rfr · H20WRFR11 · 2015-01-01 00:00:00 — Vi kan också konstatera att de behöriga och utbildade lärare vi hittar i just denna granskning sätter lägre betyg på eleverna än de icke behöriga lärarna, vilket manar till viss eftertanke. Det skulle kunna vara så att lärarnas kunskaper om kursplaner leder till att de är något strängare i sin bedömning än de lärare som inte har samma kunskaper om kursplanerna. Hur vanligt är det då med behöriga lärare? Vid av de 120 lektioner som vi observerade hölls lektionen av en icke behörig icke utbildad lärare, vilket är en ganska hög andel av lektionerna. Vi konstaterar också, som 2014/15:11 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN jag sa tidigare, att betyg och bedömning skiljer sig åt ganska tydligt mellan behöriga och icke behöriga lärare. Vi kan också se en tendens i granskningen att skolledningarna inte prioriterar utbildningsbakgrund i lika hög utsträckning när det gäller just idrottsämnet som de gör i andra ämnen. De resonerar på ett annat sätt när det gäller matematik, svenska och engelska än vad de gör när det gäller exempelvis idrott, vilket är en intressant iakttagelse. Idrottslärarna blir ofta isolerade på skolorna. Vi har uttryckt det som både pedagogiskt och organisatoriskt. Det innebär bland annat att vi inte ser dem lika tydligt i olika typer av lärargrupperingar som arbetslag. Det kan vara så att de skär tvärs över flera olika arbetslag och har svårt att hitta sin hemvist. Vi ser också ganska tydligt att de organisatoriskt ofta är för sig själva i någon hörna av skolan och att de sällan är involverade i skolans utvecklingsarbete eller kvalitetsarbete, som vi också kallar det . Slutligen kan vi i granskningen se att väldigt många skolor inte förmår att ge eleverna den garanterade undervisningstid de har rätt till. I var fjärde skola i granskningen ser vi att de inte når upp till kraven på garanterad undervisningstid. Var beror det på? Det beror ofta på sättet att räkna, skulle jag vilja säga. Vid de skolor där vi inte har bedömt att de når upp till kravet på garanterad undervisningstid handlar det om att man räknar in omklädning och dusch, som med viss fantasi skulle kunna ha koppling till kursplanen. Men vi ser inte alls att det är genomtänkt på något sätt. Vi ser också att det räknas in friluftsdagar där vi gör bedömningen att det inte finns någon som helst koppling till kursplanen för idrott och hälsa, utan det handlar ibland om någonting helt annat. Det var mycket kort om de två granskningsinsatserna. Vad tycker vi då rent generellt? Vi tycker att idrottslärarna behöver utveckla arbetssätt för att omsätta det faktiska innehållet i kursplanen idrott och hälsa i praktiken. Vi ser att det genomslaget inte är tillräckligt bra. Det har vi nu sett ett antal tydliga exempel på. Vi tycker också att idrottslärarna behöver tillgång till mer ämnesinriktad kompetensutveckling. Vi ser att detta ofta är ett område som inte diskuteras ute på skolorna. Det är vår erfarenhet framför allt från kvalitetsgranskningen. Men det är inte bara idrottslärarnas ansvar, utan även rektorerna måste här ta sitt ansvar. Rektorerna behöver betydligt starkare koppla idrott och hälsa till skolans hela utvecklingsarbete. Vi ser mycket svaga kopplingar på det området. Många av skolorna i granskningen behöver förebygga kränkningar i samband med idrotten på ett betydligt bättre sätt. Det är helt klart så att omklädningsrummet och i viss mån även själva lektionstillfällena är en risk för kränkningar i olika former. Vi får också en hel del anmälningar från enskilda till inspektionen om kränkningar just i samband med idrott och hälsa. Det rör relativt ofta kränkningar i omklädningsrummen. Men det kan också röra själva lektionstillfällena. Det är till och med så illa att det i en del fall STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN handlar om vuxenkränkningar, det vill säga att idrottsläraren inte förmår balansera det på ett klokt och vettigt sätt. Det är allt ifrån fysiskt våld till gliringar och kränkande kommentarer. Även huvudmannen måste naturligtvis ta ett ansvar på området. Där ser vi framför allt att huvudmännen måste bli bättre på att se till att eleverna faktiskt ges den garanterade undervisningstid de har rätt till. Det är för höga värden på antal skolor i granskningen som inte klarar att leva upp till kravet. Det var några korta klipp från detta. Jag tänkte också helt kort säga att vi har ett antal anmälningsärenden som framför allt rör kränkningar i samband med idrott och hälsa eller friluftsdagar. Vi har också en pågående granskning om elevhälsan som kommer att vara färdig maj någonting sådant, eller början på maj. Den tydliga koppling vi kan se är att tanken med elevhälsan numer är att den framför allt ska arbeta förebyggande. Det skulle i viss mån kunna kompensera för den brist vi ser på hälsoarbete i idrott och hälsa. Tyvärr kommer vi i denna granskning att kunna konstatera att elevhälsan inte tar sitt förebyggande ansvar på det sätt den borde göra. Det ligger helt klart i skymundan till mer vårdande omedelbara insatser. Jag tror att jag stannar där. Ordföranden: tack för en intressant föredragning. är ordet fritt för utskottets ledamöter att ställa lite frågor under innan pausen till och Skolinspektionen som har gjort sina föredragningar. Sedan finns ett ytterligare tillfälle. (S): Tack så mycket för bra och intressanta föredragningar. Jag skulle vilja ställa en fråga eller möjligtvis två frågor kopplat till den fysiska aktivitetens värde för kunskapsinhämtning. heter det idrott och hälsa. Vi har fått föredragningar som tar upp fysisk aktivitet och att röra på sig, och hälsoperspektivet har också nämnts i relation till kunskapsinhämtning. Är det så att vi har dåligt utvecklat tanken i svensk skola att fysisk aktivitet har betydelse för hur elever lär sig i andra ämnen? Skulle man kunna utveckla det mer från statens sida? Om man tittar på andra länder, är det annorlunda hur man använder idrott och hälsa i andra länder, nordiska länder eller PISA-län- der? Kan vi lära saker därifrån? (M): Också jag vill tacka för spännande föredragningar. Att vi lyfter fram ämnet är oerhört intressant och viktigt. Jag vill koppla på frågeställning här. Jag var också inne på internationell jämförelse. Förutom innehåll var jag också nyfiken jämfört med våra grannländer och andra och om vi utskiljer oss eller avviker från något mönster där. Jag har också en fråga till Skolinspektionens representant. Det är väldigt intressant att ni gör den här typen av uppföljningar och ser vilka effekter som 2014/15:11 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag undrar helt enkelt: Vad säger skolledarna? Vilken reaktion får ni från skolledare på den här typen av rapporter som ni publicerar? Det är ganska uppseendeväckande både vad gäller siffror för förekomst av behöriga lärare och inte minst kränkningarna. Kan ni se någon skillnad nu när har tagit fram sitt material för råd och stöd? Ser ni några effekter som kanske har till exempel reducerat antalet kränkningar? (SD): Först får jag säga att jag är ledsen att jag inte kan stanna kvar och lyssna på , med tanke på jag var en av dem som startade med årskurs 1 när började. Jag fick äran att följa den klassen. Det var väldigt intressant. Min fråga går egentligen till . Vid undersökningen satt ni med vid 130 lektioner. Jag har varit idrottslärare . Det känns lite som att man sätter fingret på månen och säger: ”Där fanns ingen elefant.” Jag är inte riktigt överens med era undersökningar. Bosön gjorde 2008 en jätteundersökning om elevers kroppsstyrka och fetmastyrka där man tog del av en gammal undersökning som hade gjorts . Man gjorde exakt samma undersökningar och fick ett resultat där man fick en kraftigt ökad överfetma och en kraftig förändring i överkroppsstyrkan. Har ni kontrajämfört det på något sätt med ämnesförändringen som har skett inom idrott och hälsa där man tidigare hade mycket mer fysisk aktivitet med högre puls och mer överkroppsstyrka? Ordföranden: börjar med de tre frågorna. Jag vet inte vem som känner sig manad att börja. , Skolinspektionen: Det var en fråga om reaktionen från skolledare på våra rapporter. Den finns i två delar. Vi kopplar varje enskild skolgranskning till ett beslut. Där blir det en väldigt tydlig återkoppling till skolledaren. Där kräver vi också svar på vilka utvecklingsinsatser som skolan tänker sig att göra i förhållande till vårt beslut. Sedan hoppas vi också att det får en stor spridning i landet i övrigt. Vi tror att det får det. Vi jobbar med att föra ut det på webben men också med webbinarier där vi har möjlighet att låta många skolledare och idrottsledare delta i diskussionen om vad vi har kommit fram till i granskningen. Jag hoppas att den spridningen är bra. Men jag kan inte mer statistiskt redogöra för skolledarnas faktiska reaktioner. Vi har inte heller någon jämförelse som tydligt kan visa på hur råd- och stödmaterial har påverkat detta. är det vi gjorde kvalitetsgranskningen, så det har gått . Däremot är min känsla utan att kunna sätta siffror på det att vi inte ser någon direkt minskning av kränkningar i samband med idrott och hälsa. Om det beror på faktisk ökning, samma läge eller en ökad benägenhet att anmäla är svårt att uttala sig om. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Ordföranden: Vad säger ? Är det någon av frågorna som ni känner er manade att svara på? , : Jag börjar med den första frågan om kopplingen mellan ämnet idrott och hälsa och lärande i andra ämnen. Man skulle kunna titta i läroplanens första eller andra del där skolans övergripande mål lyfts fram. Där finns mål för elevers hälsa, kunskap om hälsa och att undervisningen ska stödja det på olika sätt. Det är hela skolans uppdrag. Man kan säga att det perspektivet finns men kanske inte särskilt kopplat till just idrott och hälsa. I kursplanerna generellt är det inte framskrivet kopplingarna till andra ämnen och att man har nytta av den kunskapen, men det ligger någonstans i sakens natur. Det gäller till exempel språkutvecklande arbetssätt i alla ämnen som vi har jobbat med. Som vi vet får språket en väldigt stor betydelse för hur man kan tillgodogöra sig undervisning i andra ämnen. Matematik har man glädje av även i idrott och hälsa till och från. Den typen av överspillningseffekter är inte framskrivet utöver det som står i läroplanen i de övergripande målen. , : När det gäller den andra frågan om undervisningstiden ber vi att få passa på den frågan. Jag har inte kunskap om hur det ser ut i andra länder mer än i där det finns en liknande undervisningstid. Undervisningstiden ger möjlighet att utveckla kunskaper. Men tiden i sig är inte självklart en framgångsfaktor, utan det är vad man gör på lektionerna, vad undervisningen innehåller och målet för lektionerna som har betydelse. , : Jag hade inte hunnit med fråga. Egentligen skulle jag väl bolla över den till GIH-bänken, då det handlar om forskning kring vad som händer i samhället med utvecklingen av kropp och själ. Vi har inte gjort några uppföljningar av den koppling som frågeställningen inrymmer. En hypotes kan vara att detta speglar en allmän utveckling i samhället som uppmärksammas till och från: Vi rör oss allt mindre, och det gäller även barn och unga. Sedan behöver vi nog ha – om ni inte redan har det – forskning som lyfter fram olika faktorer och deras betydelse. i (C): Tack för spännande föredragningar! Många viktiga aspekter har lyfts. Allteftersom frågestunden framskrider får man väl delvis modifiera sina frågeställningar, för de överensstämmer till stor del. Något som lyftes fram från sida var behovet av fortbildning för lärare. Skolinspektionen talade också om fortbildning och om att omsätta kursplanernas och läroplanens mål i praktik. I vilken mån finns det tillgång till den här typen av utbildning för lärare i idrott och hälsa? 2014/15:11 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN (V): Jag tackar för dragningarna och skulle vilja ställa två jättekorta frågor. Till vill jag ställa en fråga om simundervisning. Jag var själv en av de elever som kom hit som nyanlända, i mitt fall. Jag kan inte simma, men jag har alltid haft toppbetyg i idrott. Jag undrar om det görs särskilda insatser vad gäller simundervisning för nyanlända elever. Det skulle vara bra att få veta. Har tagit något sådant initiativ? Till Skolinspektionen har jag en fråga om den statistik som visades upp angående betygen i idrott och hälsa. Man visade att elever på fristående skolor har högre betyg i idrott och hälsa än elever i kommunala skolor, men det sas också att lärare som har utbildning i ämnet idrott och hälsa ger lägre betyg. Vad kan vi dra för slutsatser av det? Är det så att fristående skolor generellt har färre behöriga lärare vad gäller ämnet idrott och hälsa? (FP): Mycket intressant har sagts. Jag skulle vilja tala lite om Skolinspektionens rapport och problematiken kring att inkludera idrottsämnet i utvecklingsinsatserna i skolan och undervisningen. Det är en del av den här utfrågningen. Det handlar inte bara om rörelse och hälsa i sig, utan även om hur rörelse och hälsa kan påverka inlärningen och inkluderas i själva undervisningen. säger ni i samband med era inspektioner att det förebyggande arbetet från elevhälsan inte är så bra som man skulle önska. Stöter ni på goda exempel att lära sig mer av, där skolor, skolledare och huvudmän väldigt tydligt inkluderar idrottsämnet i utvecklingsinsatser och jobbar med elevhälsan förebyggande? Det är ju lätt att man fokuserar på problemen annars. (KD): Jag tackar så mycket för jättematnyttig information! Jag har en fråga till om den garanterade undervisningstiden och timplanen. Ni säger att man har tittat på ett genomsnitt av hur mycket idrott och hälsa som eleverna får. Då har man varken stadieindelad eller årskursindelad timplan. Skolinspektionen säger att man har svårt att redovisa sin garanterade undervisningstid. Hur ser då underlaget till de här siffrorna ut? Och har man verkligen vunnit någonting när det gäller det här ämnet genom att ta bort timplan och stadieindelning? , : Jag kan svara på fråga om garanterad undervisningstid. Statistiken är insamlad på grundval av planerad undervisningstid, alltså det som man som huvudman, rektor, har planerat att genomföra. Det är inte den genomförda undervisningstiden vi pratar om. Vi vet inte vad som händer. Det är väldigt svårt att ta reda på vilken verklig undervisningstid som eleverna får till godo. Fortsättningen på frågan minns jag inte. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN (KD): Ser man att man har gjort några vinster genom att ta bort årskursindelad timplan? , : Man har flyttat ned ansvaret till den lokala nivån, där man bättre kan tillgodogöra sig den lokala variationen och se vad man har för behov lokalt. Någon annan undersökning känner jag inte till. , : Jag tar frågan om särskilda insatser för simundervisning. Vi på uppmärksammade frågan i den rapport vi skickade till regeringen för lite . Vi hade successivt fått in signaler och information under arbetet med insatserna och tyckte att det var viktigt att uppmärksamma detta. Det här är väl i och för sig en problematik som gäller i skolan som helhet för sent anlända elever. Det är en utmaning att komma i kapp . Men därutöver har vi från sida inte genomfört några särskilda satsningar. Det jag vet och det jag hör från idrottslärare är att det man jobbar med när det gäller särskilt stöd inom idrott och hälsa oftast gäller simundervisningen. Man har olika typer av extralektioner och hittar lösningar för elever som inte når målen för simundervisningen. Man jobbar ganska mycket på många håll för just sent anlända elever. Det jag vet att man efterlyser är någon form av pedagogiskt stöd för att lära äldre elever simma, för det är en utmaning. Det är kort sagt lättare att börja . Jag ska också säga något om tillgången till fortbildningsinsatser. Det är samma sak där. har just nu inga särskilda insatser på gång när det gäller fortbildning specifikt för ämnet idrott och hälsa. Men vi har andra insatser som även idrottslärare kan ta del av och som kan vara intressanta. Därutöver är som jag uppfattar det tillgången till fortbildning knuten till universitet och högskolor, som erbjuder olika typer av kurser inom ramen för sitt uppdrag och även som uppdragsutbildningar genom överenskommelser. I övrigt finns det några olika utbildningsföretag och aktörer som är aktiva och jobbar med konferenser och andra insatser för idrottslärare och andra lärare. Sedan ska man väl inte glömma bort att det också beror lite på hur man definierar fortbildning. Fortbildning är ju inte alltid att gå på kurs och ta till sig ett innehåll, utan fortbildning kan också vara att få möjligheter att på hemmaplan tillsammans med andra kollegor läsa dokument, bearbeta frågeställningar, utveckla sin undervisning och så vidare. Det är en väl så viktig insats, och där har huvudmän och rektorer ett stort ansvar för att skapa utrymme och ge möjligheter för lärare att få . , Skolinspektionen: Jag ska se om jag kan svara på frågorna. Vi visade att betygen är något högre i fristående skolor än i kommunala, men det gäller å andra sidan i andra ämnen också, så det är inget specifikt för idrott och hälsa. Det vi var ute efter att visa var att betygsnivån ligger mycket högt i 2014/15:11 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN förhållande till andra ämnen. Den här granskningen ger inga svar på om det finns en högre andel utbildade lärare i fristående eller kommunala skolor. Det handlar bara om 8 fristående skolor och 28 kommunala, så det är ett ganska litet urval. Den andra frågan handlade om eventuella positiva exempel när det gäller elevhälsans förebyggande arbete. Ja, sådana finns. Både i kvalitetsgranskningsrapporten om idrott och hälsa och i den kommande rapporten om elevhälsa har vi specifikt lyft fram det vi har hittat i form av positiva exempel. , : Jag glömde det som låg närmast. genomför uppdraget kring Lärarlyftet, där det ges kurser och fortbildning för lärare som undervisar i olika ämnen, bland annat idrott och hälsa, för behörighet i ämnet. Jag satt och läste ansökningar för sedan, men jag tappade det på vägen. Sedan finns det också stöd till forskarskolor, som GIH kanske kan berätta lite mer om vid tillfälle. Ordföranden: Jag tänkte att vi skulle försöka oss på några snabba frågor och snabba svar, så att vi nyttjar de som är kvar före paus. (M): Jag tackar för intressanta dragningar. Jag har en mängd frågor, men jag får spara några till lunchpausen och ställer bara en. Ni uppehåller er en del vid frånvaro under idrottslektioner; det är en hög frånvaro, och det är sällan alla deltar. Finns det någon form av underlag kring huruvida den frånvaron är permanent? Är det vissa elever som aldrig deltar, eller är det en spridning av vilka som inte deltar? Om det rör sig om permanent frånvaro, är det då elever som också är frånvarande från annan undervisning, eller gäller det specifikt idrott? Ordföranden: Jag har själv en fråga som anknyter rätt mycket till fråga. De som är befriade från idrottsundervisningen, av vem och varför har de befriats? Finns det skäl att tro att de skulle vara mer närvarande om hälsan var mer i fokus, eller är det bara en underförstådd tolkning som vi gör? (M): Jag har en fråga om lärarnas status. Även om jag inte har några klara och exakta belägg för det vill jag tro att idrottslärarnas status relativt sett har gått ned jämfört med andra lärare. Man kanske kan koppla detta till den höga andelen som inte är behöriga. Sedan kan vi naturligtvis inte reda ut här vad vi ska göra åt det, men det kanske kan komma några kommentarer till detta. Jag har också en liten kort fråga om frånvaron. Har ni gjort någon undersökning eller kvalitativ utvärdering av vilka typer av elever det är som har den höga frånvaron och hur spritt det är, som frågade om? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN (S): Jag vänder mig till Skolinspektionen och GIH. Å ena sidan har vi universitetens undervisning av idrottslärare, å andra sidan rektorernas attityder till frågorna. Det handlar om hur man behandlar läroplaner och kursplaner, hälsa kontra rörelse och sedan idrottslärarens svaga ställning i skolornas utvecklingsarbete. Ordföranden: får vi spara fram till att GIH haft sin föredragning, annars hinner vi inte. Det var smidigt att vi nästan pratade frånvaro allihop. Ni får dyka ned och se vad ni kan svara på. , : Vad kan jag säga om frånvaron mer än att frånvaron av underlag i frågan är påfallande? Vi vet inte riktigt vilka elever det gäller. Man kan nämna till exempel elever med funktionsnedsättning. Att döma av Skolinspektionens granskningar av och gymnasieskolan verkar det vara en grupp där frånvaron är hög. Sedan kan man anlägga hypoteser om samband mellan frånvaro här och frånvaro i andra ämnen. När jag diskuterat det här internt med våra statistikkollegor har någon sagt till mig att frånvaron kanske börjar i ämnet idrott och hälsa för att det är där det är lättast att glida ifrån. Som jag nämnde tidigare finns det en acceptans för att av olika skäl inte vara med där. Det kanske är ett ämne där det sluttande planet börjar. Men vi skulle behöva jobba mer med underlag i frågan. , Skolinspektionen: Vi har inte heller något fast underlag om en koppling mellan frånvaro i idrottsämnet och frånvaro i andra ämnen. Detta vet vi egentligen ingenting om. Det vi däremot tycker oss kunna se åtminstone en stark tendens till är att frånvaron på idrottslektionerna har tydliga kopplingar dels till motivation, dels till trygghet. En annan fråga handlade om elever som befriats från undervisningen. De som är befriade från undervisningen är befriade av skolan. Det är så det har gått till i praktiken. Vi har ingen fast bild av skälen till detta, eftersom det endast är en granskning med ett begränsat antal objekt. Men vi tycker ändå att andelen är alldeles för hög på en hel del av skolorna i förhållande till de mycket restriktiva formuleringar som finns i lagstiftningen. Lärarnas status är naturligtvis en svår fråga. Jag kan inte svara på om den har koppling till ämnets utsatthet, men vill man nå en hög status som lärargrupp i ett ämne som idrott och hälsa förstärks det givetvis om man lyckas vinna tydlig mark i skolans utvecklingsarbete generellt, men också om man lyckas omsätta kursplanerna i praktisk verklighet i sin undervisning. Det är det som är lärarens profession i det här fallet. Angående rektorernas attityd kan jag säga att det här ämnet har en svag ställning på en hel del granskade skolor, som jag var inne på tidigare. Framför allt kommer det inte in i skolans mer generella utvecklingsarbete. 2014/15:11 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN så att det finns mer att jobba på när det gäller rektorernas attityd till idrottsämnet och hur man väger olika ämnen mot varandra i skolan mer generellt. Ordföranden: Jag tror att vi tillsammans klarade av att ställa ganska snabba frågor och ge ganska korta svar. Den första lilla sejouren är avslutad, och vi har 20 minuters paus. Därefter återgår vi till dagordningen och lyssnar på föredrag om och exempel från samt forskning om idrott och hälsa i skolan. , : Jag är väldigt glad över att få komma hit och prata om det som har sysselsatt mig under de senaste 15–20 åren. Det är och den nya folkskolelagen i . startade , och det har övergått till en arbetsmodell som kallas för Bunkeflomodellen just för att betona att det inte är ett övergående forskningsprojekt, utan det pågår fortfarande. Den interventionen som vi gjorde var att skolämnet idrott och hälsa utökades från två till för alla elever på Ängslättskolan i . Vi gjorde strukturerade motorikobservationer av alla barn när de började i skolan enligt MUGI-modellen, som jag ska berätta lite närmare om. När vi hade observerat elever hade vi möjlighet att ge de elever som vi bedömde behövde ett extra stöd i motorik, det vill säga balansförmåga och koordinationsförmåga. De kunde då få lite extra motorisk träning en gång . MUGI startade i .