rfr · H30WRFR4 · 2015-12-17 00:00:00 — kan det konstateras att detta är insatser som görs oberoende av finansieringsmodell. Enligt gruppens bedömning öppnar modellen för nya möjligheter för kulturen som utvecklingsfaktor, men i prak- tiken har modellen i sig inte inneburit några större förändringar. Gruppen me- nar att kulturen har en självklar roll i det regionala utvecklingsarbetet oavsett modell. Viktigt med bidrag till utveckling och förnyelse Gruppen kan konstatera att införandet av kultursamverkansmodellen inte har haft några större konsekvenser för balansen mellan stöd till långsiktig verk- samhet och stöd till tidsbegränsade projekt. Det är i första hand utvecklingsbidrag som används för att stödja nydanande verksamheter. fördelades i utvecklingsbidrag, vilket motsvarar av kultursamverkansmodellens sammanlagda bidrag. Gruppen vill starkt betona att det är viktigt med både långsiktighet och stöd till förnyelse inom ramen för modellen. Utvecklingsbidraget är avgörande för modellens förmåga att stödja utveckling och förnyelse. Några aktörer har framfört att det kan övervägas om delar av utvecklingsbidraget bör överföras från till regionerna. har ett flertal aktörer framhållit att utvecklingsbidra- get är en av få möjligheter för nyskapande verksamheter av nationellt intresse att få statliga bidrag. Kultursamverkan är en tidskrävande modell Gruppen kan konstatera att kultursamverkan är en tidskrävande modell som ställer stora krav på att många aktörer måste avsätta tid för både dialoger och återrapportering. Gruppen har förståelse för att olika aktörer kan ha svårt att avsätta den tid som krävs för dialoger, men enligt gruppen är det viktigt att se samverkan och samråd som en möjlighet och en investering för framtiden. Modellen innebär att olika uppgifter har flyttats från nationell till regional nivå. Uppföljningen har visat att det finns en oro för att modellen leder till att resurser överförs från kulturverksamheter till mer administrativa uppgifter. Gruppen vill framhålla att det ibland kan vara svårt att definiera vad som är administrativa kostnader. Ett sådant exempel är dialogmöten som å ena sidan 11 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR är tidskrävande för de deltagande aktörerna, men som å andra sidan är värde- fulla eftersom de har lett till en vitalisering av det kulturpolitiska arbetet på lokal och regional nivå. I uppföljningen har det pekats på att modellen har förändrat konsulentrol- Enligt gruppens bedömning är det viktigt att följa den fortsatta utveck- lingen och vilka eventuella konsekvenser som den får för verksamheten. Det är viktigt att resultaten följs upp och redovisas till Gruppen vill betona vikten av att de statliga medlen till regional kulturverk- samhet följs upp och utvärderas på nationell nivå och att regeringen lämnar årliga redovisningar till av de resultat som har uppnåtts i den re- gionala kulturverksamheten i förhållande till de mål som har beslu- uppföljnings- och utvärderingsgrupp har i en tidigare uppföljning av regeringens resultatredovisning framfört att det finns behov av en utvecklad resultatredovisning från regeringen till . lyfte gruppen fram behovet av resultatindikatorer, längre tidsserier och foku- sering på resultat för att kunna bedöma måluppfyllelsen, behovet av att rege- ringen bedömer resultaten och måluppfyllelsen samt behovet av att tydliggöra sambandet mellan mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens an- Gruppen vill mot den bakgrunden framhålla betydelsen av att re- geringens resultatredovisning för kultursamverkansmodellen fortsätter att ut- vecklas i syfte att ge ett bättre beslutsunderlag. En utgångspunkt för regeringens resultatredovisning till är Kul- Gruppen kan konstatera att dessa upplevs som sty- rande och normerande. Enligt vad som har framkommit är med- vetet om detta, och gruppen noterar att det pågår ett utvecklingsarbete vad gäl- ler utformningen av uppföljningar. utvecklats utifrån synpunkter och kommentarer som har inkommit från olika berörda aktörer, vilket enligt gruppens bedömning är positivt. En av konsekvenserna av förenklade uppföljningar är att möjligheten att följa fördelningen av statens stöd på kommunnivå kan försvåras. pens bedömning är detta olyckligt. Gruppen vill betona att det är viktigt att kunna följa den sociala och den geografiska fördelningen av det statliga stödet på kommunnivå, i syfte att få en nationell överblick. målen är det i det fortsatta arbetet därför viktigt att regeringen överväger hur den geografiska fördelningen av kulturstödet liksom fördelningen mellan olika kulturdeltagare kan följas och vid behov ses över. De kulturpolitiska målen är tydliga när det gäller att alla i hela landet ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att allas möjlighet till kulturupplevelser och till att utveckla sina skapande förmågor ska främjas. 1974:KrU15 betänkande med anledning av proposi- tionen 1974:28 angående den statliga kulturpolitiken jämte motioner, såvitt propositionen och motionerna hänvisats till kulturutskottet 1989/90:KrU29 Arkiv m.m. 1996/97:KrU1 Kulturpolitik, m.m. (prop. 1996/97:3 och prop. 1996/97:1 utgiftsområde 17) 1997/98:KrU14 Framtidsformer. Handlingsprogram för arkitektur, form- givning och design 2009/10:KrU5 Tid för kultur 2009/10:KrU7 En politik för det civila samhället 2010/11:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid . 2012/13:KrU9 Kulturmiljöns mångfald 2013/14:KrU4 Läsa för livet 2014/15:FiU21 Vårändringsbudget 2014/15KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 2014/15:KrU6 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (förnyad behandling) Dir. 2007:99 Kulturpolitikens inriktning och arbetsformer Dir. 2009:97 En ny modell för samverkan och fördelning av statliga bidrag till regionala och lokala kulturverksamheter Maj:ts proposition angående den statliga kulturpoliti- ken 1989/90:72 Arkiv m.m. Prop. 1996/97:3 Kulturpolitik 1997/98:117. Handlingsprogram för arkitektur, form- givning och design 2005/06:3 Fokus på film – en ny svensk filmpolitik Prop. 2006/07:1 Budgetpropositionen 2009/10:3 Tid för kultur 2009/10:55 En politik för det civila samhället . 2010/11:1 Budgetpropositionen Prop. 2012/13:96 Kulturmiljöns mångfald 2013/14:3 Läsa för livet 2014/15:1 Budgetpropositionen 2015/16:RFR4 REFERENSER 2014/15:99 Vårändringsbudget 2015/16:1 Budgetpropositionen 2014/15:KrU2y Vårändringsbudget Utredningar, rapporter m.m. , (2006): Har du sett på mångkulturkonsulenten! KLYS (2014): Regional tendensrapport . En genomgång av beslutade reg- ionala kulturplaner för perioden –2017/18 /(2015): Översyn av statens nuvarande in- satser inom dansområdet (2013): Remissvar Läsandets kultur – slutbetänkande av Lit- teraturutredningen 2012:65, dnr 239-KB 928-2012 (2014): Regional biblioteksverksamhet 2012–2013 Myndigheten för kulturanalys (2012): Kultursamverkansmodellen – En första utvärdering. Myndigheten för kulturanalys (2013a): Kultursamverkansmodellen – Styrning och bidragsfördelning. Myndigheten för kulturanalys (2013b): Samverkan ligger i tiden – En intervju- studie om kultursamverkansmodellen. Myndigheten för kulturanalys (2013c): Att styra genom samverkan – Genomfö- randet av kultursamverkansmodellen i och . Myndigheten för kulturanalys (2014): En regional resurs på konstnärlig grund – Länsteatrarna och kultursamverkansmodellen. Rapport 2014:3 Myndigheten för kulturanalys (2015): Kulturanalys 2015 Rapporter från 2013/14:RFR2: Uppföljning av regeringens resultat- redovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Regeringsbeslut Uppdrag till om förberedande in- satser med anledning av en ny modell för statens stöd till regional kulturverk- samhet. Dnr Ku2010/961/KV () Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende Sta- tens kulturråd (2013): Regional kulturplan för 2013–2015 : Kultursamverkansmodellen i Region (2014): Regionplan 2015–2020. Uppdrag och mål för Reg- ion 2015–2020. (2015a): Kulturmiljöarbetets genomslag inom Kultur- samverkansmodellen – Förstudierapport. (2015b): Brev till samtliga regioner som medverkade vid . SFS 1996:1598 Förordning om statsbidrag till regional kulturverksamhet SFS 2007:825 Förordning med länsstyrelseinstruktion SFS 2010:1919 Lag om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverk- samhet SFS 2010:2012 Förordning om fördelning av vissa statsbidrag till regional kul- turverksamhet SFS 2011:124 Förordning med instruktion för Myndigheten för kulturanalys SFS 2013:801 Bibliotekslag SFS 2013:1134 Förordning om ändring i förordningen (2010:2012) om fördel- ning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet SFS 2014:1585 Förordning med instruktion för SFS 2014:1586 Förordning om ändring i förordningen (2010:2012) om fördel- ning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet SOU 2007:10 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft – Ansvars- kommitténs slutbetänkande SOU 2009:16 Grundanalys, Förnyelseprogram, Kulturpolitikens arkitektur SOU 2009:73 Vägval för filmen SOU 2010:11 Spela samman – En ny modell för statens stöd till regional kultur- verksamhet SOU 2012:65 Läsandets kultur SOU 2015:89 Ny museipolitik (2010a): Förändringar i kulturpolitikens geografi. (2010b): Redovisning av regeringsuppdrag (KU2010/961/KV) om förberedande insatser med anledning av en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet (2013): Yttrande Läsandets kultur – slutbetänkande av littera- turutredningen, SOU 2012:65. Dnr KUR 2012/6454 (2014a): Kultursamverkansmodellen uppföljning 2013 (2014b): Uppföljning av regionala utvecklingsbidrag (2014c): Handlingsprogram för läsfrämjande (2015): uppföljning av vissa statsbi- drag till regional kulturverksamhet. 2015/16:RFR4 REFERENSER (2015): Framtidens stöd. En översyn av landstings kulturstöd. kulturförvaltning (2015): Synpunkter på ”Framtidens kultur- stöd”. Dnr 1.1/2483/2015 Svensk Scenkonst (2015): Från länsmusik till regional musik – utmaningar och behov i det nya samverkanslandskapet (2015): Framtidens filmpolitik (Ds 2015:31). Kommuner och Landsting (2012): Under konstruktion – Effekter av kultursamverkansmodellen –2012 Tillväxtanalys (2015): Kultur gör skillnad! Livskraft och attraktivitet – om kul- turens betydelse i gles- och landsbygder. läns landsting (2014): Regional kulturplan för län 2015–2017. REFERENSER 2015/16:RFR4 Intervjuer, skriftliga svar m.m. Ájtte – Svenskt Fjäll- och Samemuseum: Skriftligt svar : Skriftligt svar : Intervju : Intervju : Intervju : Skriftligt svar Ideell kulturallians (): Intervju Ideell kulturallians () : Intervju Inkonst: Intervju KLYS: Intervju Konstitutet: Intervju : Skriftligt svar och e-brev KRO : Intervju : Intervju med tjänstemän och e-brev 2015-11- 08 i län: Intervju : Intervju och e-brev Länsmuseernas Samarbetsråd: Skriftligt svar : Intervju : Intervju : Intervju med tjänstemän : Intervju Musik i Syd: Intervju Musik i : Intervju Myndigheten för kulturanalys: Intervju samt e-brev och Nationell Konsulentträff: Skriftligt svar : Intervju : Skriftligt svar och e-brev 2015-11- 03 : Intervju med kulturnämndens presidium och med tjänstemän samt e-brev Region : Intervju med tjänstemän och e-brev 2015-11- 05 (): Intervju och e-brev 2015/16:RFR4 REFERENSER : Intervju och e-brev : Intervju : Brev till uppföljningen : Skriftligt svar : Intervju samt e-brev , och : Intervju med tjänsteman : Intervju med tjänsteman kommun: Intervju med tjänsteman : Skriftligt svar Svensk Scenkonst: Skriftligt svar : Intervju och e-brev : Skriftligt svar Kommuner och Landsting (SKL): Intervju med tjänstemän samt e-brev och Kommuner och Landstings nätverk för regionala kulturchefer: : Intervju med föreningens ordförande Teatercentrum: Skriftligt svar kommun: Intervju med tjänsteman Ung kultur : Intervju : Intervju Uppföljnings- och utvärderingsgruppens utfrågning av företrädare för , Myndigheten för kulturanalys, SKL, KLYS och läns landsting: Intervju med tjänstemän samt e-brev 2015- 11-05 och kommun: Intervju med tjänsteman : Intervju : Intervju Västerbottensteatern: Intervju Ystads kommun: Intervju med tjänsteman : Intervju med tjänstemän Lag (2010:1919) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet 1 § Ett landsting får fördela vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet om 1.en regional kulturplan har upprättats av , och 2.kulturplanen överensstämmer med de föreskrifter som regeringen medde- lar. Vad som sägs om landsting i denna lag gäller även för . 2 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om regionala kulturplaner samt om uppföljning och redovisning av statsbidragen. Förordning (2010:2012) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet 1 § I denna förordning finns bestämmelser i anslutning till lagen (2010:1919) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet. I förord- ningen regleras även den kultursamverkansmodell som är en förutsättning för bidragsgivningen. 2 § beslutar om det statsbidrag som får fördelas till ett lands- ting. Statsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel. 3 § Vad som sägs om ett landsting i denna förordning gäller, med undantag för vad som sägs i 7 § om samverkan mellan länets kommuner, också för . 4 § Fördelningen av statsbidraget ska bidra till att de nationella kulturpolitiska målen uppnås samt ge ökade möjligheter till regionala prioriteringar och varia- tioner. 5 § Med regional kulturplan avses en beskrivning av de prioriteringar som vill göra i fråga om regional kulturverksamhet som avses få statligt stöd, prioriteringarnas förhållande till de nationella kulturpolitiska målen samt uppgifter om planerad statlig, och annan finansiering av verksam- heterna. 6 § Ett landsting får fördela vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet om en regional kulturplan har upprättats av och kulturplanen överens- stämmer med denna förordning och de föreskrifter som meddelas med stöd av denna förordning. Planen ska avse , om det inte finns särskilda skäl för annat. 7 § ansvarar för att den regionala kulturplanen utarbetas i samver- kan med länets kommuner och efter samråd med länets professionella kulturliv BILAGA 1 LAGEN OCH FÖRORDNINGEN och det civila samhället. Med kulturplanen som grund beslutar Statens kultur- råd om det statsbidrag som ska fördela. 8 § Med utgångspunkt i det ändamål som anges i 4 § ska ansvara för att bidragsgivningen enligt denna förordning främjar en god tillgång för länets invånare till 1.professionell teater-, dans- och musikverksamhet, 3.biblioteksverksamhet och läs- och litteraturfrämjande verksamhet, 4.konst- och kulturfrämjande verksamhet, 5.regional enskild arkivverksamhet, 6.filmkulturell verksamhet, och 7.främjande av hemslöjd. får även lämna statsbidrag till sådana verksamheter som avses i första stycket och som bedrivs i form av länsöverskridande samarbeten om dessa uppfyller de krav på anknytning till område eller dess med- lemmar som avses i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900). får även lämna statsbidrag till konstområdesöverskridande samarbeten. Förord- ning (2014:1586). 9 § får endast lämna statsbidrag till sådan verksamhet som också får bidrag från landsting, kommun eller annan huvudman. 9 a § får lämna bidrag till organisationer som företräder det civila samhället och de professionella kulturskaparna för deras medverkan i syfte att ta fram och genomföra regionala kulturplaner. Förordning (2013:1134). 10 § får besluta om tidsbegränsade bidrag till strategiska ut- vecklingsinsatser av nationellt intresse. Tidsbegränsade utvecklingsbidrag får endast lämnas till sådan verksamhet som också får bidrag från landsting, kommun eller annan huvudman. 11 § Vid fördelning av tidsbegränsade utvecklingsbidrag ska särskilt beakta de nationella kulturpolitiska målen som rör kvalitet, konstnärlig förnyelse och tillgänglighet till kulturutbudet. 12 § Landsting som fördelar statsbidrag enligt denna förordning ska följa upp och redovisa till hur de statliga medlen har använts och vilka effekter som uppnåtts. 13 § Ett landsting som fördelar statsbidrag enligt denna förordning är återbe- talningsskyldigt om 1.landstinget genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har orsa- kat att statsbidraget lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.statsbidraget av något annat skäl än vad som avses i 1 har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och borde ha insett detta, BILAGA 1 LAGEN OCH FÖRORDNINGEN 3.statsbidraget inte har använts för det ändamål det har beviljats för, eller 4.landstinget inte lämnar sådan redovisning som avses i 12 §. 14 § Om ett landsting är återbetalningsskyldigt enligt 13 §, får Statens kultur- råd besluta att helt eller delvis kräva tillbaka statsbidraget. 15 § Om en kulturverksamhet upphör med verksamhet som den fått bidrag för enligt denna förordning, är den återbetalningsskyldig för den del av bidraget som inte har använts. 16 § Om en kulturverksamhet är återbetalningsskyldig enligt 15 §, ska lands- tinget besluta att kräva tillbaka den del av statsbidraget som återbetalnings- skyldigheten avser. Om det finns särskilda skäl för det, får efterge återkrav helt eller delvis. 17 § får meddela de föreskrifter som behövs för verkställig- heten av denna förordning. 18 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas. Kultursamverkan i , och •Antal invånare: 1 288 908. •Kommuner: , , , , , , Hässle- holm, , , , , , , Lands- krona, , , , , , , , , , , , , , , , , , , . •Region: är den högsta direktvalda politiska organisationen i med ansvar för vård och hälsa, kollektivtrafik, utveckling av nä- ringsliv, kultur, infrastruktur, samhällsplanering och miljö- och klimatfrå- gor i . •Regionalt mål: De regionala kulturpolitiska målen utgår från två perspek- tiv: verksamhets- och medborgarperspektivet. har ett rikt konst- och kulturliv av hög kvalitet med både bredd och spets. Alla har möjlighet att ta del av kulturliv och kulturupplevelser. ska verka för ett ökat kulturutbud av hög kvalitet i olika kommuner och del- regioner samt på olika sätt bidra till att kultur är tillgänglig i hela regionen. Detta förutsätter en väl fungerande infrastruktur och ett flöde mellan olika kulturella verksamheter. Fler ska oavsett individuella och geografiska för- utsättningar ha tillgång till ett brett och varierat utbud. Kanaler för påver- kan, en ökad brukardialog samt bättre möjligheter till eget skapande ska utvecklas. Dialogen kring tillgänglighet och delaktighet bör utvecklas mel- lan kommuner och institutioner. bildades ur bl.a. ett regionförbund som bil- dats genom en sammanslutning av 33 kommuner, , och sjukvården i . Vid bildandet av flyttades ansvaret för hälso- och sjukvård inklusive tandvård och regional utveckling inklusive kollektivtrafik från regi- onförbundet till den nya organisationen. var från början en för- söksverksamhet, enligt ett riksdagsbeslut om att ge utökat ansvar för regional utveckling, ett ansvar som har legat hos . Regionen är den högsta direktvalda politiska orga- nisationen i med ansvar för vård och hälsa, kollektivtrafik, utveckling av näringsliv, kultur, infrastruktur, samhällsplanering och miljö- och klimat- frågor i . är facknämnd i kulturpolitiska frågor och verkar på uppdrag av regionfullmäktige. , Kul- tur , arbetar på uppdrag av kulturnämnden med att främja utvecklingen BILAGA 2 KULTURSAMVERKAN I , OCH LÄN i på kulturområdet t.ex. genom att handlägga verksamhets- och utveck- lingsbidrag till kulturaktörer. står som huvudman för tre av sju scenkonstinstitutioner i ; Opera, och Musik i Syd, och för det regionala resurs- och produktionscentret . Regi- onen ansvarar för det regionala biblioteksuppdraget i . är även medstiftare till Regionmuseet i Kristianstad.276 Verksamhet, Huvudsakligt verksamhetsområde, Kommunsäte •AB , Professionell teater-, dans- och musikverk- samhet, •Helsingborgs , Professionell teater-, dans- och musikverksamhet, • Opera och , dans- och musikverksamhet, •Malmö , Professionell teater-, dans- och musikverksamhet, •Malmö , Professionell teater-, dans- och musikverk- samhet, •Musik i , Professionell teater-, dans- och musikverksamhet, Kristi- anstad •Skånes , Professionell teater-, dans- och musikverksamhet, •Form/Design Center, Regional museiverksamhet, •Fredriksdals museer och trädgårdar, Regional museiverksamhet, Helsing- borg •Kulturhistoriska föreningen för , Regional museiverksamhet, •Lunds , Regional museiverksamhet, •Malmö Konstmuseum, Regional museiverksamhet, •Malmö Museer, Regional museiverksamhet, •Regionmuseet , Regional museiverksamhet, •Stiftelsen , Regional museiverksamhet, •Stiftelsen , Regional museiverksamhet, •Regionbibliotek , Regional biblioteksverksamhet, •Kultur , KK, Bild och form, Konst- och kulturfrämjande verksamhet, •Riksteatern , Konst- och kulturfrämjande verksamhet, •Skånes , Regional enskild arkivverksamhet, •Film i , Filmkulturell verksamhet, •Skånes hemslöjdsförbund, Hemslöjdsfrämjande verksamhet, BILAGA 2 KULTURSAMVERKAN I , OCH LÄN Konst och kultur i I finns ett brett kulturutbud med flera verksamheter som utmärker sig nationellt och internationellt. Tillsammans med kommuner, förenings- livet och kulturlivet har byggt upp en basstruktur som gör att har en stark ställning i svenskt kulturliv. Det skånska kul- turarvet är rikt och påminner om att alltid varit en plats där kulturer har mötts och blandats. är också en del av som är Nor- dens största och mest tättbefolkade storstadsområde med ca 3,6 miljoner män- niskor, varav en tredjedel bor i . skapar möjligheter till samarbeten såväl för enskilda kulturskapare som för kulturverksamheter och kommuner.277 I finns flera arkivinstitutioner med olika uppdrag. i är ett regionalt lokalhistoriskt arkiv för . Arkivet är en ideell or- ganisation som arbetar för att lokalhistoria, särskilt dess rika förenings- liv, bevaras och görs tillgängligt för amatörforskning och professionell forsk- ning. Näringslivsarkiv ligger i . förva- rar, vårdar och presenterar arkivmaterial av huvudsakligen historiskt, tekniskt, ekonomiskt och kulturhistoriskt intresse samt håller samlingarna tillgängliga för forskare och andra intresserade. Arkivinstitutioner och aktörer som på olika sätt stöder: Ar- betarrörelsens arkiv i , Arkivcentrum Syd, i , i , stadsarkiv, Nationella Arkivdatabasen, , och Näringslivsarkiv. har ett vitt förgrenat nätverk av olika bibliotek. Universitetsbibliotek, folkbibliotek med filialer och bokbussar, sjukhusbibliotek, skolbibliotek, lik- som specialbibliotek vid museer och arkiv skapar tillsammans ett brett biblio- teksutbud. Universitets- och högskolebiblioteken har som sin huvudsakliga uppgift att bistå forskning och utbildning, och är tillgängliga för allmänheten. Folkbiblioteken är en för alla tillgänglig resurs för kultur, utbildning och in- formation. Folkbiblioteken är samhällets mest besökta offentliga institutioner. Skolbiblioteken utgörs av grundskolebibliotek och gymnasiebibliotek. De har en viktig roll som resurs i barns och ungas lärande. Sjukhusbiblioteken är främst en informationsresurs för sjukhusens personal och patienter. Bibliotek som på olika sätt stöder eller samarbetar med: biblioteken vid Campus , , Lunds univer- sitet, , SLU i , , Helsing- borgs lasarett, Lasarettet och . BILAGA 2 KULTURSAMVERKAN I , OCH LÄN är en av landets starkaste bildkonst- och formregioner. har flera nationellt och internationellt kända institutioner samt en mångfald konsthallar, gallerier och yrkesverksamma konstnärer med tydlig inriktning mot samtids- konst. I finns kurators- och konstnärsdrivna utställningsrum med verksam- heter inriktade på internationellt utställningsarbete och bildkonstperformance. Det finns också ett flertal konst- och konstfrämjande organisationer som t.ex. Konsthantverkscentrum och Konstfrämjandet . Konstfältet för- stärks också av flera privata aktörer med verksamhet på internationell nivå, och arrangeras i ett stort antal konstrundor.