rir · H3B56 · 2015-04-23 00:00:00 — minskning av utsläppen av växthusgaser jämfört med nivå, andel förnybar energi av den totala energianvändningen samt effektivare energianvändning.47 menar vidare att den nya inriktningen i uppdrag överensstämmer med regeringens strävan att de grundläggande värderingar om miljöhänsyn och globalt ansvar som vägleder i klimatpolitiken och politiken för global utveckling också ska gälla när staten uppträder i rollen som bolagsägare. Därför ska , bland jämförbara europeiska bolag, tillhöra de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion.48 2009/10:179, Förtydligande av uppdraget för , bet. 2009/10:NU23, s.8, rskr. 2009/10:325. 2009/10:179, Förtydligande av uppdraget för , bet. 2009/10:NU23, s.12, rskr. 2009/10:325. 2009/10:179, Förtydligande av uppdraget för , bet. 2009/10:NU23, s.11, rskr. 2009/10:325. 2009/10:179, Förtydligande av uppdraget för , bet. 2009/10:NU23, s.8, rskr. 2009/10:325. har ställt sig bakom regeringens initiativ till hållbart företagande Vad gäller hållbart företagande hänvisar näringsutskottet till statens ägarpolicy där det slås fast att de statliga bolagen ska vara föredömen inom området hållbart företagande49. Regeringen ställer kravet att styrelserna i de statliga bolagen ska fastställa långsiktiga övergripande hållbarhetsmål knutna till verksamheten samt strategier för att nå målen.50 Bolagen ska enligt regeringen också agera transparent i frågor som rör väsentliga risker och möjligheter, integrera frågorna i sin affärsstrategi och fastställa strategiska hållbarhetsmål. Hållbart företagande bidrar enligt regeringen till bolagens konkurrenskraft vilket skapar värde för ägaren. Bolag med statligt ägande ska även ha en genomtänkt och förankrad policy och strategi inom området hållbart företagande.51 Regeringen har även uttalat att de statliga bolagen ska ha ett proaktivt hållbarhetsarbete.52 Regeringen anger att mål och måluppföljning inom hållbart företagande ska redovisas Regeringen menar att mål och måluppföljning inom hållbart företagande ska redovisas i bolagens årsredovisningar. kommer dessa mål att följas upp av regeringen kontinuerligt i den löpande bolagsstyrningen i likhet med andra frågor, exempelvis ekonomiska mål.53 I de fall regeringen iakttar att mål inte nås kan regeringen begära en plan från bolagen så att åtgärder vidtas.54 Regeringens återrapportering till är inte lagreglerad Formerna för regeringens information och rapportering till om de statliga bolagen är inte reglerad i lag. Systemet med årliga redogörelser från regeringen baseras på ett beslut av våren 1981.55 De statligt ägda bolagen lyder under samma lagar som privatägda bolag, till exempel aktiebolagslagen, bokföringslagen och årsredovisningslagen. Regeringens riktlinjer för extern rapportering är ett komplement till gällande redovisningslagstiftning och god revisionssed. gäller att regeringen till överlämnar en verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande, där regeringen redogör 2012/13:1, Budgetpropositionen , bet. 2012/13:NU7, s. 28, rskr. 2012/13:168. 51Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, s. 127. 52Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, s. 30. 2012/13:1, s. 71, Budgetpropositionen , bet. 2012/13:NU7, rskr. 2012/13:168. 54Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, s.14. 1980/81:22, Om insyn i statliga företag, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? förvaltning av bolagen.56 Regeringen publicerar också två delårsrapporter om den finansiella utvecklingen i bolag med statligt ägande.57 Viss information ges också i budgetpropositioner och årsredovisningen för staten. Kravet på de statliga bolagen att rapportera en hållbarhetsredovisning enligt Global Report Initiative, (GRI), är ett led i att öka transparensen.58 I granskning av uppdrag och miljörelaterade hållbarhetsmål förutsätter att ekonomiska mål 2012 ska uppfyllas över en konjunkturcykel (medellång sikt).59 På kort sikt kan det dock uppstå målkonflikter mellan ekonomiska mål och hållbar energiproduktion vilka måste hanteras av regeringen och inom ramen för gällande regelverk för att bolaget ska få konkurrenskraft på lång sikt. Förändrade marknadsförutsättningar med kraftigt sjunkande intäkter har gjort att regeringen har sänkt avkastningskrav 2012. Det har också framförts av företrädare för regeringen att denna sänkning kan underlätta måluppfyllelse av hållbarhetsmålen.60 Vidare finns det en flexibilitet i de årliga besluten om utdelning, där besluten ska beakta genomförandet av bolagets strategi, finansiella ställning samt övriga ekonomiska mål.61 De bedömningsgrunder som hämtats från lagar, propositioner och betänkanden kan i sin tur omsättas i operationella bedömningsgrunder. När operationaliserat bedömningsgrunderna för har, utöver och regeringens uttalanden om hållbart företagande och om förtydligande uppdrag, information från och samt resultat och erfarenheter från andra klimatrelaterade granskningar beaktats. Dessa granskningar har genomförts inom ramen för granskningsstrategi Hållbar utveckling – 56Regeringskansliet, Verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande 2013 med Riktlinjer för extern rapportering, s. 128. 57Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, s.14. 58Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2008. 59Lönsamhetsmålet är en avkastning på sysselsatt kapital på . Mål för kapitalstrukturen är internt genererade medel (FFO)/justerad nettoskuld på 22–och en skuldsättningsgrad på 50–. Utdelningspolicyn är 40–av årets resultat efter skatt. 60Riksdagens protokoll 2012/13:72. Se interpellation 2012/13:261 och ägardirektiv, anf.44 () Statsrådet (M): Vi sänker avkastningsmålen från till av sysselsatt kapital, vilket innebär enligt det gamla sättet att räkna. Det möjliggör investeringar i projekt, till exempel solkraft, som inte har samma höga avkastningstal som till exempel vattenkraften. Se även interpellation 2012/13:159 minskande andel av förnybar el: anf.26 () Statsrådet (M):säger vi av sysselsatt kapital. Detta i sin tur leder till fler investeringsmöjligheter, framför allt i förnybar energi. Det är en mycket kraftig signal från ägaren att vi vill se det och att det inte håller att säga att det inte ger 15 procents avkastning. gäller: Ut och leta nya investeringsmöjligheter, gärna i förnybar energi! 61Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2012, s. 94. Vidare har identifierat vissa kriterier som visar hur ett energibolag med ett uppdrag att vara ett ledande bolag i energiomställningen idealt sett ska agera i sina beslut och sin implementering av hållbarhetsmål avseende utsläpp och förnybar energi. Dessa kriterier är planering, finansiering och utvärdering, forskning och utveckling samt investeringar dels i ny teknik som reducerar klimatgaser i befintlig verksamhet, dels i ny produktionsteknologi med låga eller inga utsläpp av klimatgaser. operationaliserade bedömningsgrund för vad som utmärker en proaktiv ägare bygger på riktlinjer för ägarförvaltningen, statens ägarpolicy och utredningen värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning62. De kvaliteter som har identifierat och som karaktäriserar en proaktiv ägare är ledarskap, kompetens och professionalism. Detaljerade operationella bedömningsgrunder redovisas i kapitel 3 för hållbarhetsmål, planering och genomförande samt i kapitel 5 för regeringens styrning. Styrningen hos regeringen samt planeringen och genomförandet hos bolaget har granskats utifrån identifierade problemområden. har i sin granskning fokus på långsiktiga affärsmässighet och möjlighet att bli ett ledande företag i energiomställningen i enlighet med beslutade uppdrag i bolagsordningen. Metodmässigt ligger fokus på dokumentstudier av dels årsakter och projektakter om för åren 2012–2014, dels strategiska underlag åren 2010–2014 i form av styrelseprotokoll med bilagor samt strategier, investeringsplaner, riskanalyser, styrelseutvärderingar och internrevisionsrapporter. Intervjuer har skett med den politiska ledningen på som under huvuddelen av granskningsperioden har varit ansvarig för ägarfrågorna. Vidare har intervjuer genomförts med företrädare för ägarförvaltningen inklusive funktionerna för bolagsförvaltning, bolagsanalys, ägarstyrning och hållbart företagande. har under granskningen i huvudsak varit placerad på . Därutöver har intervjuer genomförts med representanter för bland annat ledning, styrelse, internrevision, forskningsenhet och kommunikationsenhet i vilken ansvaret för hållbarhet ingår. Även företrädare för dåvarande Miljö- respektive har intervjuats i syfte 62 SOU 2012:14 Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? att bedöma hur kunskapsinhämtningen sker inom . Vidare har dåvarande bidragit med kunskapsunderlag inom energiforskningen. Ett konsultföretag, , har anlitats för granskning av styrdokument och arbete mot de miljörelaterade hållbarhetsmålen. Konsulten har bland annat granskat bolagets planering och genomförande av forskningsinsatser samt finansieringslösningar för att säkerställa en kontinuerlig finansiering av investeringar och forskning. I detta arbete har konsulten testat hypoteser som formulerat. Relevansen i konsultens granskningsresultat har bedömts av med hjälp av egeninsamlade uppgifter. har valt att avgränsa sin granskning till uppdraget i bolagsordningen samt till de två stora miljörelaterade hållbarhetsmålen om minskade koldioxidutsläpp och högre tillväxttakt inom förnybar energikapacitet. Målen beslutades av 2012 och ska vara uppfyllda 2020. har däremot valt att inte granska tredje hållbarhetsmål om energieffektivisering, eftersom bolaget än så länge inte fastställt ett långsiktigt mål inom området. Nuvarande energieffektiviseringsmål gäller och det ska ligga till grund för ett långsiktigt mål som ska gälla till 2020. Granskningen omfattar inte hur väl hållbarhetsredovisning överensstämmer med riktlinjer från Global Reporting Initiative (GRI). Granskningen har genomförts av en projektgrupp inom effektivitetsrevisionen bestående av (projektledare) och . I projektgruppen har också deltagit på deltid med bland annat studier om och EU:s klimat- och energimål. 1.6Centrala termer och begrepp Bolag med statligt ägande ska bedriva sin verksamhet på ett sätt som gynnar en hållbar utveckling. Bolagen ska bland annat vara transparenta, agera föredömligt och integrera hållbarhet i sin affärsstrategi och fastställa strategiska hållbarhetsmål. Corporate Social Responsibility (CSR) Företagens sociala ansvar för verksamhetens konsekvenser för samhället. Socialt ansvarstagande, miljötänkande, etik, respekt för mänskliga rättigheter och ett konsumentperspektiv ska genomsyra verksamheten. EU:s system för handel med utsläppsrätter är ett styrmedel för att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser från anläggningar inom EU. Anläggningar som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter, exempelvis kraftverk, förbränningsanläggningar, oljeraffinaderier och järn- och stålverk samt fabriker som tillverkar cement, glas, keramik, pappersmassa, papper och papp. De verksamheter som inte ingår i den handlande sektorn, exempelvis bostäder, transporter, service och jordbruk. Carbon Capture and Storage (CCS) Teknik för att avskilja och lagra koldioxid långt ner i berggrunden. Innebär att av utsläppen från finansiellt konsoliderade dotterbolag (men inte intressebolag) kan inräknas. Kallas ibland control approach i hållbarhetssammanhang. Innebörden är att ett bolag kan tillgodoräkna sig hela miljöeffekten av en investering trots att bolaget endast har finansierat Produktionsdata motsvarande ägarandel i anläggningarna. Miljöeffekter som härrör från projekt som är delägda till räknas endast in till . Joint venture (JV) kallas även samriskföretag eller samföretag (konsortium) och är ett samarbete där företag går samman i ett nytt bolag för att kunna utveckla ett projekt tillsammans. Ett sätt att frigöra kapital för att finansiera nyinvesteringar utan att förlora ägarkontrollen är att avyttra andelar på av ägandet i befintliga anläggningar. Samverkansform i projekt, medfinansiering. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? Kapitel 1 utgörs av rapportens bakgrund, syfte och metod. Kapitel 2 ska ses som ett inledande kapitel till granskningen som redogör för givna omständigheter Kapitlet beskriver grundläggande förutsättningar för på energimarknaden genom en översikt över energimarknadens aktuella utveckling. Vidare ges en beskrivning av EU:s klimat- och energimål och hur koldioxidutsläpp påverkas av EU:s mål. och 5 redovisas granskningens operationaliserade bedömningsgrunder och de fördjupade iakttagelser som ligger till grund för slutsatser och rekommendationer i kapitlen 6 och 7. Kapitel 3 behandlar revisionsfrågan om hållbarhetsmål, planering och genomförande av sin verksamhet. Kapitel 4 redovisar framväxten av hållbart företagande och ägarförvaltningens organisation63, arbetssätt och styrmedel och utgör en bakgrund till kapitel 5. Kapitel 5 behandlar revisionsfrågorna om regeringens styrning av och regeringens redovisning till . I kapitel 6 redovisas slutsatser och svaret på granskningens första revisionsfråga samt rekommendationer till . I kapitel 7 redogörs för slutsatser och svaren på granskningens andra och tredje revisionsfråga samt rekommendationer till regeringen. menar att verkställer regeringens beslut och styrning av de statliga bolagen. Allt arbete som utför görs på regeringens uppdrag och regeringen är därmed ytterst ansvarig för ägarförvaltningens arbete. När frågor av organisatorisk och administrativ karaktär behandlas har valt att tala om . I övriga fall används regeringen. 63Under granskning av organisationen och arbetssättet i har denna organisatoriskt tillhört . har ägarförvaltningen organisatoriskt flyttats till . 2Vattenfalls förutsättningar på energimarknaden I detta bakgrundskapitel beskrivs översiktligt energimarknaden samt och EU:s klimat- och energimål och hur de påverkar . 2.1.1Förutsättningarna på den europeiska energimarknaden är inte så stabila som tidigare Energibranschens förväntningar om fortsatt ökande energipriser, storskalig produktion och stark efterfrågan från industrin infriades inte på grund av den finansiella krisen /2009.64 Energipriserna steg fram till finanskrisen, om än med stora variationer mellan åren, men har sedan fallit kraftigt. kännetecknas energimarknaden av överkapacitet till följd av låg efterfrågan på el som många nya produktionsanläggningar tagits i drift. Prisnivån ser ut att bli låg framöver. har ökat sin utvinning av skiffergas och har till stor del exporterat sitt överskott av stenkol till med sjunkande kolpriser globalt som följd. EU:s gemensamma handelssystem för utsläppsrätter för koldioxid har inte fungerat som avsett. Det finns en osäkerhet hos energimarknadens aktörer om regleringens utformning både på nationell nivå och EU-nivå. Kundernas intresse för ursprungsmärkt el och värme ökar och småskalig lokal produktion växer. Omvärldsförändringarna innebär en ökad finansiell press och strategiska utmaningar för energimarknadens aktörer.65 Det finns ett behov av en ökad förmåga hos energibolagen att agera strategiskt under dessa mindre stabila och mer föränderliga marknadsförhållanden. 2.1.2Vattenfall ser över sin strategi och söker ny ägare till sin tyska brunkolsverksamhet strategi syftade till ökad lönsamhet och ökat värdeskapande, med fokus på tre huvudmarknader (, och ), tre huvudprodukter (el, värme och gas), minskad koldioxidexponering och tillväxt inom energiproduktion med låga 64Vattenfall, Års- och hållbarhetsredovisning 2013, s.10–12. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? koldioxidutsläpp och inom gas.66 modifierades strategin till följd av ändrade marknadsförutsättningar och beslut att avveckla kärnkraften till 2022. Fokus för den reviderade strategin var effektivitet och kostnadsbesparingar, fortsatt stark och lönsam nordisk position samt fler åtgärder för att minska koldioxidutsläpp och tillväxt inom förnybar energi. antog tre miljörelaterade hållbarhetsmål67, vilka kan ses som en konkretisering till uppdraget i bolagsordningen.68 har en geografisk organisation indelad i två regioner – och /. Bakgrunden till den nya strukturen för verksamheten var en ökad osäkerhet om den gemensamma energimarknadens utveckling i . Avsikten var att möjliggöra för de båda regionerna att bättre hantera nationella skillnader och förändringar på energimarknaden. Bolagets strategiska och finansiella flexibilitet väntades också öka.69 fattade beslut om att utreda alternativ för ägandet av bolagets brunkolsverksamhet i Tyskland.70 vision, strategi och investeringsprogram ska ses över och kostnadsreduceringsprogrammet för 201571 utökas från två till tre miljarder kronor.72 fick som en konsekvens av den pågående strategiska översynen en ny koncernstruktur från , vilken utgörs av sex nya affärsområden: Heat, , , Distribution, Generation och Markets. ska fortsatt ha en position på den europeiska energimarknaden med fokus på utsläppsfria eller utsläppseffektiva lösningar. Brunkolsverksamheten har lagts i en separat enhet, i linje med ambitionen att hitta en ny ägare till denna del av organisationen.73 66Vattenfall, Årsredovisning 2010, s.5. 67Vattenfall, Års- och hållbarhetsredovisning 2013, s. 16. 69Vattenfalls pressmeddelande gör omfattande nedskrivningar och delar upp bolaget, och Års- och hållbarhetsredovisning 2013, s. 43. 70Vattenfalls pressmeddelande utreder alternativ för ägandet av brunkolsverksamheten, 71Vattenfall, Delårsrapport januari – , s. 2. 72Vattenfalls pressmeddelande Betydande nedskrivningar – ytterligare kostnadsbesparingar och strategisk översyn, . 73Vattenfalls pressmeddelande Ny organisation för framtida strategi, . 2.1.3Vattenfall i jämförelse med andra bolag vad gäller vindkraft och utsläppsminskningar har gjort en egen jämförelse med 14 andra europeiska energibolag som visar att bolaget 2013 låg under genomsnittet för dessa jämförelsebolag vad gäller installerad kapacitet i vindkraft, trots en tillväxt på 2008–2013. Dock överskred tillväxt kraftigt den genomsnittliga marknadstillväxten i som ökade . har också jämfört bolagets utveckling med andra bolag vad gäller utsläpp av koldioxid 2008–2013. Enligt jämförelsen har minskat sina utsläpp . Detta ligger nära den genomsnittliga minskningen för bolagen på . Statkraft minskade sina utsläpp med 70 procent74 medan Fortum och Eon ökade utsläppen respektive 4 procent.75 2.1.4Energibolagen fokuserar mer på förnybar energiproduktion En trend bland energibolagen är att alltfler av dem minskar den produktion som baseras på fossila energislag. I konkurrerar framför allt med bolagen . Fortums strategi är att bygga vidare på bolagets nordiska kärna med fokus på vattenkraft och kärnkraft. Bolaget har beslutat att avyttra sitt eldistributionsnät i , och . Fortum investerar också i kraftvärmeproduktion i Fortums strategi omfattar även satsningar på att bygga en plattform för framtida tillväxt exempelvis inom solkraft, men även forskning och utveckling inom koldioxidfria verksamheter till exempel vågkraft och nya kraftvärmekoncept är en del av Fortums strategi.76 Fortum har kontinuerligt ökat sina forsknings- och utvecklingskostnader i förhållande till omsättningen, vilket inte , Statkraft eller Eon gjort på samma sätt.77 Fortum är börsnoterat med som största aktieägare av aktierna.78 Statkraft är helägt av den och producerar till största delen vattenkraft men bolaget har även vindkraft, gaskraft och fjärrvärme i sin produktionsportfölj. Statkrafts strategiska inriktning inbegriper en satsning på europeisk flexibel kraftproduktion med satsning på vattenkraft i , på 74Vattenfall anför att detta skedde på grund av kraftigt minskat antal drifttimmar i gasanläggningar eftersom dessa med dagens pris inte var lönsamma att ha i drift. synpunkter på rapportutkast för faktagranskning, . 75Vattenfall, comparison, 2014. 76Fortum Annual Report 2013. corea-areas-of-the-strategy/, . 77Fortum, Årsredovisningar 2005–2013. 78Fortum, default.aspx, . – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? kontinenten och i samt även på gaskraft. Satsningen innefattar uppgraderingar av befintliga anläggningar och nyinvesteringar i vattenkraft. Bolaget satsar också på energihandel och tjänster för mindre decentraliserade producenter och på vattenkraft inom tillväxtmarknader. Statkraft ska fortsätta bygga vindkraft i , och , och man satsar även på fjärrvärme i och Sverige.79 Eon beslutade om en ny strategi och organisation som innebär att bolaget ska fokusera på förnybar energi, distribution av el genom tekniskt avancerade elnät samt kundlösningar. Konventionella anläggningar i elproduktionsverksamhet (som vattenkraft, kärnkraft, kol- och gaskraftverk), energihandel samt olje- och gasutvinningsverksamhet samlas i ett bolag som är fristående från Eon.80 2.2Vattenfalls koldioxidutsläpp i påverkas av EU:s klimatmål Avsnittet inleds med en beskrivning av bland annat och EU:s klimat- och energimål inklusive en redogörelse för EU:s handelssystem för utsläppsrätter. Detta görs mot bakgrund av att är ett av de bolag som har de största koldioxidutsläppen i och bolaget berörs av de internationella riktlinjer som och EU antagit på motsvarande sätt som Vidare redogörs för statliga bolags olika möjligheter att bidra till EU:s klimat- och energimål. 2.2.1Sveriges utsläpps- och förnybarhetsmål i en internationell jämförelse Parterna i har kommit överens om att den globala medeltemperaturen inte ska tillåtas öka med mer än jämfört med förindustriell nivå.81 Utgångspunkten för klimatpolitik är miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, som i sin tur utgår från FN:s Det övergripande temperaturmålet gäller globala utsläpp oavsett sektor och ska ta sin del av det globala ansvaret för att ökningen inte ska bli större.82 79Statkraft, Årsrapport , s.15. 80Eons pressmeddelande, New corporate strategy: E.ON to focus on renewables, distribution networks, and customer solutions and to spin off the majority of a new, publicly listed company specializing in power generation, global energy trading, and exploration and production, . 81Sverige antog om klimatförändringar 1993, se SÖ 1993:13.Tvågradersmålet antogs i United Nations, Conference of the Parties Report of the Conference of the Parties on its sixteenth session, held in Cancùn from to . Addendum Part Two: Action taken by the Conference of the Parties at its sixteenth session, 15 2011, FCCC/ CP/2010/7/Add.1. 2008/09:MJU28, Riktlinjer för klimatpolitiken m.m., s. 28–29, rskr. 2008/09:300. EU:s grundpelare för klimat- och energipolitiken ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet gäller också för klimat-och energipolitik.83 Det svenska miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan har ett etappmål . Etappmålet gäller de verksamheter som inte omfattas av EU:s handelssystem för utsläppsrätter84 och innebär att utsläppen ska vara lägre än utsläppen . Detta motsvarar en minskning med jämfört med . Etappmålet ser ut att nås om utsläppen följer prognoserna.85 har inget eget mål om att minska utsläppen för verksamheter som omfattas av EU:s handelssystem till 2020, det vill säga den handlande sektorn. För den handlande sektorn är det EU:s mål som gäller. Regeringen presenterade 2009 följande vision har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären.86 Visionen gör ingen avgränsning mellan den handlande och den icke handlande sektorn. Andelen förnybar energi till 2020 ska enligt det svenska målet vara av den totala energianvändningen.87 Detta mål ser ut att kunna nås.88