eunbil · H20N35AC72 · 2015-01-01 00:00:00 — - enligt den preliminära dagordning som framkom Godkännande av den preliminära dagordningen (ev.) Godkännande av A-punktslistan Investeringsplan för - Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) Rådet väntas besluta om en allmän inriktning gällande förslaget till förordningen om den Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). Den allmänna inriktningen lägger fast rådets ståndpunkt i det fortsatta lagstiftningsarbetet med . Förslaget utgör en del av kommissionens investeringsplan för . Regeringen har samrått med om investeringsplanen vid ett flertal tillfällen. Samråd om kommissionens förslag till förordning ägde rum inför möte . Överläggning med skedde . Kommissionens förslag till förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar redogörs för i Faktapromemoria /15: FPM18. Kommissionens meddelande om investeringsplanen redogörs för i Faktapromemoria /15: FPM13. Kommissionen presenterade en förordning i syfte att genomföra den del av investeringsplanen som avser inrättandet av Efsi, inklusive en garanti från EU-budgeten, en europeisk rådgivningshub (Advisory ) samt en europeisk projektlista. Förordningen avses kunna träda ikraft senast . Regeringens bedömning är att den allmänna inriktningen i huvudsak kommer att avspegla syn på Efsi väl. Ett slutgiltigt ställningstagande får ske i ljuset av resultatet av de förhandlingar som äger rum innevarande vecka. I det fortsatta lagstiftningsarbetet med avser regeringen fortsätta att driva de ståndpunkter som redovisats för . Regeringen har välkomnat investeringsplanen och välkomnar att delar av den nu konkretiseras genom lagstiftning. Investeringsplanen, där Efsi ingår, syftar till att öka investeringar i EU och därmed bidra till förutsättningar för fler jobb och högre tillväxtpotential. Investeringsplanen kan bli ett viktigt komplement till de åtgärder som genomförs på nationell nivå, inklusive strukturreformer, för att stärka konkurrenskraft och tillväxt samt bidra till en hållbar utveckling. Det är bra att planen fokuserar på att stimulera privata investeringar. Regeringen stödjer ambitionen att förbättra investeringsklimatet genom bättre lagstiftning och enklare regler samt fördjupning av den inre marknaden, särskilt den digitala inre marknaden. Av vikt är även att fortsatt verka för en öppen och fri världshandel. Det är viktigt med hållbara investeringar på energi-, miljö- och klimatområdet med fokus på innovativa teknologier. Investeringsplanen ska bidra till omställningen till en grön resurseffektiv ekonomi. Generellt anser regeringen att det är viktigt att värna sunda offentliga finanser och att EU:s fleråriga budgetram för 2014-2020 respekteras. Regeringen ska aktivt arbeta för att eventuella ökade risker för EU:s budget, som investeringsplanen kan innebära, minimeras och att eventuella tillkommande utgiftsbehov inte får leda till ökade medlemsavgifter utan hanteras genom omprioriteringar. Beträffande Efsi avser regeringen vidare verka för att EIB:s roll blir central, att styrformerna inte kringskär EIB:s beslutsautonomi och att projekt granskas och bedöms - och finansiering beviljas - på transparenta och objektiva grunder. Det har i skrivande stund inte kommit någon information från ordförandeskapet om vilka förslag informationen kommer avse. Rådet ska diskutera genomförandet av bankunionsregelverket. Information väntas om den gemensamma resolutionsnämnden och hur arbetet fortskrider med att etablera gemensamma strukturer för bank-krishantering i de medlemsstater som deltar i bankunionen, samt om genomförandet av krishanteringsdirektivet (Directive, BRRD). Samråd har skett med om frågor som rör bankunionen vid ett flertal tillfällen . Överläggningar har skett med och information getts till vid ett antal tillfällen. Frågor om det praktiska genomförandet av regelverket har dock inte behandlats tidigare i eller varit föremål för överläggning med eller information i . Reglerna om gemensamma strukturer för bankkrishantering i bankunionsländerna träder, till största delen, i kraft . pågår det praktiska arbetet med att sätta upp de strukturer som krävs, i synnerhet den gemensamma resolutionsnämnden. Den gemensamma resolutionsnämnden har huvudansvaret för krishantering i bankunionsländerna, inklusive att försätta banker i resolution. Krishanteringsdirektivet som publicerades gäller för alla EU:s medlemsstater. arbetar, i likhet med många andra medlemsstater, ännu med att genomföra direktivet. Regeringen välkomnar informationen om resolutionsnämndens pågående arbete, som främst rör bankunionsländerna. När det gäller kris–hanteringsdirektivet verkar regeringen för att det omfattande regelverket i direktivet ska kunna genomföras i . (ev.) Europeiska planeringsterminen: Landrapporter Kommissionen ska ge en första presentation av de landrapporter som tas fram för EU:s medlemsländer inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Ärendet har inte behandlats i tidigare. Samråd om den europeiska terminen skedde senast inför antagande av rådsslutsatser om den årliga tillväxtöversikten och den årliga förvarningsrapporten inför möte i . Inom ramen för den europeiska publicerade landrapporter för EU:s medlemsländer, vilka utgör grunden för de landspecifika rekommendationerna som kommissionen väntas publicera senare i vår. För de 16 medlemsländer som granskas inom ramen för det makroekonomiska obalansförfarandet redogör även kommissionen för sina djupanalyser, d.v.s. deras bedömning av huruvida makroekonomiska obalanser föreligger eller ej i dessa medlemsländer. Kommissionens rapport om berör bland annat hushållens skuldsättning, bostadsmarknaden och sysselsättningen. Regeringen välkomnar kommissionens landrapporter som en del av den europeiska terminen och som ett led i att förebygga makroekonomiska obalanser, och ser fram emot en första presentation av kommissionen. (ev.) Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken Rådet väntas hålla en första diskussion om kommissionens förslag till uppdaterade allmänna ekonomiska riktlinjer för den ekonomiskpolitiska samordningen på EU-nivå. Ärendet har inte tidigare behandlats i . De allmänna ekonomiska riktlinjerna är riktlinjer för den ekonomiskpolitiska samordningen på EU-nivå. De är fördragsfästa (121.2 ) och de senaste riktlinjerna antogs av på rekommendation av kommissionen . Tillsammans med sysselsättningsriktlinjerna utgör dessa de integrerade riktlinjerna som ligger till grund för 2020-strategin. När de nu gällande riktlinjerna antogs slogs det fast att de skulle gälla till 2014. väntas därför kommissionen lägga fram ett förslag om uppdaterade ekonomiska riktlinjer samt sysselsättningsriktlinjer, vilka ska antas av respektive . Förslaget till riktlinjer har i skrivande stund inte publicerats. Regeringen välkomnar en första diskussion om de ekonomiska riktlinjerna som är en grund för den ekonomiskpolitiska samordningen som genomförs genom den europeiska terminen. (ev.) Genomförande av stabilitets- och tillväxtpakten väntas anta rådsbeslut inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del. Samråd med om beslut relaterade till medlemsstaternas positioner i stabilitets- och tillväxtpakten skedde inför möte i . Förfarandet för alltför stora underskott (Excessive Deficit Procedure, EDP) inom stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del innebär en noggrann övervakning av medlemsländernas offentliga finanser med syfte att underskotten korrigeras. är elva medlemsstater i förfarandet. Utifrån kommissionens vinterprognos, som publicerades , har kommissionen gjort nya bedömningar av de offentliga finanserna i EU:s medlemsstater. I ett förslag till rådsbeslut föreskriver kommissionen en förlängd tidsfrist till 2017 för att åtgärda sina alltför stora budgetunderskott. Endast länder med euro som valuta har rösträtt då rådsbeslut inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten tas gällande andra euroländer. Generellt anser regeringen att det är viktigt att medlemsstaterna följer reglerna i stabilitets- och tillväxtpakten. (ev.) Makroekonomiska obalansförfarandet Kommissionen väntas redogöra för sina analyser i djupgranskningarna, vilka ingår i de landrapporter som tas fram inom ramen för den europeiska terminen. Samråd med om den årliga förvarningsrapporten skedde inför möte i . Det makroekonomiska obalansförfarandet inrättades som en del av det s.k. sex-packet . Syftet med förfarandet är att upptäcka, förebygga och korrigera makroekonomiska obalanser hos EU:s medlemsländer. Förfarandet är en del av den europeiska terminen. Det makroekonomiska obalansförfarandet 2015 inleddes då kommissionen publicerade den årliga förvarningsrapporten. I denna rapport identifierades 16 medlemsländer, däribland , som kommissionen ansåg borde granskas närmare genom s.k. djupgranskningar för att avgöra huruvida makroekonomiska obalanser föreligger eller ej. I de landrapporter som publicerades redogör kommissionen för dessa djupgranskningar. Kommissionen anser likt att fortfarande har makroekonomiska obalanser. Regeringen stödjer det makroekonomiska obalansförfarandet, som också utgör del av den europeiska terminen, och välkomnar kommissionens djupgranskning av . Det finns i skrivande stund inga övriga frågor anmälda.