem? Varför fungerar det inte? Vad finns det för lösningar både när det gäller att hålla järnvägen i skick och att fördela tågtrafiken på ett sådant sätt att resenärer, oavsett om de ska resa en kort, medellång eller lång sträcka, kommer fram och att näringslivet får möjlighet att transportera varor och gods på ett sätt så att tågen kommer ? Frågan är stor, och syftet med utfrågningen är inte, som det ibland är med vissa utfrågningar, att de olika partierna förväntas avge färdiga lösningar på hur det ska fungera. I ärlighetens namn tror jag inte att det är något enskilt parti som har alla lösningar för hur det ska fungera. Själva syftet är att informera oss och lyssna på dem som är aktörer i branschen. Vi ska samtala med varandra. Även om politiken har ett huvudansvar för att få järnvägen att fungera är inte detta en fråga vi kan lösa ensamma. Olika operatörer, järnvägshållare, företag och anställda måste tillsammans verka för att järnvägstrafiken ska fylla alla de funktioner som vi vill att den ska fylla. Det finns många problem som man skulle kunna diskutera, men vi har valt att fokusera på två block. Det ena handlar om skötsel av järnvägen. Hur ska själva underhållet fungera? Hur ska man se till att det inte blir så många stopp som resenärer och godstransportörer får erfara ? Det är den första halvan. Sedan tar vi en paus, och då hoppas jag att ni pratar med andra än dem ni brukar prata med. Syftet med en kaffepaus är inte bara att man får kaffe utan att man byter tankar med andra. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN TRAFIKUTSKOTTETS UTFRÅGNING OM JÄRNVÄGEN TORSDAGEN DEN 11 DECEMBER 2014 Den andra halvan av utfrågningen handlar om tilldelning av tåglägen. vägen är till sin struktur annorlunda än vägtrafiken. Hur organiserar man det Det finns många olika synpunkter när det handlar om tilldelning av tåg- För dem som inte känner till det kan jag meddela att efter de båda blocken kommer ledamöterna i trafikutskottet att ha möjlighet att ställa frågor. ställs då frågor såväl till dem som har inlett som till inbjudna gäster. fri att ställa frågor till vilka man vill. Om detta ska fungera får vi lov att hålla , vice ordförande i trafikutskottet, som sitter bredvid mig här, och jag kommer att vara ganska hårda med att ni håller tiderna. längre utläggningar, utan distinkta frågor! Jag lämnar nu ordet till , som är utredaren i samman- Vi har träffats i många sammanhang, och får du tillfälle att ut- veckla vad du har funnit i utredningen om järnvägens organisation. , Utredningen om järnvägens organisation: Tack för inbjudan hit till ! Jag ska som sagt ge en kort lägesbeskrivning av Som ni säkert redan känner till är utredningens syfte att göra en översyn av järnvägens organisation för att föreslå förbättringar som på bästa sätt möter framtidens krav på ett effektivt och hållbart transportsystem. ningen tillkom efter det att ett tillkännagivande hade gjorts i med ett önskemål om den här typen av utredning . Utredningen har redan från början varit upplagd så att den ska ske i två steg. Det första steget var att göra en form av nulägesbeskrivning av järnvägens Det levererade jag i form av ett delbetänkande för ungefär ett år Det ledde sedan fram till ett tilläggsdirektiv från Nästa steg är nu att göra en analys av hur järnvägens orga- nisation kan förbättras, det vill säga att komma med konkreta förslag. ska enligt tilläggsdirektivet vara klart . Vi förväntar oss att få någon form av tilläggsdirektiv; det har aviserats i Det kan dels innebära att vi får ett tillägg när det gäller vissa frågor, dels att utläggningens deadline i övrigt kanske förlängs. I det första delbetänkande jag lämnade hade vi med många saker. en funktionell beskrivning av järnvägssystemet och ansvar för olika delar. gick igenom begrepp och teorier om avreglering och omreglering. utvecklingsprocessen när det gäller förändringar i järn- vägens organisation inklusive de motiv som har legat bakom. på vilka effekter vi har kunnat se av utvecklingen . gjorde en kartläggning av och det utrymme som finns för nationella Sist men inte minst gjorde vi en ganska omfattande inventering av de potentiella förbättringsområden som vi menar att man kunde se på järnvägs- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN TRAFIKUTSKOTTETS UTFRÅGNING OM JÄRNVÄGEN TORSDAGEN DEN 11 DECEMBER 2014 Jag ska säga någonting om slutsatser i urval från delbetänkandet. Vi pekade på att omställningen och förändringen inleddes med en vertikal uppdelning mellan bana och trafik. Vi har haft en lång process som har skett stegvis och drivits fram av olika regeringar, både socialdemokratiska och borgerliga. Viktiga inslag har varit en funktionell uppdelning och specialisering och inte minst att ge ökade möjligheter för olika typer av transportköpare både när det gäller persontrafik och godstransporter. har det blivit viktigare att förhålla sig till förändringarna på EU-området och de regler som kommer därifrån. De strävar efter att skapa en mer konkurrenskraftig järnvägsmarknad i EU. Det har påverkat regelutvecklingen i , men har också varit med och påverkat regelutvecklingen i EU. Vi gjorde en analys där vi pekade på att en del av detta sätter vissa begränsningar för vad vi kan göra i i form av det som ibland kallas för återreglering. Ni kommer att få höra mer detaljer om detta av här . Vi pekade på att det har skett stora och viktiga förbättringar på järnvägsområdet som vi har behandlat, till exempel vad gäller satsningar på infrastruktur, utbud, persontrafik, efterfrågan, produktivitet, innovationer och även säkerhet om vi tittar över hela perioden. Det finns dock också ett antal viktiga problem att hantera. Vi kan konstatera att vi har fått en försämrad, alltså förlängd, restid på många sträckor . Vi har återkommande problem med punktlighet. Det har funnits tendenser till bekymmer med säkerheten vid spårarbeten vissa år. Det gäller också annars sådant som inte går att mäta i kvantitativa termer; där finns det mycket att uppmärksamma när det gäller problem och förbättringsområden. Det försökte vi också fånga in i detta delbetänkande. Det ledde till en ganska lång lista över områden där vi såg en potential till förbättring och där vi kunde konstatera att det finns problem. De områden som vi presenterade var sådana där vi menade att man behöver gå vidare med att göra en fördjupad utredning i fortsättningen av utredningen. Det ledde till att vi fick vårt tilläggsdirektiv . Det byggde mycket på det vi hade sagt, och det pekade ut sju delområden för fortsatt utredning och framtagande av förslag. Det tillkom en viktig sak när det gäller järnvägens framtida utveckling. An- nars kan man säga att man relativt väl höll sig inom de områden vi hade pekat ut. Det handlade mycket om rollfördelning och samordning, att skapa bra transporttjänster för alla olika typer av transportköpare, att använda kapacitet och att bygga underhålla av infrastrukturen. Det handlade också om tillgång till tjänster, regleringsfrågor och tillsyn. Detta gjorde att vi kan konstatera att det här är ett omfattande uppdrag. Det kan brytas ned i ett trettiotal olika utredningspunkter. En fråga bröt man ut. Det var den som handlar om systembiljettsamordning. Man valde att lägga den i en separat utredning. Hur jobbar vi då vidare med utredningen just nu? Med start har vi valt att dela upp arbetet i ett stort antal delprojekt – nio stycken. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN TRAFIKUTSKOTTETS UTFRÅGNING OM JÄRNVÄGEN TORSDAGEN DEN 11 DECEMBER 2014 har tillhörande arbetsgrupper till dem. Det är två stycken grupper för övergri- pande och sammanfattande analyser, som handlar om järnvägens framtida ut- veckling, rollfördelning och samordning. Sedan har vi mer av fördjupnings- områden och funktionsanalyser i sju andra grupper. Vi har en grupp vardera för persontransporter och godstransporter inklusive fordonsfrågor, kapacitets- tilldelning, trafikledning, fastighetsförsörjning, sidotjänster, byggande och un- derhåll av infrastrukturen, reglering, tillsyn och uppföljning och sist men inte minst statistik och periodisk uppföljning. Grupperna och deras arbete hänger nära ihop. Det sker ett flöde, kan man säga, av information och material mellan dem. Det är så det är upplagt både från de övergripande och sammanfattande analyserna och tillbaka till dem från de olika funktionsområdena. Med expertgruppen som bas har detta byggts upp. Men vi har också valt att komplettera för att se till att vi verkligen har rätt kompetens på alla områden. Vi har gjort det genom att involvera fler aktörer och personer. det nu ungefär ett åttiotal personer som är involverade på ett eller annat sätt i Jag tycker att det för att vi verkligen får in den kom- petens som behövs på de olika områdena och ser till att vi inte missar viktiga Det finns ett stort engagemang hos dem som deltar, och många bidrar med mycket av sin tid i arbetet. En viktig del i arbetet är också att vi bland annat med hjälp av dessa grupper ska fånga upp sådant som redan pågår, sker och görs. Vi ska också inhämta utländska uppgifter både från rapporter och annat material som redan är skrivet och från en del studiebesök som vi gör. Tanken är att arbetet i projektgrup- perna ska pågå , ungefär. Det ska då lämnas ett un- derlag till det slutbetänkande som vi ska sätta ihop sedan. Centrala frågor i arbetet är: Vad ska järnvägen användas till? tiga vägval att göra, inte minst när man talar om nya stambanor framöver, som ju är ett pågående arbete. Hur ska marknadstillträdet för persontrafiken se ut i dess olika segment? Hur ska kapaciteten fördelas på lång och kort sikt, inte bara när det gäller det man ibland kallar huvudspåren utan även när det gäller terminaler och andra anläggningar? Hur ska samordningen förbättras, särskilt i så kallade störda lägen? Hur är det med kompetensförsörjning i sektorn och med anläggningens status och utveckling? Det handlar också om organisering av järnvägsunderhåll, som vi har varit inne på här, och avvägningen mellan internt och externt bedriven verksamhet. Sist men inte minst handlar det om hur ska förhålla sig till regelutvecklingen i EU. Bara för att nämna ett exempel – eftersom vi kommer in på det senare när det gäller järnvägsunderhåll – har vi en arbetsgrupp som i princip omfattar alla olika typer av aktörer. Vi har en relativt stor samstämmighet i den analys som pekar på att det finns problem i flera olika led här. Det gäller inte bara genom- förandet och utförandet av dessa tjänster, utan vi tittar också på hur det ser ut när det gäller kunskap om anläggningen, planering, beställning, uppföljning Den här typen av analys försöker vi också göra på andra områden. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN TRAFIKUTSKOTTETS UTFRÅGNING OM JÄRNVÄGEN TORSDAGEN DEN 11 DECEMBER 2014 Just på detta område har vi pekat på att det finns många olika typer av besiktningar att ta hänsyn till som involverar olika aktörer. Jag ska avsluta med två korta reflexioner. Detta är en stor och unik utredning eftersom den omfattar så många olika områden. Det gör det också möjligt att ta hänsyn till de beroendeförhållanden som finns mellan olika funktioner och aktörer. De förslag som tas fram måste både hantera de enskilda problem vi ser och bilda en konsistent helhet. Det illustreras med den bild jag visar här av de områden som vi är inne och arbetar med. Vi går över på nästa föredragning. Det är , som är välkomna hit för att berätta om hur man sköter underhållsorganisationen. , : Tack så mycket! Jag heter och är underhållschef på . Det betyder att jag har ansvar för att både våra vägar och järnvägar är framkomliga och säkra året runt. Det är ett omfattande uppdrag som berör. Det berör just utifrån aspekten att om vi inte gör vårt jobb bra påverkar det både alla resenärer och näringslivet. Vi kan snabbt stänga ned om inte vi gör det vi ska. har och har haft en fantastisk utveckling. Vi har en fördubbling av resenärer . har godset ökat med . Trafiken fortsätter att utvecklas, och det är väl det som gör att det är så otroligt roligt att jobba med de här frågorna. Vi har haft all time high under det här året när det gäller trafikmängd. Vårt arbete bedrivs utifrån en nollvision. Det innebär att ingen ska förolyckas eller skadas på grund av järnvägen. Det gäller både resenärer och dem som vistas i och runt anläggningen. Det gäller också självklart alla som arbetar med underhåll. Det är en självklarhet att den som går till jobbet och jobbar med åtgärder också kommer hem när dagen är slut. som trafiken har ökat har antalet olyckshändelser minskat rejält. Om man tar exemplet allvarliga urspårningar, som vi kallar det, har de i princip halverats sedan bildades. Vi måste komma ihåg att järnvägen är ett av de säkraste sätten att resa på. Som resenär kan man känna sig helt trygg. har en beställarroll. Det innebär att det i vårt uppdrag ingår att planera och upphandla såväl järnvägsunderhållet som reinvesteringar och nyinvesteringar. Det ingår också att som stor och dominerande beställare verka för en produktivitetsutveckling på någonstans runt 2–. Men vad är då underhåll? började beröra frågan. Det är ett brett område, men om vi bara kopplar underhåll till de anslag vi får innebär det att vi jobbar med allt från att röja snö till att byta i , precis här utanför. Det ligger i planen. För att få ett fungerande och effektivt underhåll är de fem steg som visade på bilden oerhört centrala. Vi måste få alla de fem pusselbitarna att funka tillsammans. Det handlar om att kunna be- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN TRAFIKUTSKOTTETS UTFRÅGNING OM JÄRNVÄGEN TORSDAGEN DEN 11 DECEMBER 2014 skriva anläggningen och hur den mår på ett bra sätt, att kunna planera åtgär- derna i rätt tid, att kunna paketera dem och att få in tider i spår. om att beställa, det vill säga upphandla, med rätt krav. Det handlar om att ge- nomföra underhållet på ett säkert sätt men också om att följa upp och analysera effekterna av det vi har gjort. Blev det den förbättring vi ville åstadkomma? Vi handlar upp underhållet av entreprenörer som till stor del är väldigt spe- cialiserade inom just järnvägsunderhåll och har en hög kunskap. löpande underhåll består av både felavhjälpning och förebyggande un- Det är uppdelat på 34 kontrakt fördelade över hela landet. ungefär 4 ½ miljarder till detta löpande underhåll, och kontrakten är numera helt och hållet upphandlade i konkurrens. De gäller normalt sett i fem år med möjlighet till förlängning. Vi påbörjade konkurrensutsättningen och avslutade den för ganska Det är alltså vi skrev kontrakt på det sista kon- Vi har levt i ungefär på en komplett konkurrensutsatt , , har vi haft ganska många olika varianter av kontrakt. Det var vi haft av den enkla anledningen att vi har lärt oss och successivt förbättrat. Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg detta när man ibland säger: Det där var ett dåligt kontrakt! Det har hänt jättemycket, och jag skulle vilja påstå att kontrakten är ganska bra . Vi har förbättrat dem Vi jobbar också tätt ihop med VTI för att hitta rätt i ett europeiskt perspek- Just nu pågår ett arbete med jämförelser med bland andra och Hol- land för att lära också av en större marknad. Låt oss ta frågan: Har koll på anläggningen? Ja, vi har en god koll på anläggningen och hur den mår. Jag har projektledare för varje järn- vägskontrakt med specialister som stöttar. När jag talar med dem har vi koll ned på varenda sliper och befästning. Vår utmaning är att kunna aggregera denna kunskap och för er beskriva i mer av funktionella termer – som också resenären och omvärlden, våra kunder, förstår – betydelsen av detta i form av Här finns ett jobb att göra, och vi har påbörjat det. låta enkelt, men det kräver mer än vad man tror. Vi har delar som är i utmärkt skick, men vi har också delar som är i väldigt dåligt skick. Underhållet är kraftigt eftersatt på grund av många års lyfte det här efter den problematiska när det stod tydligt att systemet inte klarade de extrema väderpåfrestningarna. Vi har märkt av samma sak under den sommar som har varit. varit en extra belastning, vilket visar att vi får stora störningar och att vi inte har ett tillräckligt robust system. Det var bland annat därför 2011 tog initiativet till det arbete som mynnade ut i det som vi kallar för , som har mynnat ut i den beslutade nationella planen. Det är första gången som vi har tagit fram ett samlat behovsunderlag. Det är klart att man kan ha synpunkter på det, och vi skulle säkert kunna förbättra det arbetet rejält om vi gjorde det Men det är ett mycket viktigt och helt avgörande arbete för att vi STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN TRAFIKUTSKOTTETS UTFRÅGNING OM JÄRNVÄGEN TORSDAGEN DEN 11 DECEMBER 2014 skulle få upp frågorna om järnvägens status på bordet och därmed visa var vi står och vilka förutsättningar vi faktiskt jobbar utifrån. Vi jobbar utifrån de prioriteringar som finns – prioriteringar som jag upplever är alldeles för okända. De ekonomiska medel som är avsatta är också prioriterade så att vi kommer att ta tillbaka det eftersatta underhållet i storstadsområdena. Vi kommer att ta tillbaka det till hälften i det vi kallar för större stråk och på . Men i övriga delar av landet står det tydligt att det kommer att bli sämre . Det är viktigt att förstå vilken prioritering man lägger i botten när man också pratar pengar. Vi har en tydlig planeringsprocess och en strategi för hur vi ska jobba med drift och underhåll. Det handlar mycket om att paketera åtgärder i rätt tid för att få rätt pris och skapa en sund konkurrens. Vi planerar också för att störa så lite som möjligt. Vi måste balansera underhållsåtgärderna mot trafiken. De tävlar om samma utrymme i anläggningen. Här ser vi en positiv utveckling. arbetade vi på tider som var över , när det inte gick några tåg. Det har gått mot att vi nu kan paketera och göra större avstängningar. Vi talar nu också i branschen om att göra riktigt stora avstängningar. Det är en jätteviktig förutsättning för att få en högre effektivitet för pengarna och även kunna arbeta säkrare. Ytterligare en konkret åtgärd vi har vidtagit är att vi inför något som vi kallar för underhållsfönster. Det är så enkelt att vi garanterar tider för underhållsarbete till våra entreprenörer redan i förfrågningsunderlaget. De vet vad de ska räkna på och vilka tider de disponerar. Vi jobbar med en treårig plan. Den är viktig för att vi ska kunna boka tiderna i spår. Det kräver ungefär framförhållning. Men den är också viktig för att våra entreprenörer ska kunna rusta sig, planera och göra ett gott jobb. Vi vet att korta tider och snabba ändringar kostar pengar. Stabila förutsättningar är en av de saker som jag önskar mig mest. Tågen går inte tillräckligt bra ; jag håller med om problembilden. Vi måste skärpa oss. Vi måste kunna möta kundernas och samhällets förväntningar bättre. Men jag tycker att det är viktigt att komma ihåg att tågen inte går sämre nu än de har gjort . Trots en kraftig trafikutveckling ligger vi på ungefär samma punktlighetsnivå. Jag tycker också att det är viktigt att komma ihåg en sak när vi tittar på vad det är som orsakar störningar. Vi har gjort ett arbete inom samarbetet för det vi kallar för Tåg . Infrastrukturen utgör av störningskällorna. Det finns andra störningskällor. Det handlar om fordonen, och det handlar om hur vi planerar våra arbeten. Det handlar mycket om att vi har djur och människor i spår och ungefär 100 självmord i systemet. Det är alltså många faktorer som måste på plats för att det här ska bli riktigt bra. Slutligen skulle jag vilja säga att tanken på en perfekt infrastruktur är önskvärd och lockande. Men den är svår, och kanske inte ens rimlig att nå till .