eunbil · H20N34200F · 2015-01-01 00:00:00 — - enligt den preliminära dagordning som framkom Godkännande av den preliminära dagordningen (ev.) Godkännande av A-punktslistan Investeringsplan för - Europeiska fonden för strategiska investeringar (EFSI) Vid mötet väntas kommissionen och ordförandeskapet redogöra för förhandlingsläget beträffande förordningen om den Europeiska fonden för strategiska investeringar (EFSI) som utgör en del av kommissionens investeringsplan för . Samråd med om kommissionens investeringsplan har skett vid ett flertal tillfällen. Samråd om kommissionens förslag till förordning ägde rum inför möte . informerades och överläggning planeras äga rum . Kommissionens meddelande om investeringsplanen redogörs för i Faktapromemoria /15:FPM13. Kommissionen presenterade en förordning i syfte att genomföra den del av investeringsplanen som avser inrättandet av EFSI, inklusive en garanti från EU-budgeten, en europeisk rådgivningshub (Advisory ) samt en europeisk projektlista. Förhandlingar har inletts i en för ändamålet särskilt inrättad rådsarbetsgrupp. Förordningen avses kunna träda ikraft senast . Regeringen har välkomnat investeringsplanen och välkomnar att delar av den nu konkretiseras genom lagstiftningsförslag. Investeringsplanen, där EFSI ingår, syftar till att öka investeringar i EU och därmed bidra till förutsättningar för fler jobb och högre tillväxtpotential. Investeringsplanen kan bli ett viktigt komplement till de åtgärder som görs på nationell nivå, inklusive strukturreformer, för att stärka konkurrenskraft och tillväxt samt bidra till en hållbar utveckling. Det är bra att planen fokuserar på att stimulera privata investeringar. stödjer ambitionen att förbättra investeringsklimatet genom bättre lagstiftning och enklare regler samt fördjupning av den inre marknaden, särskilt den digitala inre marknaden. Av vikt är även att fortsatt verka för en öppen och fri världshandel. Det är viktigt med hållbara investeringar på energi-, miljö- och klimatområdet med fokus på innovativa teknologier. Investeringsplanen ska bidra till omställningen till en grön resurseffektiv ekonomi. Generellt anser regeringen att det är viktigt att värna sunda offentliga finanser och att EU:s fleråriga budgetram för 2014-2020 respekteras. Regeringen verkar också för att eventuella ökade risker för EU:s budget som investeringsplanen kan innebära minimeras. Beträffande EFSI avser regeringen verka för att EIB:s roll blir central, att styrformerna inte kringskär EIB:s beslutsautonomi och att projekt granskas och bedöms - och finansiering beviljas - på transparenta och objektiva grunder. Förhandlingar om EFSI förväntas pågå under en stor del av våren. Regeringen kommer att få anledning att återkomma till . Det har i skrivande stund inte kommit någon information från ordförandeskapet vilka förslag informationen kommer avse. a) Årliga tillväxtöversikten 2015 Kommissionen presenterade den årliga tillväxtöversikten . ska , efter att ha diskuterat rapporten vid mötet , anta rådsslutsatser om densamma. Samråd med om tillväxtrapporten har skett vid ett flertal tillfällen. Samråd inför möte i skedde . Tillväxtöversikten 2015 publicerades och utgör starten europeiska termin. I rapporten redovisar kommissionen sina prioriteringar inom den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken . En faktapromemoria om tillväxtrapporten har överlämnats till (2014/15:FPM17). På basis av rapporten tas ett utkast till rådsslutsatser fram. slutsatser kommer att utgöra ett underlag till Europeiska rådets möte . Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till rådsslutsatser. Regeringen välkomnar tillväxtöversikten 2015 och kan på ett övergripande plan ställa sig bakom de prioriteringar som kommissionen föreslår för den ekonomiska politiken . Det finns ett behov av att stimulera tillväxten i , bland annat genom ökade investeringar för att nå en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning. Investeringsklimatet för privata investeringar bör förbättras. Fortsatta reformer är nödvändiga såväl på EU-nivå som i medlemsstaterna för att förbättra konkurrenskraften, stimulera skapandet av fler och bättre jobb och säkra en varaktig återhämtning. Långsiktigt hållbara offentliga finanser bör utgöra en grund i EU:s fortsatta tillväxtdiskussioner. Kommissionen presenterade den årliga förvarningsrapporten . Avsikten med den aktuella behandlingen i är att anta rådsslutsatser om rapporten. Samråd om förvarningsrapporten har skett med inför möte . Förvarningsrapporten publicerades och utgör starten makroekonomiska obalansförfarande (MIP). Kommissionen identifierar i rapporten de medlemsstater som kommer att bli föremål för fördjupad granskning , liksom motiv för detta. Kommissionen kommer utifrån dessa fördjupade granskningar att avgöra om det föreligger makroekonomiska obalanser i medlemsstaterna ifråga. hör till de 16 medlemsstater som enligt rapporten kommer att bli föremål för fördjupad granskning. Likt uppges att den fördjupade granskningen bl.a. ska undersöka om den privata sektorns höga och ökande skuldsättning och utvecklingen på bostadsmarknaden fortfarande utgör makroekonomiska obalanser. På basis av förvarningsrapporten tas ett utkast till rådsslutsatser fram. Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till rådsslutsatser. Regeringen välkomnar förvarningsrapporten som ett led i det viktiga arbetet med att tidigt upptäcka makroekonomiska obalanser. Regeringen välkomnar även den fördjupade analysen som kommissionen kommer att genomföra av i vår. Uppföljning av G20-mötet mellan finansministrar och centralbankschefer i Ordförandeskapet och kommissionen väntas återrapportera från mötet mellan G20:s finansministrar och centralbankschefer i . Samråd om EU:s gemensamma mandat (Terms of Reference) inför i skedde i inför möte i . Mötet mellan G20:s finansministrar och centralbankschefer har i skrivande stund inte avslutats. Huvudpunkter på G20-mötet förväntas vara läget i den globala ekonomin, G20:s tillväxtstrategier, investeringar i infrastruktur, finansmarknadsregleringar, skattefrågor och reformer av IMF. Beviljande av ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten Rådet ska anta en rekommendation till om huruvida kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten . informerades om den Europeiska revisionsrättens årsrapport inför möte i . Ansvarsfrihetsprövningen sker och baseras främst på revisionsrättens årsrapport från granskningen av genomförandet av budgeten. har revisionsrätten lämnat en revisionsförklaring med reservation vad gäller lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisionsrätten har efter granskning av kommissionens genomförande av budgeten redovisat en i princip oförändrad felprocent jämfört med föregående år (4,7 jämfört ). Ordförandeskapets förslag är att rådet ska rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet. Till rekommendationen om ansvarsfrihet bifogas rådets slutsatser med förslag på hur kommissionen ska arbeta för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten har identifierat. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet. Regeringen ser allvarligt på att kommissionen inte har fått en revisionsförklaring utan reservation för alla delar av budgeten. Det är angeläget att kommissionen vidtar åtgärder för att förbättra genomförandet. Rådsslutsatserna innehåller tydliga förbättringsförslag och speglar väl revisionsrättens rekommendationer varför regeringen kan acceptera slutsatserna. Regeringen avser dock att återkomma i frågan om hur ska rösta vid vad gäller rekommendationen att bevilja kommissionen ansvarsfrihet. Rådet ska anta slutsatser om vilka prioriteringar man vill se i kommissionens förslag till EU-budget . Ärendet har inte tidigare behandlats i . I slutsatserna anser rådet att EU:s budget bör tillhandahålla resurser som bidrar till att mildra de negativa effekterna av den rådande ekonomiska och sociala situationen på nationell nivå, särskilt genom att utnyttja investeringar och tillhandahålla lämpliga resurser för att öka tillväxt och sysselsättning. Rådet anser att en balans mellan finanspolitisk konsolidering och investeringar behövs för att öka tillväxten. Rådet understryker behovet av att lämna tillräckliga marginaler i årsbudgeten för att kunna hantera oförutsedda omständigheter samt att alla justeringar av budgeten bör begränsas till det absolut nödvändiga och ska respektera taken i budgetramen. Vid utarbetandet av budgetförslaget bör kommissionen ta hänsyn till det nära sambandet mellan åtagande- och betalningsnivåerna, nivån på utestående åtaganden, behovet av att respektera taken i den fleråriga budgetramen, absorptionskapacitet och tidigare genomförande. Rådet uppmanar kommissionen att förbättra och förtydliga de dokument som biläggs budgetförslaget. Vidare uppmanas institutionerna att inte öka sina administrativa utgifter och fortsätta minska antalet tjänster . Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser eftersom det innehåller sådana budgetrestriktiva skrivningar som regeringen eftersträvat. Högnivågrupp om egna medel – första utvärderingsrapporten Presentation av den första delrapporten från Högnivågruppen för översyn av systemet för EU:s egna medel. Ärendet har inte tidigare behandlats i . informerades om frågan . Som en del av uppgörelsen mellan rådet och om regleringen av budgetramen för 2014-2020 antog kommissionen, rådet och en gemensam deklaration om översyn av egna medelsystemet och inrättandet av en högnivågrupp för detta ändamål. Gruppen inledde sitt arbete och det ska avslutas . Gruppens första delrapport överlämnades till ordförandena i rådet, kommissionen och . Vid möte väntas högnivågruppens ordförande presentera rapporten. Rapporten är huvudsakligen återblickande och deskriptiv. Den nämner problem med nuvarande system som olika aktörer framfört och tar vidare upp frågan om vilka kriterier som kan användas för att utvärdera nuvarande system. Den reser också ett antal frågor som ledning för gruppens kommande arbete. Rapporten innehåller inga förslag. Ytterligare delrapporter väntas presenteras innevarande år. Slutrapport läggs fram troligen tidigt 2016. Stats- och regeringscheferna kom överens om vilket system för EU:s egna medel som skall gälla för . Regeringen anser därför att de förslag som kan bli resultatet av högnivågruppens arbete bör ha bäring på perioden . Regeringen anser att nuvarande system huvudsakligen är ändamålsenligt och fungerar väl. Det är dessutom viktigt med en rättvis och rimlig bördefördelning i finansieringen av EU-budgeten. Regeringen ser alltså inget behov av förändringar. Det finns i skrivande stund inga övriga frågor anmälda.