rir · H3B53 · 2015-03-17 00:00:00 — GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER – en rättvisande bild av samhällsutvecklingen? DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: – en rättvisande bild av samhällsutvecklingen? har granskat om systemet för den officiella statistiken används ändamålsenligt i relation till de syften som ligger till grund för den officiella statistikens särställning. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för , , , , Myndigheten för kulturanalys, , och Trafikanalys har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. revisionsdirektör har medverkat vid den slutliga handläggningen. DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Översikt över det officiella statistiksystemets framväxt Systemet för den officiella statistiken Den officiella statistikens särställning Regeringens övergripande ansvar och styrning Regeringens beslut om officiell statistik Svårt att fånga nya ämnes- och statistikområden Regeringens styrning av statistikansvariga myndigheter Samordningen inom det officiella statistiksystemet SCB:s roller i det officiella statistiksystemet Statistikansvariga myndigheters syn på samordningen – finns det ett förväntansgap? Frågan om förstärkt samordning Att möta användarnas behov och utveckla statistiken DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? Bortfallet i officiell statistik – en växande utmaning EU-anpassning och andra utmaningar Ett decentraliserat system ställer större krav på regeringens styrning SCB:s samordningsansvar är otydligt Förutsättningarna för att bedriva utvecklings- och kvalitetsarbete kan förbättras Utmaningar hanteras inte tillsammans GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Statistik har spelat en viktig roll i förändringen av samhället. Under upplysningstidens fokus på kunskap var statistik en betydelsefull drivkraft i den demokratiska utvecklingen. I såväl som andra länder har statistisk information haft karaktären av en samhällelig nyttighet, och ansvaret för att det tas fram statistik om viktiga samhällsförhållanden har varit en del av det offentliga åtagandet. Den officiella statistiken är en del av statens service till allmänheten och dess särställning motiveras med att den är av särskild vikt för att ge en opartisk beskrivning av samhället. Statistiken används också som grund för politiska beslut, forskning, utvärdering med mera. Grundläggande regler om den officiella statistikens framställning framgår av lag. har granskat om systemet för den officiella statistiken används ändamålsenligt i relation till de syften som ligger till grund för den officiella statistikens särställning. På en övergripande nivå utgörs systemet för den officiella statistiken av det regelverk som omger statistiken, de statistikansvariga myndigheterna samt själva statistiken och dess dokumentation och underlag. Granskningens huvudsakliga inriktning har varit regeringens övergripande styrning av systemet och dess utveckling samt SCB:s samordningsansvar. Därutöver har granskningen omfattat de enskilda statistikansvariga myndigheternas förutsättningar att arbeta med att utveckla och förbättra statistiken. kan konstatera att den officiella statistiken fyller en viktig funktion i samhället och att det av detta skäl är motiverat att övergripande granska det system som omger statistiken. Under den förstudie som genomfört framkom även ett antal problemindikatorer och svårigheter relaterade till utvecklingen, avgränsningen och samordningen av den officiella statistiken, vilka också sammantaget har motiverat granskning. I förstudien noterade dessutom att den officiella statistiken står inför ett antal utmaningar där betydelsen av en övergripande strategi och samordning blir särskilt viktig. Ett exempel på en sådan utmaning är ökande bortfall i statistiska undersökningar. För att undersöka om systemet för den officiella statistiken tillämpas ändamålsenligt har fokuserat granskningen på hur systemet fungerar och används i praktiken. har i huvudsak undersökt detta genom dokumentstudier och intervjuer med statistikansvariga myndigheter, () DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? Skälet för den valda metoden är att de statistikansvariga myndigheterna är de som bäst kan svara på hur systemet för den officiella statistiken fungerar . Detta kan sedan ställas mot hur det har varit tänkt att systemet ska fungera, vilket framför allt undersökt genom dokumentstudier och intervjuer med personer med särskild inblick i systemet. För att tillämpningen av det officiella statistiksystemet ska fungera ändamålsenligt och vara resurseffektiv krävs enligt att regeringens styrning av systemet präglas av ett helhetsperspektiv. Det faktum att ansvaret för officiell statistik är decentraliserat till 27 olika statistikansvariga myndigheter med olika förutsättningar och resurser ställer även krav på en tydlig samordning av systemet som kan bidra till en gemensam syn och tolkning av de krav som ställs på den officiella statistiken. En tydlig samordning ger även förutsättningar att dra nytta av samordningsvinster så att statistiken kan produceras kostnadseffektivt. övergripande bedömning är att regeringen saknar en tydlig plan och ett helhetsperspektiv för hur den officiella statistiken bör utvecklas. Den samordning och det regelverk som omger systemet begränsar förmågan och förutsättningarna för statistiken att nå sitt övergripande syfte – att ge en opartisk beskrivning av samhällsutvecklingen. Därutöver påverkas också möjligheten att framställa och producera statistiken kostnadseffektivt. Det är också en brist att det inte finns någon kvalitetskontroll av officiella statistikprodukter. Inte minst är detta viktigt för att upprätthålla förtroendet för den officiella statistiken. I granskningen har det också blivit tydligt att det inte finns någon direkt gemensam utveckling av statistiska metoder och verktyg inom statistiksystemet. De statistikansvariga myndigheterna arbetar i stor utsträckning på egen hand, och på olika sätt, med att hantera olika utmaningar som utgör ett hot mot systemet till exempel ökande bortfall i statistiska undersökningar. Ett ökat samarbete mellan de statistikansvariga myndigheterna där de tar del av varandras erfarenheter borde vara mer kostnadseffektivt och till nytta för både myndigheterna och för systemet som helhet. Ett decentraliserat system ställer större krav på att regeringens styrning präglas av ett helhetsperspektiv Det regelverk som omger den officiella statistiken ger regeringen stor möjlighet att påverka vilken statistik som bör vara officiell. har regeringens styrning inte präglats av ett helhetsperspektiv. Regeringen har inte utvecklat någon generell strategi eller process för hur den officiella statistiken bör utvecklas eller avgränsas samt för hur ändringsbehov i statistiken bör hanteras. Regeringen har i stället valt att överlåta utvecklingen av systemet till de statistikansvariga myndigheterna. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER är det svårt att inom ramen för det officiella statistiksystemet utveckla statistik om samhällsföreteelser av mer sektorsövergripande karaktär som till exempel it-statistik och statistik om regionala frågeställningar. I den mån sådan statistik redovisas inom den officiella statistiken är den utspridd på olika ansvariga myndigheter. Delar av den statistiken återfinns dessutom utanför systemet. Det innebär att den officiella statistiken inte ger en heltäckande bild av samhällsutvecklingen. Det innebär också en ökad risk för dubbelarbete och för att individer och hushåll får lämna samma eller liknande uppgifter till flera aktörer. Frånvaron av tydliga processer, enhetliga principer och kriterier för vilken statistik som bör vara officiell skapar också vissa inträdeshinder in i systemet för de myndigheter som producerar statistik utanför systemet. Sedan den statistikreform som slutfördes har i princip inga nya statistikansvariga myndigheter tillkommit. Vissa inträdeshinder in i systemet bör och ska finnas. Statistikansvariga myndigheter ska leva upp till vissa krav, men det är viktigt att dessa krav är transparenta och att kraven är desamma för de myndigheter som redan finns i systemet som för dem som potentiellt kan komma att ingå. förefaller det finnas vissa skillnader i detta avseende. SCB:s samordningsansvar är otydligt och ger inte grund för planering och utveckling av statistiksystemet Samordningen av den officiella statistiken är av särskild vikt eftersom ansvaret för statistiken är decentraliserat. har SCB ett utpekat samordningsansvar för systemet som helhet, men vad som ingår i SCB:s samordningsansvar är inte tydligt. Formuleringen i SCB:s instruktion kan tolkas som att SCB ska ha en aktiv roll vid planering och utveckling av hela det statliga statistiksystemet som SCB inte har några direkta instrument eller verktyg för att ta en mer aktiv roll i detta avseende. skulle SCB bättre kunna använda de samordningsinstrument man ändå förfogar över. Till exempel har SCB möjlighet att utfärda vissa verkställighetsföreskrifter om den officiella statistikens tillgänglighet och kvalitet. Denna möjlighet har SCB inte använt fullt ut. Inte heller har SCB använt sig av sitt vetenskapliga råd i sitt samordningsarbete. I granskningen har även framkommit att det inte är tydligt när de metoder och verktyg som SCB utvecklar med allmänna medel är tillgängliga för andra statistikansvariga myndigheter. Ur ett systemperspektiv vore det mer kostnadseffektivt om metoder och processer som SCB utvecklar kan användas av alla statistikansvariga myndigheter som har ett sådant behov. Rådet för den officiella statistiken hör organisatoriskt till SCB och har varit SCB:s främsta samordningsverktyg. SCB är rådets ständiga ordförande, medan övriga ledamöter utgörs av representanter från sex statistikansvariga myndigheter vilka förordnas för om högst . Rådet bidrar till viss samordning och till att sprida goda erfarenheter men det kan inte användas för att sammantaget planera, utveckla och följa upp den officiella statistiken effektivt. De statistikansvariga myndigheternas representation och engagemang i rådet är därtill alltför begränsad. Om SCB blev något DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? mindre dominerande i rådet och rådet fick ett utökat mandat skulle det troligen skapa drivkrafter för övriga statistikansvariga myndigheter att öka sitt engagemang i rådet. Statistikansvariga myndigheter har olika förutsättningar och det finns behov av stöd och kontroll De statistikansvariga myndigheterna har ett ansvar att leva upp till kraven inom den officiella statistiken, har myndigheterna olika förutsättningar och resurser. Det finns en klar risk att dessa skillnader leder till skillnader i kvalitetsnivå mellan olika myndigheters statistikprodukter. Av detta skäl är det en brist att det inte finns någon aktör som har till uppgift att granska och utvärdera kvaliteten i officiella statistikprodukter. I granskningen konstateras också att det inte finns någon aktör som följer upp om myndigheterna klarar att fullgöra sitt statistikansvar. Det är viktigt att användarna har tillgång till information om hur kvaliteten ser ut för olika statistikprodukter och vilken typ av användning statistiken lämpar sig för. Det finns därför ett krav på att varje statistikprodukt ska ha en uppdaterad beskrivning och kvalitetsdeklaration. I granskningen konstateras dock att en betydande andel av statistikprodukterna inte lever upp till kravet, vilket är något som behöver åtgärdas. Det finns också behov av att göra det enklare för användarna att hitta till de olika myndigheternas statistikprodukter och medföljande dokumentation. Bortfall är en utmaning som inte hanteras tillsammans har det funnits en trend med ökande bortfall i statistiska undersökningar. Den här utvecklingen innebär ett reellt hot mot kvaliteten i den officiella statistiken samt ökade kostnader för de statistikansvariga myndigheterna. Av granskningen framgår att de berörda myndigheterna arbetar på egen hand med att hantera problematiken med ökande bortfall och att man delvis jobbar på olika sätt. Ett exempel är att det finns stora skillnader mellan olika myndigheters syn på användningen av vite för att tvinga in uppgifter från företag och andra som omfattas av uppgiftsskyldighet. Det borde vara till nytta för både myndigheterna och för systemet som helhet att i högre utsträckning samarbeta och ta del av varandras erfarenheter. Ytterligare ett problem förknippat med bortfall är att det kan göra det svårare för användare och uppdragsgivare att bedöma tillförlitligheten i undersökningens resultat. SCB har gjort ett visst arbete med bortfallsanalys men det är i övrigt ett verktyg som verkar användas i låg utsträckning bland de statistikansvariga myndigheterna. Även om det bedöms vara för dyrt och avancerat att göra bortfallsanalyser är det viktigt att det finns en tydlig kommunikation med användarna om vilken effekt bortfallet har. Här finns det utrymme för förbättringar. Flera aktörer framhåller att det behöver etableras en annan syn på officiell statistik bland allmänheten för att vända utvecklingen med ökande bortfall och att den officiella statistiken behöver få en tydligare särställning från annan typ av statistikinsamling. Ingen enskild myndighet har dock kraft att åstadkomma detta på egen hand och det GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER finns därför behov av initiativ från regeringsnivå i syfte att påverka trenden med ökande bortfall i undersökningar riktade till individer och hushåll. lämnar följande rekommendationer till regeringen och till SCB. Förbättra planeringen och den strategiska inriktningen av det officiella statistiksystemet. I detta ingår att utveckla processer och styrdokument för att säkerställa en utveckling av den officiella statistiken i linje med samhällsutvecklingen. Regeringen bör också förtydliga hur den officiella statistiken kan definieras och avgränsas. Förtydliga vad som ingår i SCB:s samordningsansvar samt hur samordningen av systemet bör fungera. Se över Rådet för den officiella statistiken vad gäller rådets mandat och utformning. Ambitionen bör vara en mer jämn representation av samtliga statistikansvariga myndigheter i linje med det decentraliserade statistikansvaret. Säkerställ att det inrättas en funktion eller mekanism för att granska och utvärdera kvaliteten i officiella statistikprodukter. Det peer review-förfarande som används inom det europeiska statistiksystemet kan fungera som modell och utgångspunkt. Utred tänkbara statliga initiativ för att påverka bortfallsutvecklingen i statistiska undersökningar riktade till individer och hushåll. Använd alla de samordningsinstrument som SCB förfogar över. Informera de statistikansvariga myndigheterna om att de har möjlighet att vända sig till SCB:s vetenskapliga råd i vissa frågor. Se över om de verkställighetsföreskrifter SCB utfärdat behöver revideras samt om verkställighetsföreskrifter behövs med anledning av de nya kvalitetskraven i statistiklagen. Informera tydligare om när gemensamma verktyg, metoder, processer som SCB tagit fram med allmänna medel kan komma andra statistikansvariga myndigheter till del utan kostnad. Vidta åtgärder för att öka andelen statistikprodukter med aktuell beskrivning och kvalitetsdeklaration samt se över vad som kan göras för att underlätta för användare som vill hitta informationen. Ta initiativ till ökat samarbete och diskussion mellan statistikansvariga myndigheter rörande bortfallsfrågor. Undersök om det finns behov av att ge stöd till andra statistikansvariga myndigheter rörande rapporteringen av konsekvenser till följd av bortfall. DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Statistik är av central betydelse inom många områden i dagens samhälle. Grundläggande funktioner i samhället som demokrati, ekonomi och välfärd är alla beroende av kunskap baserad på statistik. Ur ett demokratiperspektiv behövs statistik för att ge en allmän beskrivning av samhället och samhällsutvecklingen och därmed öka medborgarnas möjlighet till insyn. Statistik utgör också ett viktigt underlag för uppföljning och ansvarsutkrävande samt när riksdag och regering fattar beslut i olika politiska frågor. Till exempel används statistik över utvecklingen av antalet sysselsatta och arbetslösa på arbetsmarknaden för att utforma förslag och åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken men också för att följa upp åtgärdernas effekter. Andra exempel är statistik om utsläpp av luftföroreningar och växthusgaser, som ligger till grund för beslut och uppföljningar inom miljö- och klimatpolitiken samt statistik om olyckor och skadade i vägtrafiken, som är ett viktigt underlag i transportpolitiken. Att det finns lätt tillgänglig och offentligt finansierad statistik som ger en rättvisande bild av läge och utveckling i samhället kan ses som en samhällelig nyttighet och en viktig del av statens service till allmänheten. Regering och riksdag har också beslutat att viss statlig statistik ska pekas ut och finnas för just dessa syften och att denna statistik ska betecknas officiell statistik.1 Den officiella statistiken kringgärdas dessutom av ett särskilt regelverk,2 vilket bidrar till att ge den en särställning i förhållande till annan statlig statistik som myndigheter tar fram för att följa den egna verksamheten eller av andra skäl. Den officiella statistik som utgör en del av gemenskapsstatistiken ska även framställas i enlighet med EU:s statistikförordning.3 1991/1992:118, bet. 1991/92:FiU23, rskr. 1991/92:316. 2Den officiella statistiken regleras i lagen (2001:99) om den officiella statistiken (statistiklagen) samt i förordningen (2001:100) om den officiella statistiken (statistikförordningen). 3Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av om europeisk statistik och om upphävande av och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EU:s statistikförordning). DEN OFFICIELLA STATISTIKEN – EN RÄTTVISANDE BILD AV SAMHÄLLSUTVECKLINGEN? var ansvaret för en stor del av den officiella statistikproduktionen centraliserad till ().4 genomfördes den så kallade statistikreformen som innebar att delar av ansvaret för den officiella statistiken fördelades ut till särskilt utsedda I och med statistikreformen blev det relevant att prata om systemet för den officiella statistiken. På en övergripande nivå utgörs systemet för den officiella statistiken bland annat av det regelverk som omger statistiken, de statistikansvariga myndigheterna samt själva statistiken, dess dokumentation och underlag. finns 27 statistikansvariga myndigheter. SCB är den största av dessa och ansvarar för statistik som är sektorsövergripande. I huvudsak handlar det om arbetsmarknadsstatistik, befolkningsstatistik, ekonomisk statistik, välfärdsstatistik och viss övergripande utbildningsstatistik. SCB ansvarar också för samordningen av det statistiska systemet. Det innebär i stora drag att hålla samman, bevaka och utveckla den officiella statistiken, stödja andra statistikansvariga myndigheter och ansvara för internationellt statistiskt samarbete. De övriga statistikansvariga myndigheterna ansvarar för officiell statistik inom sina respektive områden. Samtliga myndigheters statistikansvar framgår av bilagan till statistikförordningen.5 Sedan statistikreformen har systemet för den officiella statistiken utretts av två statliga utredningar.6 Utredningarna har inte lett till några större förändringar av systemet men två förändringar kan ändå nämnas: Ett särskilt råd för den officiella statistiken () inrättades vid SCB 2002. Rådet består av representanter för de statistikansvariga Syftet med att inrätta rådet var framför allt för att stärka samordningen och överblicken över det officiella statistiksystemet.7 har kvalitetskraven för den officiella statistiken förtydligats och preciserats i statistiklagen i form av de sju kvalitetskriterier som finns i EU:s statistikförordning. preciseringen är att förtydliga att kvalitetskriterierna gäller för all officiell statistik samt signalera vikten av ett fortsatt kvalitetsarbete.8 4Enligt ett principbeslut av 1960. 1960:104, SU 1960:84, rskr. Trots centraliseringen fanns ett flertal statistikproducerande myndigheter vid sidan av SCB med ett mer eller mindre uttalat statistikansvar i sin instruktion, regleringsbrev eller annat dokument. Se (1990), Statlig statistik – produktion, styrning och roller samt SOU (1992:48), Effektivare statistikstyrning – den statliga statistikens finansiering och samordning. 5Bilaga till förordning (2001:100) om den officiella statistiken. 6SOU (1999:96), Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling och SOU (2012:83), Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB. 7Se SOU (1999:96), Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling samt prop. 2001/02:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.11.3. 2013/14:7, bet. 2013/14:FiU7, rskr. 2013/14:58. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER kan konstatera att den officiella statistiken fyller en viktig funktion i samhället och att det av detta skäl är motiverat att övergripande granska det system som omger statistiken. Under den förstudie som genomfört framkom även ett antal problemindikatorer och svårigheter relaterade till utvecklingen, avgränsningen och samordningen av den officiella statistiken, vilka också sammantaget har motiverat granskning. Bland annat framkom i förstudien att det saknas en övergripande strategi och prioritering för att anpassa den officiella statistiken till samhällsutvecklingen. Det finns förstås en poäng i att statistiken har en viss kontinuitet men den får inte bli statisk, särskilt inte mot bakgrund av att samhället förändrats relativt mycket sedan statistikreformen . medlemskap i , reformeringar och omregleringar av ett flertal marknader och samhällssektorer samt utvecklingen och användning av informationsteknik är bara några exempel. Vid kontakt med såväl statistikansvariga myndigheter som andra aktörer under förstudien framkom även att det inte är helt tydligt varför viss statistik klassas som officiell. Gränsen mellan officiell statistik och annan statligt producerad statistik är inte självklar. Några entydiga kriterier eller riktlinjer finns inte. Vilken statistik som blir officiell bygger därför i stor utsträckning på tradition. Även när det gäller samordningen av det officiella statistiksystemet är det inte helt klart vad som egentligen ingår i SCB:s samordningsansvar. SCB:s samordning av den officiella statistiken har utgått från en relativt mjuk form av samordning, som vissa statistikansvariga myndigheter har påpekat att de gärna skulle vilja se en mer tydlig samordning från SCB:s sida med inslag av mer stöd och hjälp. Ytterligare en problemindikation som uppmärksammade i sin förstudie var att de statistikansvariga myndigheternas kvalitetsarbete i stor utsträckning byggt på självutvärdering. I förstudien blev det tydligt att olika myndigheter därmed kan göra olika tolkningar och bedömningar av hur väl de uppfyller kvalitetskraven för den officiella statistiken. I förstudien har det även framkommit att flera statistikansvariga myndigheter efterfrågar stöd i hur man bör tolka och operationalisera de sju kvalitetskriterier som infördes i statistiklagen per .