rfr · H20WRFR9 · 2015-04-16 00:00:00 — beslutade att fler fartygskategorier ska kunna få sjöfarts- stöd.324 Beslutet innebär att i fortsättningen ska inte bara last- och passagerar- fartyg kunna få sjöfartsstöd, utan även andra typer av fartyg som påverkas av 2012/13:TU19. HANDLINGSPLAN FÖR ATT FÖRBÄTTRA SVENSK SJÖFARTSNÄRINGS KONKURRENSKRAFT den internationella konkurrensen. Det handlar om fartyg som är anpassade för särskilda funktioner, t.ex. kabel- och rörläggningsfartyg, kranfartyg och olika slags forsknings- och mätfartyg. Flera EU-länder beviljar redan stöd till den här typen av fartyg. Syftet med de nya bestämmelserna är att erbjuda den svenska sjöfartsnäringen och de svenska rederierna bättre förutsättningar att hävda sig i den internationella konkurrensen. Utskottet pekade i sitt betän- kande bl.a. på att det är angeläget att den svenska sjöfartsnäringen kan hävda sig internationellt även inom de områden som inte utgörs av gods- och passagerartransporter i strikt mening. Utskottet förutsatte att regeringen skyndsamt skulle vidta de åtgärder som föreslås i propositionen för att därige- nom bidra till att även i ett längre perspektiv har en livskraftig sjö- fartsnäring och rederiverksamhet. Utredning om tonnageskatt och andra stöd till sjöfarten En särskild utredare ska analysera möjligheten att införa ett system med ton- nageskatt i Sverige.325 I detta sammanhang ska utredaren även se över andra befintliga stöd för sjöfartsnäringen. Tonnageskatt innebär att rederiernas in- komst bestäms schablonmässigt med utgångspunkt i fartygets storlek i stället för i de faktiska inkomsterna. Regeringens målsättning är att , i ett in- ternationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Utredaren ska lämna förslag till ett heltäckande system för tonnageskatt. Utredaren ska även i den utsträckning det bedöms som nödvändigt lämna förslag till änd- ringar av befintliga stöd för sjöfartsnäringen. Uppdraget ska ses mot bakgrund av den ökade internationella konkurrensen på sjöfartsområdet och att antalet svenskflaggade fartyg minskat . Syftet är att öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan. Utredaren ska redovisa uppdraget senast den 15 november 2014.326 Frågan om internationellt register har utretts Flera stater har infört s.k. internationella register. Rederier med fartyg som är registrerade i internationella register kan frångå nationella arbetsrättsregler och därmed få möjlighet till reducerade arbetskraftskostnader. Frågan om Sve- rige ska införa ett internationellt register har utretts. Ett utredningsbetänkande förordade att sådant register inte ska införas i Sverige.327 Den dåvarande rege- ringen bedömde också att det saknades tillräckligt stöd för en sådan ändring. 326Utredningstiden förlängdes till (dir. 2014:137). HANDLINGSPLAN FÖR ATT FÖRBÄTTRA SVENSK SJÖFARTSNÄRINGS KONKURRENSKRAFT Av de ca 10 000 personer som är ombordanställda är tillfälligt anställd personal (TAP). TAP-avtalen innebär att en viss andel av beman- ningen ombord på lastfartyg i internationell fart kan bestå av medborgare från stater utanför EES-området enligt särskilda kollektivavtal, dvs. de anställs på andra villkor än enligt svenska arbetsrättsregler. har tillämpats se- dan 1998 i som ett alternativ för att reducera bemanningskostnaderna. Arbetsmarknadens parter har varit överens om att kan gälla för av besättningen, dock har viss tillämpning förekommit. Av handlingsplanen framgår att en åtgärd för att närma kostnaderna för arbetskraft till förutsättningarna i om- världen kan vara en utökad tillämpning av TAP-avtalen. En sådan åtgärd är emellertid en fråga för arbetsmarknadens parter att komma överens om. Nya regler för ökad flexibilitet med överlåtelse av tillsyn inom sjöfartsskyddet Tillsynsuppgifter inom framför allt sjösäkerhet är i stor omfattning överlåtna till klassificeringssällskap. När det gäller tillsynsuppgifter inom sjöfartsskyd- det328 har dessa dock varit förbehållna Transportstyrelsen. be- handlade en proposition om sjöfartsskydd samt motionsför- slag om sjöfartens utveckling, inlandssjöfart, miljöfrågor och säkerhetsfrågor. Riksdagsbeslutet innebär att Transportstyrelsen ska kunna erkänna vissa orga- nisationer som s.k. sjöfartsskyddsorganisationer och överlåta vissa tillsyns- uppgifter till dem. Svenska rederier ska själva kunna välja vem som ska sköta tillsynen hos dem, vilket kan göra att tillsynskostnader minskar. De nya reg- lerna gäller fr.o.m. den 1 juli 2013.329 Utredning om en alternativ organisation för lotsningen Ansvaret för lotsning till och från landets hamnar ligger hos . En möjlig alternativ organisation för lotsningsverksamheten har utretts, bl.a. om större flexibilitet kan skapas för s.k. lotsdispenser där befälhavare får rätt att framföra sina fartyg på svenskt vatten utan lots.330 I utredningsbetänkandet fö- reslogs en öppning av monopolet. I handlingsplanen konstaterades att det var ett svagt intresse för en ändrad ordning och det ansågs därför inte finnas något behov av att göra någon ändring i den övergripande strukturen för lotsnings- verksamheten. Den föregående regeringen angav i sin handlingsplan att man avsåg att analysera förutsättningarna för utökade lotsdispenser och eventuella förbättringar av förutsättningarna för s.k. öppensjölotsning.331 328Sjöfartsskydd är de åtgärder som vidtas för att skydda sjöfarten mot yttre hot. Se t.ex. trafikutskottets uppföljning av sjöfartsskyddet, rapport /06:RFR7. 2012/13:110, bet. 2012/13:TU12. 331Öppensjölotsning är lotsning till havs som ibland efterfrågas av vissa lastägare. HANDLINGSPLAN FÖR ATT FÖRBÄTTRA SVENSK SJÖFARTSNÄRINGS KONKURRENSKRAFT Införande av om inre vattenvägar Utskottet konstaterade att regeringens avsikt att införa EU:s regel- verk om inre vattenvägar kan skapa nya förutsättningar för sjöfartsbranschen att utveckla såväl gods- som passagerartrafik på inre vattenvägar.332 beslutade därefter att ska börja införa om inre vattenvägar. Beslutet innebär att ett nytt frivilligt regelverk för trafik på de inre vattenvä- garna införs. I har havssjöfartsregler gällt för all fartygstrafik. I och med lagändringarna ska börja införa om inre vatten- vägar. Inre vattenvägar är t.ex. älvar, sjöar, kanaler och vissa kuststräckor. Bland annat ska svenska fartyg ha ett särskilt certifikat för inlandssjöfart om de trafikerar inre vattenvägar. Utskottet konstaterade att regeringens förslag är ett nödvändigt steg på vägen för att införa om inre vattenvägar. Införandet av EU-reglerna kan öka sjöfartens konkurrenskraft och bidra till en utveckling av sjötransporterna i Sverige.333 Uppdrag att analysera trafikens kostnadsansvar Utgångspunkten för trafikens kostnadsansvar är att de skatter och avgifter som tas ut för trafiken som är transportpolitiskt motiverade bör motsvara trafikens samhällsekonomiska kostnader. Trafikanalys har i uppdrag att redovisa transportsektorns samhällsekonomiska kostnader i relation till skatter och av- giftsuttag inom olika delar av den svenska och europeiska transportsektorn. Därtill har fått i uppdrag att ta fram kunskapsunderlag om trafikens samhällsekonomiska kostnader. Detta uppdrag redovisades . Landinfrastruktur till och från hamnarna Ett femtiotal allmänna hamnar i är öppna för allmän kommersiell sjö- fart. De flesta av dessa hamnar används av flera trafikslag för omlastning och mellanlagring. Den absoluta huvuddelen av allt export- eller importgods pas- serar en hamn i transportkedjan. har ställt sig bakom inriktningen att skapa förutsättningar för ett kapacitetsstarkt, robust, säkert, tillgängligt och i alla avseenden hållbart transportsystem med fokus på de vik- tigaste noderna och stråken där viktiga import- och exporthamnar och deras anslutningar ingår.334 Enligt handlingsplanen kan det behövas förbättringar av anslutningarna till hamnarna, t.ex. ökad bärighet, breddning av vägar eller för- stärkta järnvägsanslutningar. Det kan även behövas åtgärder i farlederna in till hamnarna, t.ex. muddring och utmärkning av inseglingsrännan. 2012/13:TU12. 2013/14:TU2. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2. HANDLINGSPLAN FÖR ATT FÖRBÄTTRA SVENSK SJÖFARTSNÄRINGS KONKURRENSKRAFT Ändrade regler för medfinansiering till statliga infrastruktur har beslutat om lagändringar för att ge kommuner och landsting rätt att lämna bidrag till anläggande av allmänna farleder som staten ansvarar för. Beslutet innebär bl.a. att de befogenheter att lämna bidrag till byggandet av statliga vägar och järnvägar som kommuner och landsting redan har haft ut- vidgas till att även omfatta viss sjöfartsinfrastruktur och att reglerna för kom- munal redovisning av bidrag till statlig infrastruktur även omfattar bidrag för medfinansiering av anläggande av allmän farled.335 Sjöfartsnäringen möter en förändring i kraven på arbetskraft. Behovet av spe- cialiserade tekniker ökar, som ett stort antal pensionsavgångar påverkar tillgången på arbetskraft. Med en minskad svenskre- gistrerad flotta minskar förutsättningarna för studenter att få fartygspraktik. Intresset för sjöfartsutbildningen har varit stort , såväl inom gymnasieskolan som inom högskolan. Utbildning till matros och motorman erbjuds på ett tiotal gymnasieskolor. Befälsutbildning för sjökaptener och sjö- ingenjörer erbjuds på två högskolor. För att få behörighet och kunna söka jobb krävs också att studenterna har genomfört praktik. har antalet tillgängliga praktikplatser minskat markant till följd av omflaggningen av svenska fartyg. Högskolorna kompenseras för den merkostnad det innebär att förlägga studenternas praktik till fartyg under andra länders flagg. och Försvarsmakten erbjuder möjlighet till praktik på sina fartyg. En dialog har inletts med andra myndigheter om att kunna erbjuda fler praktikplatser på statliga fartyg och diskussioner pågår med de nordiska grannländerna om ett möjligt samarbete inom området. () i , som etablerades 1983 och lyder under IMO, är för eftergymnasial maritim utbildning och forsk- ning. I handlingsplanen slås fast att även fortsatt ska verka för att vara värdland för WMU, bl.a. genom att betala en del av driftskostnaderna. Beslut om beväpnade vakter på svenska fartyg för att skydda mot pirater har beslutat att svenska fartyg ska kunna få tillstånd för beväpnade vakter om det finns risk för att pirater kan angripa fartyget. Vakterna ska få ha 2012/13:153, bet. 2013/14:KU2. HANDLINGSPLAN FÖR ATT FÖRBÄTTRA SVENSK SJÖFARTSNÄRINGS KONKURRENSKRAFT skjutvapen och ammunition ombord på fartyget. På så sätt ska det vara möjligt att skydda fartyget, dem som jobbar på fartyget, passagerarna och fartygets last. har det blivit vanligare med sjöröveri, men pirater har aldrig lyckats ta sig ombord på fartyg som haft beväpnade vakter. menar att det är viktigt att beväpnade vakter inte leder till mer våld om pirater angriper ett fartyg. Den nya lagen började gälla den 1 juli 2013.336 Kontroll av fartyg genom flaggstatstillsyn och hamnstatskontroller Regeringen uttalade i handlingsplanen att antalet undermåliga fartyg ska minska och att hamnstatskontrollerna ska fokusera på högriskfartyg. Trafikövervakning och trafikreglering på transporteras nästan dubbelt så mycket olja som inom och ökningen väntas fortsätta. Transporterna sker med allt större fartyg och navigationsförhållandena är på vissa platser svåra som besvärliga isförhållanden kan råda . Trafikövervakning och tra- fikreglering sker i syfte att öka sjötrafiksäkerheten och förhindra att miljön förorenas. I handlingsplanen betonas att även fortsättningsvis ska stödja utvecklingen av systemen för trafikövervakning och driva ett förebyg- gande trafikreglerande arbete, t.ex. genom EU-projekt kring proaktiv ruttpla- nering m.m. inom ramen för . Sjö- och flygräddning över hav är ett kuststatsansvar. I är Sjöfartsver- ket ansvarig myndighet. Därutöver deltar båtar och flyg från Sjöräddningssäll- skapet, Försvarsmakten, , polisen och räddnings- tjänst. Räddningsinsatser leds från sjö- och flygräddningscentralen i . har fått i uppdrag att utveckla det regionala gränsöverskridande samarbetet och redovisa hur denna utveckling fortskrider. Genomförda åtgärder mot sjöfartens utsläpp till luft Regeringen konstaterade att sjöfartens utsläpp till luft påverkar möjlighe- terna att nå flera av de nationella miljökvalitetsmålen. Regeringen pekade i handlingsplanen på att sjöfartsnäringens internationella karaktär tillsammans med det faktum att de flesta ämnen som släpps ut i luften transporteras långa sträckor gör att nationella åtgärder inte räcker. Regeringen menade att inter- nationella beslut därför är avgörande för att minska sjöfartens utsläpp till luft, men också till vatten. utpekade IMO som ett särskilt käns- 2012/13:TU10. HANDLINGSPLAN FÖR ATT FÖRBÄTTRA SVENSK SJÖFARTSNÄRINGS KONKURRENSKRAFT Ett flertal åtgärder vidtas, bl.a. IMO:s skärpta krav mot ut- släpp av kväve- och svaveloxider från fartyg, införlivandet av barlastvatten- konventionen och förbud mot utsläpp av toalettavfall från kryssningsfartyg i . I handlingsplanen ger regeringen exempel på ett flertal åtgärder för att un- derlätta införlivandet av de skärpta gränsvärdena för halten av svavel i bränslen och andra kommande miljökrav. Det handlar bl.a. om uppdrag till , och Transportstyrelsen om en uppdatering av be- räkningsmodeller och beräkningsvärden,337 stöd för satsningar på införande av alternativa bränslen och andra tekniska lösningar, stöd för satsningar på infö- rande av infrastruktur, tydliga och moderna regelverk, utredning av miljödif- ferentierade farledsavgifter, rådgivning om finansieringsmöjligheter, effektiv övervakning och sanktionssystem. Regeringen skriver i handlingsplanen att en hög miljöprofil förhoppnings- vis ska utgöra ett bra varumärke för den svenska sjöfarten och stärka konkur- renskraften. När det gäller sanktionssystem betonar regeringen t.ex. att en ef- fektiv övervakning är en förutsättning för att säkerställa rättvis konkurrens mellan aktörerna. I annat fall riskerar den hårda konkurrensen att leda till att laglydiga företag slås ut av företag som inte följer gällande regler. Åtgärder för minskade kväveoxidutsläpp i I handlingsplanen betonades även åtgärder för att minska kväveoxidutsläppen i . Bland annat stödde regeringen att en ansökan skickas till IMO om att ska förklaras som ett särskilt kontrollområde för kväveoxider. Åtgärder mot föroreningar från fartyg lämnades ett utredningsbetänkande om en ny lag om åtgärder mot förorening från fartyg.338 Regeringen ansåg att de föreslagna ändringarna innebär ett klarare och tydligare regelverk för näringen – exempelvis ska en ny lag innehålla grundläggande förbud mot utsläpp av skadliga ämnen samt förtydliganden och kompletteringar i fråga om tillsyn. Uppdrag att ta fram forskningsprogram har ansvar för att satsa på forskning inom transportsektorn och att i det arbetet beakta ett trafikslagsövergripande synsätt. har en stark internationell position inom sjöfartsteknisk utveckling, inte minst inom miljö- 337Beräkningsvärdena används i årliga redovisning av konsekvenserna av IMO:s och EU:s skärpta regler för svavelhalt i marint bränsle. Utredningen hade i uppdrag att se över lagen (1980:424) om åtgärder mot föroreningar från fartyg i syfte att göra lagen mer systematisk, effektiv, användarvänlig och lättare att överblicka. HANDLINGSPLAN FÖR ATT FÖRBÄTTRA SVENSK SJÖFARTSNÄRINGS KONKURRENSKRAFT Regeringen har gett i uppdrag att i samarbete med Sjö- fartsverket, och Transportstyrelsen ta fram ett samlat program för transportmyndigheternas forsknings- och innovationsverksamhet. Uppdrag att avsätta resurser till forskning Regeringen menade i handlingsplanen att behoven av en ökad satsning på sjö- fartsforskning är stora.339 Regeringen gav mot den bakgrunden Tra- fikverket i uppdrag att 2013 avsätta resurser till kvalitetsgranskad sjöfarts- forskning. Regeringen betonade vikten att även fortsättningsvis stödja angelägna ansök- ningar om bidrag från innevarande budgetram för investeringar i det transeu- ropeiska transportnätet (TEN-T). En del av TEN-T är det s.k. sjömotor- vägskonceptet (Motorways of the Sea, MoS) där två eller flera EU-stater kan ansöka om bidrag för att bygga ut hamnar och infrastruktur i anslutning till hamnar från både land och hav, aktiviteter knutna till isbrytning, sjömätning samt för förbättringar av logistiska och intermodala lösningar.340 339Detta har även framhållits i SOU 2010:73 och SOU 2010:74. 340http://ec.europa.eu/transport/modes//motorways_sea/index_en.htm. Skärpta krav på svavelhalten i bränslen Från skärptes kraven på svavelhalten i bränslen i syfte att skydda miljön runt bl.a. och . I svavelkontrollom- rådet (Seka) ingår , och Engelska kanalen.341 De skärpta reglerna, som baseras på ett beslut som antogs av (), innebär att svavelhalten får uppgå till max 0,1 viktprocent svavel i fartygsbränslen. Trafikanalys utredde på regeringens uppdrag svaveldirektivets konsekven- ser.342 Av rapporten framgår att transportkostnaderna tros öka till följd av svaveldirektivets strängare regler. Den totala transportkostnadsökningen in- klusive anpassningar beräknas hamna i intervallet 3,2 till . Miljönyttan till följd av svaveldirektivet beräknas ligga i intervallet 1 till beroende på vilken beräkningsmetod som används. Rapporten visar att miljönyttorna är ojämnt fördelade och att de framför allt kommer att gagna de sydvästra delarna av . De höjda kostnaderna till trots bedömer myndigheten att godstransportar- betet till sjöss fortsätter att öka kraftigt till 2030. Myndigheten menar att den sammanlagda transportkostnadsökningen på inte kommer att överstiga den stora kostnadsökning som uppstår 2015. Det vanlig- aste bränslet för sjöfarten kommer till en början att vara lågsvavlig marin die- selbrännolja. (LSMGO). Priset på bränslet förväntas öka med 5–2015, vilket motsvarar en ökning av bränslepriset med 50–. På förväntas efterfrågan på flytande naturgas (LNG) att öka. Högre bränslepriser ger incitament till anpassningar av sjötrafik och logistikkedjor, t.ex. genom ny ruttplanering, ändrade avgångsfrekvenser, reducerade hastig- heter, samlastning etc. I rapporten skriver myndigheten att transportvolymerna på bl.a. farlederna i bedöms minska i och med att sjötransporterna flyttar från hamnar utmed östkusten till hamnar efter . Detta innebär att vägtrafiken kan komma att öka.343 De striktare bränslereglerna omfattar alla fartyg som trafikerar det. Alla flaggstater ska således följa samma regler och det har därför i olika sammanhang sagts att regelverket är konkurrensneutralt förutsatt att sankt- ionssystemet är effektivt och avgiftsnivåns fungerar avskräckande. Det be- döms finnas en risk att svenskflaggade fartyg flaggas ut till följd av svaveldi- rektivet, eftersom det inte går att bortse från det faktum att flaggstater med olika kostnader relativt sett påverkas olika av de ökade transportkostnaderna. 341EU:s gemensamma regler om vilken svavelhalt vissa bränslen får innehålla regleras i det s.k. svaveldirektivet (direktiv /32/EG, senast ändrat genom direktiv /33/EG). 342Trafikanalys (2013c). 343Trafikanalys (2013c). SVAVELDIREKTIVET 2014/15:RFR9 Som en konsekvens av svaveldirektivet kommer sjöfartens internaliserings- grad att höjas och sjöfartens konkurrenskraft kommer att påverkas. I den mån svenskflaggade fartyg har högre (andel) personalkostnader än utlandsflaggade fartyg och därmed sannolikt lägre rörelsemarginaler, kommer svenskflaggade fartyg att drabbas relativt sett hårdare än utlands- flaggade fartyg, beroende på att svenskflaggade fartyg snabbare närmar sig gränsen för negativ rörelsemarginal. En konsekvens av ökade transport- kostnader (inkl. svaveldirektivet) kan därför bli att redare med svenskflag- gade fartyg ser sig tvingade att minska sina personalkostnader för att kom- pensera höjda transportkostnader, och följden kan därför bli en ytterligare minskning av mängden svenskflaggade fartyg.344 De striktare svavelreglerna innebär att det i princip finns tre alternativ för att klara den nya kravnivån: användning av lättare destillat med lägre svavelhalt, installation av skrubbers som i motsvarande grad avlägsnar svaveldioxid ur fartygens rökgaser345, drift på alternativa bränslen, t.ex. flytande naturgas (LNG) eller metanol. Flera rederier, t.ex. , menar att det har funnits en lite naiv tro på att man på ett enkelt och kostnadseffektivt sätt ska kunna installera skrubbers. Tekniken är ny, oprövad och relativt dyr. En sådan in- stallation är i sig oerhört kostsam, som fartygens stabilitetskrav på- verkas. Frederiet räknade på vad det skulle kosta på att installera skrubbers på rederiets fyra fartyg. Tillverkarna av skrubberutrustningen hävdar att det är en återbetalningstid , men Frederiets beräkningar visade att åter- betalningstiden i själva verket skulle vara uppemot . Det är därför framför allt vid nybyggnation av fartyg som man kan installera reningsutrustning i form av skrubbers eller alternativa drivsystem. Ett annat problem med skrub- bertekniken är att den påverkas av den låga salthalten i . Därtill är det inte klart huruvida tvättvattnet från skrubbers får släppas ut och vem som i så fall ska ta hand om detta.346 Metanol befinner sig emellertid fortfarande i utvecklingsstadiet. Det som kvarstår är därmed att konvertera bränsle till t.ex. marin diesel. Konsekvenser till följd av svaveldirektivet betonar att branschen som helhet uttrycker en förstå- else för svaveldirektivet och att det var nödvändigt att införa striktare svavel- krav för sjöfarten för att förbättra miljön i . betonar att det inte bara handlar om att följa gällande lagkrav utan också om att vara en föregångare och gå före de lagkrav och direktiv som kommer.347 Transatlantic välkomnar svaveldirektivet eftersom det innebär en miljöförbättring i Öster- sjön. 344Trafikanalys (2014b), s. 49. 345Skrubbers reducerar även utsläppen av kväveoxider och partiklar. 346Sjöfartstidningen (2014b), Svåra val på – teknik och miljö. 2014/15:RFR9 SVAVELDIREKTIVET Sjöfarten har släppt ut mer svavel än andra trafikslag i . Åtgärder är alltså nödvändiga för att komma ifatt framför allt lastbilstrans- porternas utsläppsnivåer.348 Branschen anser emellertid att det var olyckligt att rederierna inte fick något statligt stöd för att underlätta omställningen och att kraven påförs alltför snabbt. jämför det med införandet av euroklasser på tunga fordon, som syftade till att uppmuntra en uppgradering av fordonsflottan till bättre miljöklasser, som infördes över en längre tidsperiod med gradvis stegrade krav och tillika stöddes med betydande forskningsmedel. Investe- ringscyklerna är, enligt Transatlantic, avsevärt kortare inom lastbilsnäringen jämfört med sjöfartsnäringens 20–. Det finns en reell risk för att införandet av hårdare krav på svavelinnehållet i bränslen kommer att få negativa konsekvenser för sjöfarten. Risken är betydande att sjöfarten kommer att tappa i konkurrenskraft jämfört med andra trafikslag. Det finns enligt ett behov av att följa upp konsekvenserna av direktivet både vad gäller trafikförändringar och kon- sekvenserna för basindustrin. Beslutet att anta striktare regler vad gäller svavelhalten i marint bränsle var bra. Ett problem är man inte har beslutat om kompensationsåtgärder för de ökade kostnader som beslutet leder till. Risken är att sjöfarten som trafik- slag kommer att tappa marknadsandelar jämfört med andra trafikslag, med oklara miljökonsekvenser som följd. Detta är något som politikerna tyvärr inte beaktade när man diskuterade svaveldirektivets vara eller inte vara.349 Enskilda rederier, t.ex. Terntank, ser positivt på de strängare svavelkraven trots att de framför allt opererar inom Sekaområdet och menar att det skapar affärsmöjligheter. Dessa rederier menar att fartyg som huvudsakligen opererar utanför Sekaområdet kommer att få det svårare att konkurrera om enskilda laster eftersom de inte använder lågsvavligt bränsle. Svavelreglerna kommer alltså att göra det svårt för rederier att vara konkurrenskraftiga både innanför och utanför Sekaområdet.