eunbil · H30N43085A · 2015-10-19 00:00:00 — Kommenterad dagordning för Rådet för Utrikes frågor (utveckling) Godkännande av den preliminära dagordningen Ett första tillfälle för biståndsministrarna att diskutera frågan om EU:s framtida relation till länder i , och efter det att löper ut . Frågan diskuterades kort av utrikesministrarna . Regeringen avser förorda att ett bredare politiskt partnerskap etableras mellan EU och AVS-länderna efter 2020 för att bidra till att skapa jämbördiga relationer baserat på ömsesidiga intressen. Samarbetet bör spänna över samtliga politikområden. Regeringen anser att inte bör förnyas i sin nuvarande form, vilket dock inte innebär en nedprioritering av relationerna. Ett framtida partnerskap bör bland annat bygga på genomförandet av Agenda 2030 (de nya hållbarhetsmålen) som inte bara inkluderar AVS-länderna utan också EU. EU behöver tydliggöra en differentiering som beaktar ländernas olikheter. Hur detta bäst bör göras kommer att diskuteras senare i processen. Politisk dialog med AVS-länderna kommer fortsatt att vara viktig. Regeringen anser vidare att det är viktigt att AVS-länderna konsulteras löpande under processen så att deras ägarskap säkerställs. Viktigt att EEAS och KOM har ett nära samarbete för att säkerställa att ansatsen blir bred. (förberedelse inför världshumanitära toppmötet (WHS) och presentation kring FN:s generalsekreterares högnivåpanel om humanitär finansiering) Diskussionspunkt Det av FN:s generalsekreterare utlysta världshumanitära toppmötet (World Humanitarian , WHS) äger rum i . En lång inkluderande förberedelseprocess avslutas i då de globala konsultationerna hålls. Diskussionen vid FAC (utv) är första diskussionen på ministernivå i EU-kretsen och avsikten är att den ska ta formen av en policydebatt under vilken medlemsstaterna förväntas presentera sina respektive prioriteringar. EU:s roll i den fortsatta förberedelseprocessen förväntas också bli föremål för diskussion. Rådsslutsatser förväntas antas . Vidare ska kommissionär informera om arbetet med högnivåpanelen för humanitär finansiering. Hon förväntas beskriva vilket fokus panelens slutrapport kommer få. Slutrapporten är ett officiellt inspel till generalsekreterarens rapport inför WHS och som presenteras . är det enda land som har en minister i panelen (utrikesminister som deltar i personlig kapacitet) och får därmed en särskilt viktig roll i diskussionen. Regeringens ståndpunkt Regeringen vill understryka vikten av att det världshumanitära toppmötet utnyttjas till fullo för att komma vidare i arbetet med att bemöta de utmaningar som det humanitära systemet står inför. Arrangörerna bör tillämpa ett tydligt ledarskap och ge besked om uttryckliga mål för toppmötet, annars kommer substansdiskussionerna att försvåras ytterligare. WHS är också en möjlighet att inkludera fler icke-traditionella aktörer och uppmuntra redan aktiva givare att göra mer. Regeringen önskar se att EU i dialog med FN verkar för en tydlig process fram till toppmötet och främjar en substansdiskussion i syfte att WHS blir en inkluderande plattform för humanitära diskussioner. Regeringens prioriteringar är en reformerad finansieringsstruktur, respekt och efterlevnad av de humanitära principerna och internationell humanitär rätt samt att stärka drabbade befolkningar och öka lokala aktörers delaktighet, inte minst kvinnors deltagande. Det är också viktigt att reformeringen av det humanitära systemet sker i linje med den nya 2030-agendan och att ett hållbart utvecklingsperspektiv följer åt diskussionerna. Externa aspekter av migration diskuterades vid FAC (utrikes) . Vid FAC (utveckling) kommer diskussionen troligtvis att handla om kommissionens plan för uppföljning av rådsslutsatser om migration och utveckling . Utvecklingsrelaterade aspekter av förberedelserna för högnivåkonferensen i kan även komma upp. Regeringen framhåller vikten av att intensifiera arbetet på europeisk och internationell nivå med att angripa grundorsakerna som driver människor på flykt. Biståndet kan i detta avseende bidra till fattigdomsbekämpning, stärka det konfliktförebyggande arbetet, förbättra skyddet för mänskliga rättigheter och demokrati och satsa mer på institutions- och kapacitetsbyggande. Det är viktigt att i flykting- och migrationssammanhang vara tydlig med att bistånd inte ska villkoras utanför länders utvecklingsplaner, dvs i enlighet med tidigare internationella åtaganden om biståndseffektivitet. Centralt är att säkerställa att biståndsmedel går till att minska grundorsakerna till fattigdom, konflikter och migration, inte till att finansiera kortsiktiga migrationsstävjande åtgärder som exempelvis olika typer av säkerhetsåtgärder för gränsbevakning. Därtill är regeringens inställning att migration utgör en stark drivkraft för utveckling och är ett verktyg för att bekämpa fattigdom, t.ex. genom remitteringar och kunskapsöverföring. Regeringen bereder frågan om eventuellt stöd till för insatser som avser stabilitet, utveckling och att öka kapaciteten för att hantera migration i delar av , inklusive . Regeringen bereder även ett eventuellt stöd till den sk Madadfonden för insatser med anledning av krisen i . Regeringen anser att () ska ha ett tydligt mervärde om de upprättas, att de inte bör duplicera redan existerande instrument, att medlemsstaterna inte bör förlora kontrollen över medlen, att administrativa kostnader ska hållas nere och att biståndsmedel ska används i enlighet med OECD-DAC:s regelverk. för jämställdhet och utveckling En ny handlingsplan för jämställdhet antogs inom EU. Rådsslutsatser som syftar till att välkomna handlingsplanen och säkerställa ett effektivt genomförande förväntas antas utan diskussion vid mötet. Med anledning av den nya handlingsplanen ges biståndsministrarna möjlighet att göra inlägg på temat jämställdhet och utveckling. för 2016-2020 är ett viktigt genombrott för EU:s jämställdhetsarbete. Jämställdhet och alla kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inklusive SRHR, ska vara en integrerad del av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och i allt EU-arbete, det gäller inte bara utvecklingssamarbetet. Regeringen vill verka för ett effektivt rättighetsbaserat genomförande av den nya handlingsplanen och lägger stor vikt vid uppföljning och utvärdering av planen. Ett framgångsrikt genomförande förutsätter att ledarskap och ansvarsutkrävande stärks på alla nivåer och tillräckliga resurser, finansiella liksom personella, avsätts för jämställdhetsarbetet. Regeringen vill betona vikten av att EU:s arbete för jämställdhet vägleds av ett samstämmigt agerande, internt och externt, i enlighet med 2030-agendan och de globala målen för hållbar utveckling. I anslutning till FAC (utveckling) men ej på rådets dagordning Gemensam arbetslunch med miljöministrarna för att diskutera Agenda 2030 I samband med FAC (utveckling) har biståndsministrarna en arbetslunch med miljöministrarna. Överlag finns och EU:s prioriteringar mycket väl representerade i 2030-agendan, där de globala målen för hållbar utveckling inkluderas. Avsikten är att diskutera genomförandet av agendan. Inga förhandlingar eller beslut sker vid arbetslunchen. Regeringen har en hög ambition för genomförandet av Agenda 2030. Regeringen vill se ett brett engagemang för genomförande både på nationell och internationell nivå där deltagande från en bredd av aktörer främjas. var med att driva igenom att bland annat målen om fredliga samhällen, miljö, jämställdhet, och delmålen om SRHR finns med och kommer med kraft verka för dess genomförande. politik för global utveckling (2002/03:122) kommer vara ett viktigt verktyg för genomförandet av Agenda 2030 och dess mål, i det att den betonar vikten av samstämmighet mellan politikområden och hållbarhetsaspekter för en global rättvis hållbar utveckling. Också det nya policyramverket för utvecklingssamarbete formuleras nu för att följa Agenda 2030. Regeringen vill även betona att EU: s medlemsstater och EU-institutionerna måste stå fast vid sina ODA-åtaganden men också att endast är ett av flera medel för genomförandet av agendan. EU:s samstämmighetspolitik (Policy Coherence for Development, PCD) måste vara ett nyckelverktyg i genomförandet. Regeringen framhåller att det är viktigt att upprätthålla ett integrerat angreppssätt när vi går mot genomförandet.