rfr · H30WRFR3d2 · 2015-11-12 00:00:00 — We recommend using our family emergency plan resource, which collects all vital information in one place in wallet-size cards you can carry with you. It is also critical to check to determine school and workplace plans so you know how to best communicate and communicate with family members who may be in school or at work when an emergency hits. You may have to evacuate at a moment’s notice and take essentials with you. You will probably not have time to search for the supplies you need or shop for them. A disaster supplies kit is simply a collection of basic items you may need in the event of an emergency. Assemble your kit well in advance of an emergency so you can survive on your own after an emergency. DHS/FEMA provides a guide to prepare your kit, which can be tailored to meet the needs of individual family health and related concerns. One key: Food, water and other supplies to last for at least 72 hours. Webbplatsen har en flik som handlar om instruktioner (How Do I?). I avdelningen för allmänheten finns information om hur man förbereder sin familj inför en kris. Kommentar: Individens ansvar för familjen tas för givet. Att kunna klara sig i presenteras som ett faktum rakt upp och ned. Planering och kommunikation är viktiga beståndsdelar. och Gulfkusten tillhör områden i med förhöjd riskbild för större olyckor på grund av geografiska förutsättningar. har webbplatsen som en knutpunkt för krisberedskapen. På startsidan anges att webbplatsen ger information om vad man ska göra i en krissituation. I en allvarlig kris kommer stadens service att påverkas. En grundläggande tumregel för folk är att kunna ta hand om varandra innan hjälp kommer. Webbsidan utmärks av ett positivt tilltal: ”Vi tror på förbindelser/kontakter, inte katastrof.” ”Goda nyheter. Du är mer förberedd än du tror.” Det understryks av valet av fotografier och färger. SF72 appellerar även till en vi-anda i . ”Det här är vår stad” och ”Det är staden som förenar oss”, betonas i en av de filmer som finns på webbplatsen. Det framhålls att människor klarar sig genom banden till andra människor. Precis som Getprepared.ca har webbplatsen tre delar, men här består de av följande: Att skapa kontakter/bli uppkopplad, förbereda förråd, göra en plan. Budskapet är att beredskap handlar om människor. När kriser inträffar förenas vi och hjälper varandra. Att förbereda sig handlar om att lära känna sina grannar, hälsa på de man regelbundet träffar på lokala marknader och att hålla kontakten med familj och vänner, både digitalt och genom direktkontakt. Man uppmanas tänka igenom sina kontakter och de nätforum man är en del av, så att man kan dela information om något händer. Checklistan består av tre delar – grundläggande, användbart och personligt – som är föredömligt enkelt utformade. Som en del i det positiva tilltalet framhålls att krissituationer också kan vara ett tillfälle att samlas och stödja människor i din närhet. Att dela en måltid, en bok eller mobilladdare är ännu betydelsefullare dagarna efter en kris än annars. På finns även filmer där berättar om egna upplevelser av katastrofer (t.ex. jordbävningen i ) och vad som är viktigt i en kris. En sida på webbplatsen är reserverad för uppdaterad samlad information (kriswebb). Denna är kopplad till trafikmeddelanden m.m. Kommentar: Genom det positiva tilltalet, och åberopandet av , framstår en kris mer som en utmaning än som ett hot. Det finns en psykologisk-pedagogisk vinst i detta. Informationen tas lättare emot. 72-timmarskampanjerna har hämtat sin inspiration i . Det kan noteras att den svenska varianten är fokuserad på ting man behöver ha hemma och utmärks av ett negativt budskap: Du kan inte/kommer inte att få hjälp eftersom resurser för de som är i störst behov av hjälp måste prioriteras. 1.Hur ser myndigheten på sin roll och sitt ansvar när det gäller information till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap i en kris- eller krigssituation? 2.Hur ser myndigheten på övriga aktörers roll och ansvar (myndigheter med särskilt ansvar i krisberedskapen, länsstyrelser, kommuner, landsting, frivilligorganisationer) när det gäller information före en kris? 3.Hur ser myndigheten på de framtagna resultatmålen för krisberedskapen ur perspektivet information till allmänheten? Vilken bäring har målen när det gäller informationen till allmänheten? 4.Hur ser myndigheten på informationsbehoven mot bakgrund av ett förnyat fokus på det civila försvaret? 5.Hur ser myndigheten på frågan om enskildas ansvar och det allmännas ansvar och skiljelinjen däremellan? Hur ser myndigheten på lagstödet på detta område? 6.Hur tillförsäkrar myndigheten att informationen är tillgänglig för alla medborgare (braille, översättning till minoritets- och invandrarspråk, lättläst m.m.)? 7.Hur följer myndigheten upp resultaten av egna informationssatsningar samt frivilligorganisationernas informationsarbete som finansieras med medel från anslaget 2:7? 8.Hur ser myndigheten på val av kanaler för denna information, både före en kris och under en kris? 1.Länsstyrelser och kommuner har lagstadgad skyldighet att se till att allmänheten nås av information under krissituationer (se 2 kap. 7 § LEH och 7 § krisberedskapsförordningen). Hur ser SKL på landstingens respektive kommunernas roll och ansvar när det gäller information till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap i en kris- eller krigssituation före en kris? Det har i kartläggningen framgått att vissa landsting och kommuner ger sådan information, andra inte. 2.Hur ser SKL på övriga aktörers roll och ansvar (myndigheter med särskilt ansvar i krisberedskapen, länsstyrelser, kommuner, frivilligorganisationer, t.ex. Röda Korset) när det gäller information före det att kriser uppkommer? FRÅGOR TILL AKTÖRER BILAGA 3 Frågeställningar till länsstyrelser i riskområden län (kärnteknisk anläggning) 1.Hur ser i län på sin roll och sitt ansvar när det gäller information till länsinnevånare om den enskildes ansvar och beredskap i en kris- eller krigssituation före en kris, både allmänt och med tanke på lokal riskbild? 2.Hur ser i län på övriga aktörers roll och ansvar när det gäller information före en kris (myndigheter med särskilt ansvar i krisberedskapen, kommuner, landsting, frivilligorganisationer)? 3.Hur ser på informationsbehovet till allmänheten mot bakgrund av ett förnyat fokus på det civila försvaret? 4.Hur ser på frågan om den enskildes ansvar och det allmännas ansvar i händelse av en kris och skiljelinjen däremellan? Hur ser på lagstödet på detta område? 5.Hur tillförsäkrar i län att information om den enskildes ansvar och beredskap i händelse av en kris- eller krigssituation är tillgänglig för alla länsinnevånare (t.ex. braille, översättning till minoritets- och invandrarspråk, lättläst)? 1.Hur ser i på sin roll och sitt ansvar när det gäller information till länsinnevånare om den enskildes ansvar och beredskap i en kris- eller krigssituation före en kris, både allmänt och med tanke på lokal riskbild? 2.Hur ser i på övriga aktörers roll och ansvar när det gäller information före en kris (myndigheter med särskilt ansvar i krisberedskapen, kommuner, landsting, frivilligorganisationer)? 3.Hur ser på informationsbehovet till allmänheten mot bakgrund av ett förnyat fokus på det civila försvaret? 4.Hur ser på frågan om den enskildes ansvar och det allmännas ansvar i händelse av en kris och skiljelinjen däremellan? Hur ser på lagstödet på detta område? 5.Hur tillförsäkrar i att information om den enskildes ansvar och beredskap i händelse av en kris- eller krigssituation är tillgänglig för alla länsinnevånare (t.ex. braille, översättning till minoritets- och invandrarspråk, lättläst)? Frågeställningar till länsstyrelse som gjort en särskild satsning 1.Hur ser i på sin roll och sitt ansvar när det gäller information till länsinnevånare om den enskildes ansvar och beredskap i en kris- eller krigssituation före en kris? BILAGA 3 FRÅGOR TILL AKTÖRER Hur ser på övriga aktörers roll och ansvar när det gäller in- formation om detta före en kris (myndigheter med särskilt ansvar i krisbe- redskapen, kommuner, landsting, frivilligorganisationer)? Hur ser på informationsbehoven mot bakgrund av ett förnyat fokus på det civila försvaret? Hur ser på frågan om den enskildes ansvar och det allmännas ansvar och skiljelinjen däremellan? Hur ser på lagstödet på Hur tillförsäkrar att informationen är till- gänglig för alla länsinnevånare (t.ex. braille, översättning till minoritets- och invandrarspråk, lättläst)? Kartläggningen har visat att gjort en särskild satsning (webbplatsen Hesa ). Hur kom /kommunen fram till den specifika satsningen? Vad initierade den? Har satsningen (webbplats/broschyr) kombinerats med andra aktiviteter? Har den särskilda satsningen – inklusive ev. aktiviteter - följts upp? Frågeställningar till kommuner med en lokal riskbild (kärnteknisk anläggning) 1.Oskarshamns kommun ger på sin webbplats information om kommunens krisberedskap, räddningstjänstens uppdrag, extraordinära händelser. Till detta har lagts länkar till Krisinformation m.fl. webbplatser. Rubriken leder vidare till sida. Hur ser på sin roll och sitt ansvar när det gäller information till kommuninnevånare om den enskildes ansvar och beredskap i en kris- eller krigssituation, före en kris, både allmänt och med tanke på lokal riskbild? 2.Hur ser på övriga aktörers roll och ansvar när det gäller information före en kris (myndigheter med särskilt ansvar i krisberedskapen, länsstyrelser, landsting, frivilligorganisationer)? 3.Hur ser kommunen på informationsbehovet till allmänheten mot bakgrund av ett förnyat fokus på det civila försvaret? 4.Hur ser kommunen på frågan om den enskildes ansvar och det allmännas ansvar i händelse av en kris och skiljelinjen däremellan? Hur ser kommunen på lagstödet på detta område? kommun (dammar) 1.Det har vid kartläggningen framgått att kommun 2012 utarbetade en broschyr till allmänheten om utrymning vid dammhaveri. Hur ser kommun på sin roll och sitt ansvar när det gäller information till kommuninnevånarna om den enskildes ansvar och beredskap i en kris- eller krigssituation före en kris, både allmänt och med tanke på lokal riskbild? FRÅGOR TILL AKTÖRER BILAGA 3 2.Hur ser kommun på övriga aktörers roll och ansvar när det gäller information före en kris (myndigheter med särskilt ansvar i krisberedskapen, länsstyrelse, landsting, frivilligorganisationer)? 3.Hur ser kommunen på informationsbehovet till allmänheten mot bakgrund av ett förnyat fokus på det civila försvaret? 4.Hur ser kommunen på frågan om den enskildes ansvar och det allmännas ansvar i händelse av en kris och skiljelinjen däremellan? Hur ser kommunen på lagstödet på detta område? 5.Hur tillförsäkrar kommun att information om den enskildes ansvar och beredskap i händelse av en kris- eller krigssituation är tillgänglig för alla kommuninnevånare (t.ex. braille, översättning till minoritets- och invandrarspråk, lättläst)? 6.Har fler särskilda satsningar genomförts i syfte att informera allmänheten inför en kris, utöver framtagande av broschyren 2012? Frågeställningar till kommuner som gjort särskilda satsningar 1.Hur ser på sin roll och sitt ansvar när det gäller information till kommuninnevånarna om den enskildes ansvar och beredskap i en kris- eller krigssituation före en kris? 2.Hur ser på övriga aktörers roll och ansvar när det gäller information om detta före en kris (myndigheter med särskilt ansvar i krisberedskapen, länsstyrelse, landsting, frivilligorganisationer)? 3.Hur ser på informationsbehovet mot bakgrund av ett förnyat fokus på det civila försvaret? 4.Hur ser på frågan om den enskildes ansvar och det allmännas ansvar och skiljelinjen däremellan? Hur ser kommunen på lagstödet på detta område? 5.Kartläggningen har visat att har gått ut med en broschyr om behovet att klara sig i (”Så här klarar du dig ”, enligt nordamerikansk förebild). Vad initierade denna satsning? 6.Har staden tillförsäkrat att denna information är tillgänglig för alla kommuninnevånare (t.ex. braille, översättning till minoritets- och invandrarspråk, lättläst)? 7.Har satsningen på ”Så här klarar du dig ” kombinerats med andra aktiviteter? 1.Hur ser på sin roll och sitt ansvar när det gäller information till kommuninnevånarna om den enskildes ansvar och beredskap i en kris- eller krigssituation före en kris? BILAGA 3 FRÅGOR TILL AKTÖRER Hur ser kommunen på övriga aktörers roll och ansvar när det gäller in- formation om detta före en kris (myndigheter med särskilt ansvar i krisbe- redskapen, länsstyrelser, landsting, frivilligorganisationer)? Hur ser kommunen på informationsbehovet mot bakgrund av ett förnyat fokus på det civila försvaret? Hur ser kommunen på frågan om den enskildes ansvar och det allmännas ansvar och skiljelinjen däremellan? Hur ser kommunen på lagstödet på Hur tillförsäkrar att informationen är tillgänglig för alla länsinnevånare (t.ex. braille, översättning till minoritets- och invandrar- språk, lättläst)? Kartläggningen har visat att har gjort en särskild sats- ning i form av en broschyr (Om din säkerhet). Hur kom kommunen fram till den specifika satsningen? Vad initierade den? Har satsningen kombinerats med andra aktiviteter? Har den särskilda satsningen – inklusive ev. aktiviteter – följts upp? 1.Hur ser stad på sin roll och sitt ansvar när det gäller information till kommuninnevånarna om den enskildes ansvar och beredskap i en kris- eller krigssituation före en kris? 2.Hur ser stad på övriga aktörers roll och ansvar när det gäller information om detta före en kris (myndigheter med särskilt ansvar i krisberedskapen, länsstyrelser, landsting, frivilligorganisationer)? 3.Hur ser kommunen på informationsbehovet mot bakgrund av ett förnyat fokus på det civila försvaret? 4.Hur ser kommunen på frågan om den enskildes ansvar och det allmännas ansvar och skiljelinjen däremellan? Hur ser kommunen på lagstödet på detta område? 5.Hur tillförsäkrar stad att informationen är tillgänglig för alla kommuninnevånare (t.ex. braille, översättning till minoritets- och invandrarspråk, lättläst)? 6.Kartläggningen har visat att stad har en sammanhållen, informativ webbsida om räddningstjänst och krishantering där tips och råd ges och individens ansvar framhålls. Hur kom kommunen fram till att lägga upp denna information? Vad initierade det? 7.Har informationen på webbplatsen kombinerats med andra aktiviteter (broschyrer, utställningar o. dyl.)? Frågeställningar till en kommun som inte informerar 1.Det har i kartläggningen framgått att på sin webbplats informerar om kommunens ansvar, åtgärder och planer i händelse av en FRÅGOR TILL AKTÖRER BILAGA 3 Hur ser på sin roll och sitt ansvar när det gäller information till kommuninnevånarna om den enskildes ansvar och beredskap i en kris- eller krigssituation, före en kris? 2.Hur ser på övriga aktörers roll och ansvar när det gäller information om den enskildes ansvar och beredskap före en kris (myndigheter med särskilt ansvar i krisberedskapen, länsstyrelser, landsting, frivilligorganisationer)? 3.Hur ser kommunen på informationsbehovet mot bakgrund av ett förnyat fokus på det civila försvaret? 4.Hur ser kommunen på frågan om den enskildes ansvar i händelse av kris och det allmännas ansvar och skiljelinjen däremellan? Hur ser kommunen på lagstödet på detta område? 1.I kartläggningen har framgått att har information på sin webbplats som riktar sig till allmänheten om den enskildes ansvar i en kris- eller krigssituation i syfte att öka den enskildes beredskap och förmåga att hantera en kris/en extraordinär händelse (under rubriken råd). Hur ser på sin roll att informera allmänheten om detta, i förhållande till myndigheter, länsstyrelser och kommuner? 2.Civilförsvarsförbundet anordnar utbildningar – kostnadsfria endagskurser bl.a. – för att öka den enskildes beredskap och förmåga att hantera större krissituationer i samhället. Hur är intresset för dessa? Vilka grupper når man? 3.Är verksamheten tillgänglig även för personer med funktionsnedsättning? 4.Hur följer organisationen upp utbildningsverksamhet och andra aktiviteter som anordnas i detta syfte? Finns statistik över deltagande (antal deltagare/år, kön, ålder)? 1.Hur ser på sin roll att informera allmänheten om den enskildes ansvar i en kris- eller krigssituation i syfte att öka den enskildes beredskap och förmåga att hantera en kris, jämfört med myndigheterna? 2.Hur ser på sin utbildningsverksamhet – och eventuella andra aktiviteter – för att öka den enskildes beredskap och förmåga att hantera en kris? 3.Är utbildningsverksamhet tillgänglig även för personer med funktionsnedsättning? 4.Följer upp utbildningsverksamheten? Finns statistik över deltagande (antal deltagare/år, kön, ålder)? Vilka grupper når man? 5.Hur ser på informationsbehovet till allmänheten mot bakgrund av ett förnyat fokus på det civila försvaret? BILAGA 3 FRÅGOR TILL AKTÖRER 1.I kartläggningen har framgått att svenska Röda Korset inte har någon information på sin webbplats till allmänheten om den enskildes ansvar i en kris- eller krigssituation i syfte att öka den enskildes beredskap och förmåga att hantera en kris/en extraordinär händelse. Hur ser Röda Korset på sin roll att informera allmänheten om detta? 2.Genomför Röda Korset någon utbildningsverksamhet för att öka den enskildes beredskap och förmåga att hantera större krissituationer i samhället (hela spektrumet, från t.ex. långvarigt elavbrott, större olyckor som kan kräva evakuering till krig)? Om ja, vilka grupper når man? 3.Är verksamheten tillgänglig även för personer med funktionsnedsättning? 4.Hur följer organisationen upp eventuell utbildningsverksamhet? Finns statistik över deltagande (antal deltagare/år, kön, ålder)? Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medieredak- tioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap