rfr · H20WRFR13 · 2015-06-11 00:00:00 — Här fokuseras dock på unga med funktionsnedsättning; kvinnor och särskilt unga mammor prioriteras. Syftet med TIA är att ge målgruppen en varaktig lösning på sin försörjnings- och sysselsättningssituation. Arbetet med deltagarna är in- BILAGA 2 EXEMPEL PÅ SAMORDNINGSFÖRBUND delat i fyra steg: kartläggning, arbetsträning, arbetsprövning och avslut. Kartläggning och arbetsträning sker i första hand i projektets lokaler medan arbetsprövning sker hos olika arbetsgivare. Antal deltagare i TIA 2013: nya deltagare 13 (AF 9, Soc. 2, FK 2). Totalt antal deltagare: 33. Avslutade: 11. Till arbete eller studier: 6. Resultat anställningar: –anställdes 9 personer på företag, 7 personer var fortfarande anställda , 27 personer har fått anställning i projektet och 23 är fortfarande anställda . Projektet bedrivs i nära samverkan mellan i kommun och och samordningsförbundets lokala samverkansgrupp. Målgruppen är ungdomar mellan som har stora svårigheter i , stora kunskapsluckor, låg social kompetens, låg uthållighet mentalt och fysiskt samt låg problemlösningskapacitet och utbredd skoltrötthet. Syftet är att skapa en verksamhet där det blir möjligt att erbjuda målgruppen en plattform där de kan växa och känna sig trygga för att sedan hitta sin väg till arbetslivet och delaktighet i samhället. Navigatorskolan fungerar enligt ”medlevarprincipen” där allt görs tillsammans. Ambitionen är att ha en beställare per kund till arbetsuppgifter i ateljé och verkstad för att visa eleverna en tydlig bild av kopplingen mellan utfört arbete och ersättning. Praktiskt arbete varvas med studier. hade Navigatorskolan 22 elever inskrivna på hel- eller deltid. Vissa elever gjorde stora framsteg medan andra med svår psykisk problematik hade låg närvaro. En elev fortsatte till komvux, och två elever har uppnått betyg i grundskolekurser. Projektet bedrivs i samverkan mellan Arbetsmarknadsenheten i kommun, , och i län och ska pågå till . Målgruppen består av ungdomar, långtidssjukskrivna, långtidsarbetslösa och bidragstagare som står till arbetsmarknadens förfogande samt personer med psykosociala problem som är i behov av gemensamma insatser för att ta sig ur arbetslöshet, ohälsa och/eller försörjningsstöd. Ungdomar i åldern 18– prioriteras. Målet är att förkorta människors tid i utanförskap. av deltagarna ska efter tre månaders avslutad projekttid nå anställning eller studier och samtliga deltagare ska närma sig arbetsmarknaden eller få en bedömning som kan öka utsikterna. Effekter inom berörda organisationer ska bli ett minskat tryck på ständigt återkommande ärendena som kan minska och övergå till långsiktiga lösningar. Den totala genomströmningen kan uppgå till 30–40 personer. Verksamheten, som genomförs i Kleva på BILAGA 2 EXEMPEL PÅ SAMORDNINGSFÖRBUND , består av traditionella gårdssysslor i arbetsträning med fokusering på odling och djur. Deltagarna får coachning, vägledning och arbetsförmågebe- –deltog elva personer i pro- Vägknuten 2 i , och Projektet bedrivs i samverkan mellan kommunerna i , och , , och i Projektet påbörjades och ska pågå till Målgruppen är personer med någon form av psykisk, fysisk eller social funktionsnedsättning i åldersgruppen 18–. Man prioriterar unga, som är i behov av myndigheternas gemensamma insatser för att närma sig arbets- marknaden och/eller studier. Cirka 30 personer deltar i projektet och totalt ca 90 . Målet är att av dessa efter avslutad aktivitet ska ha fått ökad egenförsörjning genom arbete eller studier. utifrån den enskilde deltagarens behov, men målsättningen är att den inte ska Grunden i projektet är gruppverksamhet med fokus på kommunikation och där deltagarna ska öva upp sin kreativa sida. heten består av kartläggning av individens livssituation, upprättande av en ge- nomförandeplan, gruppverksamhet, praktik och träning både inom förvaltning och i det privata näringslivet. I ett tidigare liknande projekt gick av deltagarna till arbete eller studier efter avslut. 90–av samordningsförbundets resurser går till individinriktad verksamhet, medan strukturinriktade insatser tar 5–av resurserna. Strukturinriktade insatser består främst i utbildning, t.ex. supported em- ployment som är en metod för arbetslivsinriktad rehabilitering. –2013 finansierade i län drygt 30 projekt med ca 1 450 personer som deltog till avslut. soner () gick till arbete eller studier vid avslut. Många gick även till Arbetsförmedlingen för fortsatt coachning. BILAGA 2 EXEMPEL PÅ SAMORDNINGSFÖRBUND Andel och antal personer i arbete eller studier efter avslutade insatser Andel (%) Källa: Powerpointpresentation av förbundschef . leds av en styrelse där varje kommun har en ledamot och en ersättare. har en ledamot, tre och Arbetsförmedlingen en ledamot och samma antal ersättare. Styrelsen består sammanlagt av 17 ledamöter. Styrelsen har utsett ett arbetsutskott på sex personer – fyra politiker och två tjänstemän (från och Arbetsförmedlingen). Sex lokala samverkansgrupper som finns i länet bereder bl.a. projektförslag. De lokala samverkansgrupperna är ett forum för utveckling av samverkan mellan tjänstemän vid de fyra myndigheterna och har ett ansvar när det gäller att ta fram behovsområden och mäta resultat av aktiviteter. Den löpande verksamheten leds av en förbundschef på heltid. deltar i ett samarbete med övriga länsförbund, i landet och förbundschefen är med i nätverket . Från förbundets bildande har de finansiella medlen reserverats för respektive kommun i förhållande till kommunens invånarantal. Dessa kommunpotter har medfört att förbundet byggt upp ett ansenligt eget kapital och att det i vissa fall genomförts mindre genomtänkta projekt för att använda innestående medel. Vid förbundets ägardialog beslutades att avskaffa systemet med kommunpotter och att förbundets medel fortsättningsvis hanteras i en gemensam kassa. har ackumulerade medel , och styrelsens ambition är att använda merparten av dessa medel till faktisk verksamhet. Förbundet har fått sänkt tilldelning av den statliga delen av medel från . Med hänvisning till att förbundet har ett stort eget kapital minskades tilldelningen till . Tillsammans med inbetalningarna från övriga parter uppgår de samlade bidragen till . Till det kommer eget kapital som /15 uppgick till . BILAGA 2 EXEMPEL PÅ SAMORDNINGSFÖRBUND Med anledning av de minskade ägarbidragen och att det egna kapitalet kommer att förbrukas riktade förbundets styrelse en skrivelse till där man begär ett tidigt besked om det statliga bidraget för . Ett tidigt besked sägs också vara viktigt för att och kommunerna ska kunna reservera medel i sina respektive budgetar.159 Närmare uppgifter framgår av följande sammanställning över förbundets treårsbudget. 2015 (tkr) 2016 (tkr) 2017 (tkr) Adm., utbildning, personal och – två exempel på länsförbund läns samordningsförbund inrymmer kommuner med mycket stora skillnader vad gäller invånarantal, arbetsmarknad m.m. Förbundschefen menar att det förekommer en viss motsättning mellan stad och land och att det finns kulturella skillnader att överbrygga. Han betonar att det tar tid att bygga en verksamhet med många parter – det är ganska svårt, och det blir många möten bara för att förstå varandras organisation. Det tar tid att få till stånd vettiga verksamheter, men när förbundet väl har fått dem på banan rullar det på. Förbundschefen menar att det tar tid när man startar ett stort förbund innan medlemmarna förstår vad förbundet gör, vilken nytta det ger och på vilket sätt man ska samverka. har elva medlemmar, och i vissa frågor tar det tid att komma överens. består av åtta kommuner. fanns sex samordningsförbund, men verksamheten blev liten med få deltagare, förhållandevis höga administrativa kostnader samt brist på kommunikation mellan förbunden. I de utvärderingar som genomfördes av organisationerna fann man brister. i verkade för att det skulle bildas ett länsförbund, vilket också genomfördes . 159 Skrivelsen Om tilldelning av medel . BILAGA 2 EXEMPEL PÅ SAMORDNINGSFÖRBUND Förbundets lokala samverkansgrupper (Loksam) finns i varje kommun. Loksamgrupperna består av representanter med chefs- och/eller beslutsmandat från parterna och är viktiga för verksamheten. Dessa grupper kartlägger den egna kommunen och fångar upp lokala önskemål samt verkar för att skapa förutsättningar för insatsers genomförande i den egna organisationen. Det är även ett förankringsställe för både pågående och tillkommande insatser. Tack vare de lokala samverkansgrupperna tappar inte samordningsförbundet den lokala förankringen, trots att det är ett länsförbund. Enligt förbundschefen är det på handläggarnivå man ser hur det egentligen ser ut och där man har konkreta idéer. Förbundschefen betonar att det troligen skiljer sig väsentligt att arbeta i ett förbund som består av en kommun jämfört med ett länsförbund. – vägen till ett samordningsförbund bildades bestående av , länets tio kommuner, och . Fram till dess var det enda länet i landet utan något samordningsförbund. Företrädare för samtliga parter framhåller att har haft en väl fungerande samverkan i olika former fram till andra . och gjorde en framgångsrik satsning inom ramen för Finsam 93. Det berättas att man tidigt kunde ge stöd till och undvika rundgång för individer som förekom i många system. kunde därefter inom ramen för Frisam anställa personal för samverkan med vårdenheter och Arbetsförmedlingen. Det fanns många tjänster inom denna samverkan, och man satsade mycket i tidiga insatser inom psykiatrin, på vårdcentraler m.m. Denna samverkan upphörde i och med att de statliga medlen till Frisam drogs in. Inom bildade man 2008 något som kallas länsledning och som fortfarande finns kvar. Länsledning innebär att och länets kommuner har en struktur för samverkan mellan politiker och den högsta tjänstemannanivån – socialchefer, äldre- och omsorgschefer och skolchefer. Länsledningen har regelbundna möten. undersöktes också möjligheten att bilda ett samordningsförbund, men intresset var då inte tillräckligt stort. Bland annat ansåg att det låg för mycket fokus på arbetsmarknadsfrågor. På initiativ av togs frågan upp på nytt 2012, och en kartläggning genomfördes för att undersöka intresset i länets kommuner. Från sida var det en förutsättning att samverkan skulle ske på länsnivå eftersom ingår i Region 2015, vilket delvis innebär ett annat uppdrag. Syftet är att skapa förutsättningar för ett livskraftigt med fokus inte bara på sjukvård utan även på arbete. går in i få till stånd en struktur för samverkan som blir likartad i hela länet. Majoriteten av kommunerna visade sig vara för bildandet av ett samordningsförbund. En företrädare för en kommun förklarar att man saknar tillgång BILAGA 2 EXEMPEL PÅ SAMORDNINGSFÖRBUND till kompetens för att kunna skicka individer rätt. ”Pengar finns, vi har en egen budget, vi trollar med knäna, men det svåra är att få till strukturerna – att få tillgång till den kompetens som finns. Hur ska jag få in en person i det psyko- Det handlar om att kunna jobba effektivt med personerna.” Kommunen förväntar sig att det ska bli lättare att skapa strukturerna i sam- verkan när man bildat ett samordningsförbund. I förberedelserna för bildandet av ett samordningsförbund har man arbetat med frågan hur man ska kunna nyttja de befintliga strukturerna för samverkan och inte bara bygga upp paral- lella strukturer, parallella grupper med chefer på olika nivåer hos parterna. Exempel på integrerad samverkan I denna bilaga redovisas som komplement till avsnitt 4.2.3 några konkreta exempel på integrerad samverkan. har sedan starten arbetat med en projektorganisation som har byggt på att i projektform pröva olika former av rehabiliterings-, samverkans- och metodutvecklingsinsatser med målet att genomföra väl fungerande verksamhet till ordinarie huvudmän. Projekten har antingen initierats genom att arbetsgrupper (som bestått av medarbetare i de medverkande organisationerna) har fått i uppdrag att ta fram förslag till insatser utifrån en eller flera behovsgrupper vilka har identifierats ha behov av samverkanslösningar, eller genom ansökan från organisationerna. Frågan om förbundets arbetssätt med tidsbegränsade projekt ifrågasattes, och drogs ett utvecklingsarbete igång för att bygga upp och finansiera verksamhet långsiktigt för målgruppen. Förbundet arbetar med lokala plattformar i varje kommun. Verksamhet anpassas till hur de lokala förhållandena ser ut. I plattformarna finns koordinatorer som är anställda av medlemsorganisationerna och som finansieras av förbundet. Hela idén att arbeta på detta vis har arbetats fram i samarbete med ordinarie verksamheter som har haft stor delaktighet i arbetet. Plattformar utesluter inte projekt, men projekt är ett komplement, främst i form av metodutvecklingsprojekt med ett klart genomförandesyfte. I och med att arbetet är långsiktigt kan man bättre möta individens behov. Medverkande myndigheter tar ett aktivt ansvar för plattformen och dess utvecklingsprocess eftersom de har ett ägaransvar som leder till en ökad samverkan och samarbete mellan organisationerna. Det leder till en aktiv styrning av plattformsarbetet. var till att börja med ett projekt i –. Samtliga parter var överens om att projektet skulle bli en permanent verksamhet. beskrivs numera som en plattform för ordinarie och långsiktig samverkan mellan de fyra parterna inom området arbetsinriktad rehabilitering. är en sammanhållen mötesplats för unga vuxna i åldern 16–med behov av stöd och service från flera myndigheter. Målgruppen har stora problem. De flesta har avbrutit sina gymnasiestudier; en del har avbrutit sin skolgång i . En individ kommer till via en remiss från handläggare i den ordinarie verksamheten som gjort bedömningen att personen i fråga behöver BILAGA 3 EXEMPEL PÅ INTEGRERAD SAMVERKAN Ett team av handläggare – från respektive samverkande part – ar- Samtliga i teamet har arbetat eller arbetar inom ordinarie verksamhet. Det som skapar framgång med är, enligt teamet, att man har ett helhetsperspektiv: att insatser kommer i rätt följd och att man, till viss del, har mer resurser. Det finns även en studie- och yrkesvägledare i tea- (Arbetsförmedlingen har inom ordinarie verksamhet avsatt en tjänst för kontakt med skolan. En handläggare åker ut och träffar lärare och elever och skolorna kan kontakta handläggaren för att meddela om avhopp.) går in och stöder genom att finansiera lokaler eller temporärt vissa tjänster i väntan på att en part tar över. kommer tills vidare att ha kvar ett långsiktigt åtagande av Arbetsmarknadstor- get genom finansiering av utvecklingsledare, hyra och driftskostnader. det betonas att det inte finns något självändamål för samordningsförbundet att stå kvar med långsiktig finansiering av ordinarie samverkan om den kan tas över av de fyra medlemsmyndigheterna. fanns det 80 samordningsförbund i landet. 241 av landets 290 kommuner ingår i samordningsförbund. Kommuner/stadsdelar i för- , , , Hu- diksvall, , , , , , Var- , , , Kro- kom, , , , , , Vet- långa, , , BILAGA 4 FÖRTECKNING ÖVER SAMORDNINGSFÖRBUND Kommuner/stadsdelar i för- (, Klippan, , , , Sim- BILAGA 4 FÖRTECKNING ÖVER SAMORDNINGSFÖRBUND Kommuner/stadsdelar i för- fors, , , och (BÅD-ESÅ)* ling, , Ro- mina, , ) berg, Sala, och Ale, , , fors, , , och (BÅD-ESÅ)* BILAGA 4 FÖRTECKNING ÖVER SAMORDNINGSFÖRBUND Kommuner/stadsdelar i för- , , , Le- , , , Ta- , , Ljusnaberg, län (SOFINT) , , Kumla, * , , , och (BÅD-ESÅ) ligger i både och . Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? – arbetsmarknadsutskottets offentliga se- minarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende for- Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen seminarium om OECD:S handlingsplan mot Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriande bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar