rfr · H20WRFR7 · 2015-03-26 00:00:00 — – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Denna delredovisning är utarbetad av och i samarbete med , , , , , , och . Sørensen. Delredovisningen har översatts till svenska. vid svarar för innehållet (metod, resultat och slutsatser) i delredovisningen. 978-91-87541-10-0 Riksdagstryckeriet, , 2015 Tack till , och och till de mer än 80 informanter som har bidragit till denna undersökning. Det övergripande målet för svensk utbildningspolitik är enligt beslut att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation som kännetecknas av hög kvalitet. För den högre utbildningen är målet att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. och regeringen beslutade att genomföra två reformer för att höja kvaliteten i den högre utbildningen. Den ena handlar om mindre styrning av universitet och högskolor (autonomireformen) och den andra om kvalitetssäkring av utbildningen (kvalitetsreformen). En viktig uppgift för utskott är att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottens ämnesområden. Den delredovisning som publiceras i denna rapport ingår i utbildningsutskottets uppföljnings- och utvärderingsarbete. Syftet med det projekt som redovisningen ingår i är att följa genomförandet och effekterna av autonomi- och kvalitetsreformerna och på så sätt kunna dra lärdomar för framtiden. Den övergripande frågeställningen är om de båda reformerna främjar en ökad kvalitet i svensk högre utbildning . Projektet utförs av () vid och kommer att belysa genomförandet och effekterna av reformerna ur flera olika perspektiv. har inrättat en styrgrupp med ledamöter från samtliga partier som ska följa projektet, men det är CFA som svarar för innehållet (metod, resultat och slutsatser) i respektive redovisning. Autonomi- och kvalitetsreformerna är de senaste stora reformerna av svensk högre utbildning och ingår, som den första delredovisningen visar, i en utveckling av det svenska högskoleväsendet som har pågått . Sedan utbildningsutskottet gav CFA uppdraget att följa implementeringen av reformerna har utvecklingen fortsatt ytterligare. remitterade regeringen en departementspromemoria med ett förslag om att införa en ny verksamhetsform – högskolestiftelser – för att öka lärosätenas autonomi och handlingsfrihet. Eftersom remissvaren visade att vissa frågor behövde utredas vidare sköt regeringen dock fram planerna på en stiftelsereform. tillsatte regeringen en utredning som bl.a. ska föreslå om och i så fall vilka övergripande förändringar av utbildningsutbudet som behöver göras för att bättre möta framtida behov. Regeringen tillsatte även en utredning om ledarskapet vid universitet och högskolor. redovisade regeringens särskilde utredare sitt uppdrag att utreda hur kvalitetssäkringssystemet ska organiseras . Frågan bereds inom (). I denna rapport publiceras den fjärde delredovisningen som innehåller den fallstudiebaserade undersökningens första fas. Fallstudien omfattar ett urval FÖRORD 2014/15:RFR7 av utbildningar och informanter med koppling till dessa utbildningar (studieansvariga, studenter, alumner och avnämare). Undersökningens andra fas väntas redovisas . Av förklarliga skäl ger varje delredovisning i sig endast en begränsad bild av hur reformerna har genomförts i högskolesektorn, och det är först när redovisningarna från alla delstudier i projektet läggs samman i en kommande huvudrapport som en mer komplett bild av reformernas effekter kan skönjas. Ordförande i utbildningsutskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering Ledamot i utbildningsutskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering 2 Syfte och utformning ................................................................................. 3 Beskrivning av de nio fallen och deras lärosäteskontext ........................... – en högskola med fokus på det 3.1.1 Informatik, MH, kandidat ............................................................... 3.1.2 Engelska, H, magister ..................................................................... 3.1.3 Högskoleingenjör i maskinteknik, B, yrkesutbildning .................... – det stora, traditionella ....................... 3.2.1 Sjukgymnastprogrammet, MH, yrkesutbildning ............................. 3.2.2 Matematik, H, kandidat................................................................... 3.2.3 Religionsvetenskap och teologi, B, ...................................... – ny i universitetsligan............................................ 3.3.1 Rättsvetenskap, MH, ............................................................ 3.3.2 Biomedicinsk analytiker, H, yrkesutbildning.................................. 3.3.3 Statskunskap, B, magister ............................................................... 4 Autonomi och kvalitet betraktat av utbildningarnas aktörer ...................... Att navigera i och omkring det svenska högskolesystemet .................. Det praktiska genomförandet av kvalitetsreformen.............................. Effekter av kvalitetsutvärderingarna ......................................... Vad är kvalitet (också)?........................................................................ Reformerna och de olika aktörerna i utbildningsmiljöerna .................. 5.1.1 Studerandes och alumners perspektiv ............................................. 5.1.3 Universitets- och högskoleanställdas perspektiv............................. Tendenser och diskussionspunkter ....................................................... 5.2.1 Framåtblick mot fallstudiens andra fas ........................................... Urval av fall ............................................................................................. Åtgärd för säkring av delundersökningens kvalitet.................................. Bilaga 2 Kompletterande uppgifter om undersökningens nio Bilaga 3 Översikt över de avnämarrepresentanter som medverkar i Två högskolereformer trädde i kraft , nämligen kvalitets- och autonomireformerna. startade vid på uppdrag av utbildningsutskott ett uppföljningsprojekt om genomförandet och effekterna av de båda reformerna på högskolor och universitet. Denna rapport är den fjärde delredovisningen i den samlade undersökningen. I den första delredovisningen lades en skrivbordsstudie om reformerna fram. Den andra delredovisningen baserades på intervjuer med rektorer, och i den tredje delredovisningen redovisas resultaten av en enkätundersökning med de studieansvariga inom högskoleväsendet. I den här fjärde delredovisningen redovisas en djupgående fallstudie av nio utbildningsmiljöer på tre olika lärosäten. Fallstudien sträcker sig och är indelad i två faser, där de nio utbildningsmiljöerna besöks i två omgångar. En målsättning med denna rapport är att presentera de nio fall som ligger till grund för den djupgående delundersökningen. Därefter identifieras en rad preliminära resultat av delundersökningen mot bakgrund av den första fasen. Med hjälp av fokusgrupper och intervjuer med olika typer av aktörer med koppling till var och en av de nio utbildningarna undersöks aktörernas upplevelser av genomförandet och effekterna av reformerna lokalt. Delundersökningens andra fas, som genomförs , gör det möjligt att få ett lite längre tidsperspektiv på reformernas inverkan på de här miljöerna. Kvalitetsreformen innebär en resultatorienterad kvalitetsutvärdering av högskoleutbildningarna med tre möjliga bedömningar, nämligen mycket hög kvalitet, hög kvalitet och bristfällig kvalitet. Utbildningar som får kvalitetsbedömningen bristfällig måste få en rad förbättringsåtgärder godkända för att få behålla sin examinationsrätt. Från , och har man valt utbildningar som har fått vart och ett av bedömningsresultaten (se tabell 1). 2014/15:RFR7 SAMMANFATTNING Tabell 1 De nio utvalda utbildningarna Strategi och genomförande på lärosätesnivå Kvalitetsreformen förstås av informanterna på lärosätena inom ramen för en överordnad politisk målsättning, som handlar om att stötta de stora, forskningstunga universiteten och uppmana de mindre lärosätena till en fokusering av sin verksamhet eller till ett samarbete mellan flera lärosäten. Informanterna tecknar en bild av en del strukturella skillnader som de upplever finns inom högskoleväsendet, bl.a. när det gäller fördelningen av forskningsmedel och vetenskapsområden och förhållandet mellan söktryck och antalet utbildningsplatser. Således upplever medarbetarna på de tre lärosätena genomförandet av reformer på olika sätt. På har det varit möjligt att hantera kvalitetsutvärderingsprocessen och de bristfälliga kvalitetsbedömningsresultat som den har gett utan större bekymmer hos de inblandade medarbetarna. Däremot verkar reformerna vara av något mer tvingande natur för medarbetarna på och . har satsat på en utvecklingsstrategi och använt sig strategiskt av anställningar som ett sätt att öka utbildningskvaliteten, och har snävat in på utbildningsutbudet parallellt med en omfattande förändringsprocess. Om resultatet av kvalitetsutvärderingarna inte har någon större betydelse för de utbildningsansvariga på spelar det en betydligt större roll på både och . Ett mycket högt kvalitetsbedömningsresultat innebär en lättnad för medarbetarna och uppbackning till utbildningen . Däremot kan ett bristfälligt kvalitetsbedömningsresultat sätta frågetecken för utbildningens framtida existensberättigande. Effekter av kvalitets- och autonomireformerna i de nio miljöerna Analysen av intervjuer och fokusgrupper med informanterna i de nio utbildningsmiljöerna i delundersökningens första fas bäddar för en rad slutsatser i fråga om möjliga effekter av kvalitets- och autonomireformerna. Det framträder nämligen en rad mönster i informanternas upplevelser av processerna och SAMMANFATTNING 2014/15:RFR7 i deras förväntningar på den framtida effekten. Huvudpunkterna återges här nedan. •Kvalitetsreformen har lett till en reflexion över bl.a. utbildningarnas uppbyggnad, progression och målinriktning samt över de studerandes lärandeutbyte. Denna kvalitetskontroll upplevs som mycket nyttig, och alla de nio miljöerna har vidtagit olika utvecklingsåtgärder mot bakgrund av processen. •Kvalitetsutvärderingsprocesserna har gett en förbättrad dokumentation av utbildningarnas kvalitetsarbete till gagn för förmedling, vidareutveckling och överlämnande av detta arbete både uppåt inom lärosätet, mellan dem som undervisar inom området och nedåt i kommunikationen med de studerande samt i förhållande till externa aktörer, och då särskilt i förhållande till jämförbara utbildningar på andra lärosäten. •Kvalitetsreformen upplevs som en av flera utvecklingstendenser som ställer krav på en tätare forskningsförankring av undervisningen. En del informanter är rädda för att detta på kommer att ske på bekostnad av målsättningen om att också prioritera samverkan med det omgivande samhället, och då särskilt näringslivet. Det finns, i relation till den upplevda tendensen till en ökad forskningsförankring, en förväntan på en framtida förskjutning av tjänstestrukturen med en ökande andel disputerade medarbetare som följd. •Kvalitetsreformen upplevs ha skärpt genomdrivandet av minimikriterierna för godkänt examensarbete, vilket på kort sikt kan komma att få konsekvenser för genomströmningen. •Kvalitetsreformen tycks skärpa det utbildningsmässiga fokuset på de studerandes lärandemål, vilket anses dels kunna få en negativ konsekvens för målsättningen om en breddad rekrytering, dels kunna leda till en nedprioritering av de studerandes utveckling. •Kvalitetsreformen ses som ett bidrag till en akademiseringspress på yrkesutbildningarna, vilket kanske kan stärka en yrkesorienterad utbildning genom att tillfoga den status och legitimitet eller tvärtom försvaga den genom en delegitimering av dess användningsorienterade och praktiknära fokus. •Särskilt på utbildningar som i den första omgången får kvalitetsbedömningen bristfällig indikerar en del informanter att det finns en risk för att man gör en rad strategiska justeringar utan någon faktisk inverkan på utbildningen i sin helhet. Dock är det inte uteslutet att sådana justeringar med tiden kan internaliseras i utbildningarna och bidra till en kvalificering av de studerande. •Kvalitetsreformen kan dessutom uppfattas som en av flera externa åtgärder som sammantaget kan ge ytterligare incitament till ett programorienterat utbildningsutbud, som sett isolerat kan påverka det särskilda svenska flexibla, individuellt fokuserade utbildningssystemet, där det är fristående kurser som utgör de centrala delarna. En sådan effekt kopplas för det första till upplevelsen av att det finns en överordnad politisk målsättning om att 2014/15:RFR7 SAMMANFATTNING lärosätena ska fokusera sitt utbildningsutbud, för det andra till en potentiellt ökad orientering mot specifika examensmål redan tidigt under en utbildning och för det tredje till en press på utbildningarnas ekonomiska bärkraft. •Genomförandet av kvalitetsreformen har haft stora resursmässiga omkostnader för de inblandade medarbetarna på de tre lärosätena och har på vissa ställen också skapat oro för den enskildes anställning. •Autonomireformen upplevs inte ha haft några märkbara effekter på de specifika undervisningsnära miljöerna. •Autonomireformen förväntas dock kunna få konsekvenser för tjänstestrukturen inom högskoleväsendet genom att jobbmobiliteten mellan lärosätena kan bli besvärligare på grund av en mer lokal förankring av villkoren för lön och anställning, som därmed kommer att bli mer ogenomskinliga och mindre jämförbara. Syftet med fallstudiens nästa fas, där samtliga nio utbildningsmiljöer återbesöks, är att få mer kunskap om hur autonomi- och kvalitetsreformerna och de kvalitetsorienterade processer som de har bidragit till inverkar på utbildningsmiljöerna och utbildningskvaliteten, och då särskilt på de studerandes lärandeutbyte och deras möjligheter på arbetsmarknaden. Detta är den fjärde delredovisningen i uppföljningsprojektet om genomförandet och effekterna av två högskolereformer i , som utförs av vid på uppdrag av utbildningsutskott. Syftet med projektet är att ta reda på om autonomi- och kvalitetsreformerna, som trädde i kraft , drar det svenska högskoleväsendet i riktning mot ökad kvalitet så som det är tänkt. Autonomireformen hade till syfte att tillförsäkra de svenska högskolorna och universiteten ett ökat självbestämmande, och med kvalitetsreformen infördes en resultatorienterad kvalitetsbedömning med tre möjliga utfall. Utbildningar vars kvalitet bedöms som bristfällig ska göra en rad förbättringar och omvärderas, om de ska undgå att få examensrätten indragen. I den första delredovisningen i det samlade uppföljningsprojektet som publicerades dokumenteras och diskuteras utvecklingen på det svenska högskoleområdet i ett historiskt och europeiskt perspektiv med särskilt fokus på skillnader och likheter mellan de skandinaviska ländernas policyprocesser inom högskoleområdet som reaktion på en rad exempel på press på universitetens kunskapsproduktion och organisering. Delredovisning 1 upprättar således den bakomliggande förståelseramen för de båda reformerna och uppföljningsprojektet om genomförandet och effekterna av reformerna. Den andra delredovisningen, som även den publicerades , är baserad på intervjuer med den högsta ledningen på 26 av lärosäten. I delredovisningen identifieras en rad mönster när det gäller hur rektorerna har genomfört reformerna och vilka effekter de upplever att de har haft. Mot bakgrund av rektorsintervjuerna kunde man dessutom lägga märke till ett spektrum av olika lärosätesspecifika responsstrategier, som har fått ligga till grund för urvalet av de tre lärosätena i denna fallstudiebaserade delundersökning. I den tredje delredovisningen sammanfattas resultaten av en enkätundersökning till studieledare eller utbildningsansvariga för utbildningar som omfattas av kvalitetsbedömningssystemet från huvuddelen av och högskolor3. Enkätundersökningen har fokus på hur reformprocesserna och deras effekter upplevs på den mellanchefsnivå där de studieansvariga befinner sig. Enkätdata som kommit fram i samband med undersökningen bidrar vidare till att teckna en bild av de tre lärosäten som är med i denna fjärde delredovisning. 1Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i . Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och kvalitetsreformerna av . Rapporter från 2013/14:RFR21. 2Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i . Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer av . Sørensen och . Rapporter från 2013/14:RFR22. 3Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i . Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga av och . Rapporter från 2014/15:RFR6. Denna delredovisning skiljer sig från de andra genom att den presenterar en delundersökning som ännu inte är avslutad, eftersom datainsamlingsprocessen är tänkt som en tvåstegsraket som går på djupet med ett antal fall under ett tidsspann på . De slutliga resultaten av fallstudien kommer att presenteras i en särskild rapport . Eftersom den andra fasen av undersökningen särskilt har till syfte att fokusera på förändringarna på de nio utvalda utbildningarna vid tre olika svenska lärosäten, är det överordnade målet med den första fasen av delundersökning 4 att åstadkomma en djupgående inblick och en karakteristik av de nio unika miljöerna. Här fokuseras dock särskilt på genomförandet och effekterna av kvalitets- och autonomireformerna utifrån fem olika intressentgruppers perspektiv. Undersökningen baseras således på fokusgruppanalyser och individuella intervjuer med 1.potentiella avnämare av färdigutbildade från utbildningarna i fråga 2.alumner som genomgått utbildningarna i fråga 3.studerande på utbildningarna i fråga 4.studieledare/utbildningsansvariga på utbildningarna 5.minst en kvalitetsansvarig medarbetare från var och en av de tre olika lärosätena. Denna redovisning inleds med en beskrivning av delundersökningens syfte och utformning. För ytterligare information om urvalet, datainsamlingsprocessen och använda analysmetoder hänvisas till delrapportens metodbilaga (bilaga 1). I kapitel 3 ges en beskrivning av undersökningens nio utbildningar, som utgör fallstudiematerialet. För kompletterande uppgifter om utbildningarna hänvisas till bilaga 2. I kapitel 4 presenteras intressenternas upplevelser av autonomi och kvalitet samt av reformprocesserna. Slutligen avrundas redovisningen med en slutsats som knyter ihop de viktigaste fynden i delundersökningens första fas, och där det ges en utblick framåt mot den andra fasen av delundersökningen. En rad informanter har deltagit i enkätundersökningen. Även om det inte är möjligt att garantera alla fullständig anonymitet, strävar man efter detta i största möjliga utsträckning genom att inte sätta ut namn vid citat och genom att dölja informanternas specifika hänvisningar till utbildning, ämnesområde och dylikt. Rapporten omfattar ett brett utsnitt av datamaterialet, och således har man använt citat som kommer från alla nio utbildningsmiljöerna. Man eftersträvar att hålla identiteten på studerande och alumner fullständigt hemlig. De sammanlagt 27 avnämarrepresentanter som har varit med i undersökningen representerar en rad specifika arbetsplatser. Av hänsyn till den enskilda individen har vi inte anfört specifika referenser på deras uttalanden, utan i bilaga 3 finns en lista över de avnämarrepresentanter som medverkar och den verksamhet som de representerar. 2 Syfte och utformning Den fallstudiebaserade undersökningen har särskilt fokus på en rad aktörers upplevda effekter dels av hur autonomi- och kvalitetsreformerna har implementerats i praktiken på det enskilda lärosätet, dels av det konkreta kvalitetsutvärderingsresultatet för de utvalda utbildningarna. Syftet är att i relation till kvalitetsreformen förstå hur bedömningen inverkar på utbildningarnas kvalitetsarbete och effekterna för utbildningskvaliteten, t.ex. på de studerandes lärandeutbyte och deras möjligheter på arbetsmarknaden. Dessutom är intentionen att undersöka hur genomförandet av de båda reformerna på lokal nivå upplevs av samma aktörer. Undersökningen är baserad på kvalitativ datainsamling på tre olika lärosäten. Med nio fall möjliggör denna delundersökning en djupgående analys med grundliga beskrivningar av de unika, lokala miljöer som inte på förhand är bundna av fastställda ramar eller förväntningar. Det innebär en detaljnivå och ett djup som gör det möjligt att utforska de konsekvenser och effekter som informanterna kan uppleva av de båda reformerna, både på kort sikt och i ett lite längre tidsperspektiv. I denna delrapport presenteras de preliminära resultaten av undersökningen som enligt planen ska avslutas efter ännu ett besök i de utvalda utbildningsmiljöerna med avsikten att följa utvecklingen . Undersökningens utformning består som illustreras i figur 1 i att man väljer ut tre olika lärosäten. Det handlar specifikt om , och . På varje lärosäte väljer man ut tre olika utbildningar, en med varje typ av bedömningsresultat vid kvalitetsutvärderingen, nämligen bristfällig, hög och mycket hög kvalitet. Inom var och en av dessa nio utbildningar – undersökningens nio fall – görs fokusgruppundersökningar eller intervjuer med fyra olika typer av aktörer med koppling till utbildningen. Dessutom intervjuas minst en av de medarbetare som arbetar med kvalitet på lärosätesnivå. 2 SYFTE OCH UTFORMNING Figur 1 Undersökningens utformning, tas om efter Genom intervjuer med utbildningsansvariga medarbetare på de nio utbildningarna och minst en kvalitetsansvarig medarbetare på varje lärosäte undersöker man hur autonomireformen, den nya utvärderingsproceduren för kvalitet på utbildningar och det konkreta utvärderingsresultatet inverkar på hur utbildningarna utformas och på det framtida kvalitetsarbetet och prioriteringarna. Genom fokusgruppintervjuer alternativt genom en rad individuella intervjuer med nuvarande studerande, ettårsalumner och representanter för avnämare/näringsliv kartläggs dessa aktörers erfarenheter och upplevelser i fråga om den aktuella utbildningen, bl.a. utbildningens kvalitetsutvärderingsprocess och kvalitetsutvärderingsresultat samt utbildningens lärosätesnivå. En mer detaljerad genomgång av datainsamlingsprocessen och dataanalystekniken finns i bilaga 1. Valet av dessa nio fall har gjorts mot bakgrund av fynden i det samlade uppföljningsprojektets delstudie 2, som är baserade på intervjuer med rektorer på lärosäten. I dessa rektorsintervjuer har en rad olika responsstrategier på många olikartade lärosäten identifierats i fråga om hanteringen av autonomi- och kvalitetsreformerna. Det är avsikten i denna delundersökning att kartlägga hur dessa lärosätesspecifika responsstrategier upplevs och genomförs nedåt i utbildningssystemet, och hur reformprocesserna och deras lokala genomförande på lärosätesnivå påverkar de lärosätesexterna intressenternas upplevelse av utbildningsmiljö och utbildningskvalitet. Denna delundersökning anlägger således en lokal synvinkel på effekterna och konsekvenserna av kvalitetsbedömningarna. Ett väsentligt kriterium för valet av lärosäten har varit att säkra en viss variation i fråga om dessa responsstrategier. Dock har monofakultära lärosäten valts bort, för att inte ge alltför kraftiga skevheter i det samlade urvalet, då ett lärosäte med endast en fakultet inte kan visa upp tre tillräckligt olika typer av utbildningar. De tre lärosätena bedöms skilja ut sig eller positionera sig på ett särskilt sätt inom det svenska utbildningsfältet i fråga om kvalitetssäkring och representerar därför kvalitativt olika tillvägagångssätt eller responsstrategier i fråga om kvalitetsfrågan och hanteringen av de båda reformerna. 2 SYFTE OCH UTFORMNING