rfr · H30WRFR2 · 2015-10-27 00:00:00 — Sedan kan man göra andra bedömningar, och det gör också många andra när det gäller detta. Men det här är den bästa bedömning som vi gör, och den står vi för. , vice riksbankschef: Jag vill bara fylla på med en synpunkt när det gäller fråga om varje avvikelse från målet uppfattas som ett misslyckande. Jag hoppas att det inte är så. Men det är intressant att numera grälar vi i om tiondelar i inflationen, medan inflationen for fram och tillbaka med hela procentenheter, kanske i ett tidsspann på . Vi rör oss i mindre volymer , och vi ska vara glada för att vi kommit ifrån de höga och svängiga inflationstakterna som plågade oss . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Nej, det är nog inte vår sak i riksbanksdirektionen att diskutera uppdrag till oss. Ni har gett oss uppdraget ett fast penningvärde. det med innehåll. Man ska vara rädd om det som man har kommit överens om när det finns en bred acceptans för det. Vi har alla goda förutsättningar i värl- den att lyckas stabilisera det här . Och vi har faktiskt inte så långt kvar, om man tittar på den underliggande inflationstakten som faktiskt ligger någon- stans kring 1 ½ procent, vilket man kan säga är inom det gamla toleransinter- (S): Tack så mycket för föredragningarna och för spännande och intressanta följdfrågor! Jag har två frågor. Den ena handlar om hushållens skuldsättning. tittat på stad-och-land-perspektivet och regional statistik? Är det helt enkelt ett Det skulle vara intressant att höra om ni har borrat ned er i Den andra frågan gäller fallande börser i och . att när var här diskuterade vi sjunkande rispriser och att det var det som påverkade börsen då. kanske det är helt andra saker. Men på vilket sätt påverkas vi av de fallande börserna i och ? (M): Direktionen slår fast att penningpolitiken fungerar, och det är gott så. Jag vill bara understryka att jag tycker att det är viktigt att man bibehåller förtroendet för institutionen. Vi får väl se om når sitt uppsatta mål. vägen dit måste ända sägas ha kostat på i en minst sagt expansiv penningpoli- Riksbankschefen säger också att han har mer torrt krut att ladda med. konstateras här att transmissionsmekanismen fungerar. har vi kanske inte riktigt sett att stimulanserna har gått ut i realekonomin, utan att de snarare har blåst upp tillgångsvärdena rätt ordentligt. Det är inte bara fastighetspriserna som får utslag i hushållens skuldsättning utan även börskur- ser och så vidare. Man säger också att kommer läget att normaliseras. min fråga: Hur ska detta ske? De uppblåsta tillgångsvärdena har ju av allt att döma blåsts upp just på grund av den expansiva penningpolitiken. med tillgångsvärdena när det här ska rullas tillbaka? Vilken betydelse får det för realekonomin och i sin tur för penningpolitiken? Det har förts en expansiv penningpolitik, inte bara i . sagts är vi högst beroende av vad som händer i vår omvärld, och den expansiva penningpolitiken är ju dessutom ett högst påtagligt fenomen i en global kon- Därför undrar jag: Finns det någon oro i direktionen för hur normali- seringen ska gå till? Finns det några utarbetade modeller för att laborera med tänkbara scenarier framåt? Förs det någon diskussion om detta i riksbanksdi- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , riksbankschef: fråga om hushållens skuldsättning kommer att besvara. Låt mig säga några ord om och börsfallen i . Den stora frågan, som är välkänd i , är att man behöver skifta om efterfrågan från investeringar i export mot mer inhemsk efterfrågan. Det har alla varit medvetna om . Frågan är då hur det ska gå till. Som jag tolkar det internationella samtalet om de här frågorna utgår man från att tillväxten i framgent kommer att vara lite lägre än vad den historiskt har varit. Det är ett rimligt antagande givet att man ska fördela om efterfrågan. föreställer vi oss inte att just börsfallen som sådana är ett absolut avgörande bekymmer när det gäller utvecklingen i , för det är en väldigt liten andel av befolkningen som innehar aktier över huvud taget. Det borde därför rimligtvis inte vara någon avgörande fråga. har en oerhört stor valutareserv, så i det avseendet är inte beroende av resten av världen. Men frågan kvarstår hur man gradvis ska styra om efterfrågan mot konsumtion inom den kinesiska ekonomin. Det kommer att påverka resten av världen på ett eller annat sätt. I vår penningpolitiska rapport när det gäller utvecklingen i gör vi ganska försiktiga tillväxtantaganden. Vår analys är att den förändringen inte utgör något hot mot den ekonomiska utvecklingen i eller påtagligt skulle påverka vår inflationsprognos, även om det naturligtvis finns en lång rad frågeställningar som man sysselsätter sig med i allra högsta grad i . frågade om penningpolitiken och vad som händer när räntan stiger. Räntebanan säger att räntan gradvis kommer att stiga. Det är inte minst ett skäl till att vi sysselsätter oss med frågan om hushållens skuldsättning. Om tillgångspriserna stiger kraftigt och man lånar, och lånar väldigt mycket, inte minst om man lånar till rörlig ränta, blir det i något skede dyrare. Då ska man klara av att betala lånen också när vi går mot en normalisering. Det som väger emot är att en normalisering också innebär en inflationstakt som är högre i resten av världen än vad den är . Det innebär också en hygglig tillväxt i resten av världen. Det kommer då att kompensera för det som sker på tillgångssidan. Men vi kommer inte ifrån att med räntehöjningar som pågår under – normalisering innebär ju att det kommer att inträffa – vill det till i en ekonomi som den svenska men också i många andra länders att tillgångspriserna inte har blåsts upp på ett sådant sätt att man försätter sig i stora bekymmer. Det har att göra med hur stora lånestockarna är när vändningen kommer. Det vill till att man då klarar av det. Vi kommer att gå mot en normalisering förr eller . 500 procents ränta är ovanligt i ett historiskt perspektiv. är också ovanligt i ett historiskt perspektiv, så man får nog räkna med att räntorna stiger . Därför gäller det att fundera kring hur man hanterar det. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , vice riksbankschef: ställde frågan om skulder i ett stad-och-land-perspektiv, om det huvudsakligen är ett storstadsfenomen. Den skuldkvot som vi brukar prata om är den totala skulden bland svenska hushåll i förhållande till allas disponibla inkomst, även de som inte har någon skuld över huvud taget. Den ligger på i , vilket är historiskt högt och högt också i ett internationellt perspektiv. Vi tog in väldigt mycket data från Upplysnings- centralen för att titta under de aggregerade siffrorna. Då kunde vi konstatera att bland vuxna som hade skuld låg skuldkvoten högre, på . Vi kunde också skära dessa data på stad och land och konstaterade då att stock- holmarna låg högst. Men snittet för alla kommuner låg på . Alla dessa data finns i en så kallad ekonomisk kommentar som publicerades i Som sagt: Skuldkvoten ligger på bland dem som har skuld, och det är ingen jättestor skillnad mellan stad och de mindre städerna. Sedan kommer stockholmarna och drar ifrån på slutet med uppemot 400 pro- Bland dem som har skuld är det också rätt jämnt fördelat, oavsett in- komstgrupp eller åldersgrupp. Det är ett ganska brett fenomen. gått väldigt fort . Det här är inte bara ett innerstadsfenomen runt frågar vad som händer på de finansiella marknaderna när Sådana processer går sällan smidigt, men det får man ta. Man ska komma ihåg att en normalisering till högre räntor har sin utgångs- punkt i en bättre ekonomisk utveckling med högre inflation, och det är det som vi alla i någon mening är ute efter. Det kommer att fungera som en kompen- sation för att det kan vara lite volatilt på en del marknader. Världsekonomin har levt med stigande räntor förr, så det ska finnas alla förutsättningar att klara av det även framöver. Ordföranden: är den öppna utfrågningen om den aktuella penningpo- Vi tackar så mycket för föredragningar, frågor och svar. BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen seminarium om OECD:S handlingsplan mot Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriande bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning