rfr · H20WRFR10 · 2015-01-01 00:00:00 — Det går inte att utesluta att sådana kostnader skulle få stor betydelse för företagens beslut om var de väljer att förlägga sina investeringar och i förlängningen i vilka länder företag väljer att placera sin verksamhet. 5.1 Substitution mellan olika fossila bränslen Enligt sker en substitution mellan bränslen, men det sker mellan olika fossila alternativ. Allt fler företag börjar gå över till naturgas när det finns tillgängligt i flytande form (LNG, liquefied natural gas).21 Industrin kan inte använda vilket bränsle som helst, men kan det vara möjligt att gå över till förnybara alternativ om alternativen finns. Det pågår en konvertering från olja till naturgas vid flera anläggningar inom stålindustrin. i byter ut all olja och det mesta av gasolen till LNG, och i konverterar en ugn från olja till LNG. Scana i har bytt ut olja mot LNG, och Scana i förbereder också ersättning av all olja i processerna med LNG. Det finns flera skäl till att detta genomförs.22 •Tillgången till LNG. Utvecklingen av teknik för att göra naturgas flytande och transportera den samt de senaste årens marknadsutveckling för LNG i mindre skala med ökande antal leverantörer gör att användning av LNG blivit möjlig. •Utsläppen av kväveoxider. De förbränningstekniska åtgärder genom avancerad processutveckling och ny förbränningsteknik som har vidtagits för befintliga bränslen har nått gränsen för vad som är möjligt för att minska utsläppen av kväveoxider. För att ytterligare reducera utsläppen krävs reningsanläggningar eller bränslebyte. •Försämrat utbud av olja. Utbudet av de oljeprodukter som företagen använder, t.ex. eldningsolja 5 och 3 med låga svavelhalter, kommer att försämras till följd av ändringar inom raffinaderibranschen samt genom beslutet om svavelkontrollområden (SECA) som omfattar , och Engelska kanalen. •Utvecklingen av brännartekniken. Bolagens konkurrenter använder nästan uteslutande naturgas i motsvarande typ av ugnar, och all teknisk utveckling 21Naturgasledningar finns bara på . 22Jernkontoret, intervju och e-post . TEKNIKUTVECKLING OCH MÖJLIGHET TILL BRÄNSLESUBSTITUTION av brännare sker därför för naturgas. Om olja ska användas måste modifieringar göras för anpassning till olja som bränsle. Byte till naturgas innebär minskade koldioxidutsläpp. När konverteringen av ugnsutrustning har gjorts för att kunna använda LNG ger det möjlighet att använda flytande biogas utan några ytterligare förändringar. Byte till naturgas innebär även minskade utsläpp av svavel och stoft samt innebär en säkrare arbetsmiljö. menar att det inte finns några alternativ till de fossila bränslena. Detta innebär dock inte att företaget försöker hålla fast vid gamla produktionsmetoder. Företaget håller på att gå över från eldningsolja EO4 till LNG i ugnarna. Företaget har fått bygglov, miljötillstånd och tillstånd för brandfarlig vara och planerar att börja använda LNG som råvarubränsle efter semestern. Det har tagit att genomföra detta projekt, och företaget planerar att även byta ut gasolen mot LNG. betonar att det tar och kräver stora investeringar att göra omställningar mellan olika bränsleslag. Det är därför nödvändigt med en långsiktig och förutsägbar politik när det gäller skatter på klimat- och energiområdet. Enligt företaget innebär substitutionen till LNG att man i teorin har möjlighet att gå över till biogas. Anledningen till att företaget inte kan göra det är att biogas inte finns tillgängligt i flytande form. Leveranser i flytande form är en förutsättning för både lönsamhet och praktiskt genomförande. Andra alternativa biobränslen under rådande marknadsförutsättningar inte är praktiskt eller ekonomiskt genomförbara.23 bruk använder flytande gasol (LPG, liquefied gas) för värmning av ugnar. Företaget har delvis förberett för användningen av LNG men avvaktar då det råder viss osäkerhet om prissättning och distributionsled. Biobränslen är inget alternativ eftersom företagets pannor inte är kompatibla med sådan användning. Huvudprioritet för företaget är att kontinuerligt försöka förbättra energieffektiviteten. genomförde bruket en större modernisering av en ugn, vilket innebar att förbrukningen av gasol minskade kraftigt. Stålindustrin är under hård press, vilket begränsar investeringsmöjligheterna.24 bekräftar svårigheterna att gå över till biobränslen. Biogas är ett möjligt alternativ, men projekt med biogas genererar inte tillräckligt stora kvantiteter. Det är inte uteslutet att företagen kommer att gå över till t.ex. biogas . En förutsättning är att företagen får de kvantiteter de behöver till ett konkurrenskraftigt pris som inte försämrar konkurrenskraften i förehållande till företag i andra länder.25 23Scana , telefonintervju och e-post . 24Surahammars bruk, e-post . 25Jernkontoret, intervju . TEKNIKUTVECKLING OCH MÖJLIGHET TILL BRÄNSLESUBSTITUTION IKEM anser att ensidiga kostnadsökningar endast i begränsad utsträckning kan flyttas vidare till kunderna och i allt väsentligt resulterar i en sämre konkurrenskraft för företaget. Konkurrenskraft skapar möjlighet till långsiktig tillväxt och förmåga att investera i teknik. Ensidigt ökade kostnader innebär minskad lönsamhet och att förutsättningarna för teknikutveckling riskerar att försämras.26 Förutom att sätta ett pris på utsläppen behövs en politik som stöttar och uppmuntrar innovation och utveckling av koldioxidsnål teknik.27 I strategiprogrammet Metallurgi – en del av innovativa anför regeringen att ”ett systematiskt miljöarbete och ökad kompetens inom företagen, bl.a. till följd av lagkrav och ekonomiska styrmedel, har bidragit till att minska utsläpp och energiförbrukning”.28 Ekonomiska styrmedel kan alltså bidra till normförändringar inom företag och driva på verksamheten åt ett visst önskat håll, t.ex. ändrade produktionsmetoder. Men för att företagen ska kunna byta produktionsmetoder krävs alternativa metoder. Det är svårare att ersätta fossila bränslen när de används som råvaror inom industriella processer än när de används som energibärare.29 Inom järn- och stålindustrin pågår forskning för att kunna minska användningen av kol och koks i masugnar. Svensk forskning är framför allt inriktad på att energioptimera själva masugnen för att använda minimalt med kol och koks eller möjligheten att introducera förnybara bränslen. Det är främst , finansierade av , som bedriver forskning om möjligheten att byta fossila bränslen mot andra alternativ. Ett projekt som påbörjades handlar om utbyte av fossila bränslen mot biomassa vid masugnsinjektioner. Projektet syftar till att reducera koldioxidutsläppen från varm metallproduktion genom att byta ut fossila injektionsmaterial mot uppgraderad biomassa. Projektet planeras pågå och har en budget på 132 500 kronor.30 Vid sidan av detta projekt pågår också en förundersökning om och utvärdering av nyttjandet av biomassa i masugnar. I projektet analyseras effekten av användningen av biomassa i masugnar för att undersöka eventuell påverkan 26IKEM, e-post . 27Stern review (2006) The economics of climate change, alarchives.gov.uk/20130129110402/ 28Regeringskansliet, Metallurgi – en del av innovativa , s. 10–11, . 29Energimyndigheten, e-post . 30Swerea , Utbyte av fossila bränslen mot biomassa vid masugninjektion. Projektbeskrivning finns att hämta på TEKNIKUTVECKLING OCH MÖJLIGHET TILL BRÄNSLESUBSTITUTION på det integrerade stålverket när det gäller energianvändning, koldioxidutsläpp och kostnader. Projektet ska pågå t.o.m. september 2014.31 Swerea bedrev projektet koksmängd genom optimering av permeabilitet och förgasning av injicerade reduktionsmedel. Projektet syftade till att hitta ett sätt att sänka koksmängden och energianvändningen vid råjärnsproduktion i masugnar. Projektet hade en budget på . Det pågår även internationell forskning som är inriktad på möjligheten att använda infångning och lagring av koldioxid (CCS, carbon dioxide capture and storage) i masugnar. Två sådana projekt är Ulcos och Course 50. Ulcos (ultra-low CO2 steelmaking) är ett EU-finansierat forskningsprojekt för att producera ”grönare stål” genom att utveckla masugnarna. Syftet är att minska stålindustrins koldioxidutsläpp genom att kombinera olika sorters ny teknik. Projektet påbörjades och avslutade en första fas 2010. En andra fas planeras pågå . Projektet har följande fyra huvudområden: •toppgasåtervinning–en teknik för att återanvända kolmonoxiden från utsläppen inne i masugnen •gasbaserad järnframställning–järnoxiden omvandlas till järn vid lägre temperaturer, utan att malmen smälts •smältreduktion–ett kolbaserat alternativ som skiljer sig från masugnen i vissa avseenden •smältelektrolys–en motsvarighet till hur aluminium framställs.32 Det japanska projektet 50 (CO2 Ultimate Reduction in Steelmaking Process by for Cool Earth 50) syftar också till att utveckla teknik som minskar koldioxidutsläppen från masugnar genom att fånga upp, separera och ta till vara koldioxid från masugnars gas.33 Första fasen i projektet pågick . Den nya tekniken planeras finnas färdig 2030 och ha överförts till industrin till 2050.34 Forskningen om möjligheten att substituera fossila bränslen som används som råvaror inom industriella processer befinner sig alltjämt i ett tidigt skede, och finns det begränsade möjligheter att minska användningen av fossila bränslen i processer. bekräftar att implementeringen av ny teknik i syfte att minska användningen av kol och koks i mas- 31Swerea , Förundersökning och utvärdering av nyttjande av biomassa i masugn. Beskrivning finns att hämta på . forskare/Mats-forskning-ger-klimatvanligare-stal/, ; Europeiska kommissionen (2012), ULCOS – a high-tech consortium to forge greener steel, . 33Watakabe, () Current Progress on COURSE 50 Project – Recent Re- sults on H2 Reduction Including ’s EBF Experiments and CO2 Capture, presentation för , . 34http:///course50/outline/index_en.html, . TEKNIKUTVECKLING OCH MÖJLIGHET TILL BRÄNSLESUBSTITUTION ugnar inom järn- och stålindustrin troligen ligger långt fram i tiden. Forskningen är inriktad på att energioptimera själva masugnen för att använda minimalt med kol och koks eller att på kunna introducera förnybara bränslen.35 35 , e-post . Betänkande 2009/10:SkU21 Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen Proposition 2009/10:41 Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen Ds 2009:24 Effektivare skatter på klimat- och energiområdet Energiskattedirektivet, Rådets direktiv /96/EG av European Commission (2012), ULCOS – a high-tech consortium to forge greener steel , , Promemoria: Den icke handlande industrins energianvändning och effekter av en förändrad CO2-skatt (2013) Rapport från utredningstjänsten: Skattebefriade bränslen i industriella processer, dnr 2013:1923 (2014a) Rapport från utredningstjänsten: Skattebefriad användning av bränslen i industriella processer, dnr 2014:478 (2014b) Rapport från utredningstjänsten: Företag med skattebefriad användning av bränslen i industriella processer review (2006) The economics of climate change ÅF, , Konsekvenser av en höjd koldioxidskatt i den icke handlande delen av industrin , e-post , telefonintervju Innovations- och kemiindustrierna i (IKEM), intervju och e-post , intervju och e-post , telefonintervju och e-post dens-forskare/Mats-forskning-ger-klimatvanligare-stal/ Watakabe, , Current Progress on COURSE 50 Project – Recent Results on H2 Reduction Including ’s EBF Experiments and CO2 Capture, presentation för 20Secured%20presentations/1300%20Shiro%20Watakabe.pdf Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? – arbetsmarknadsutskottets offentliga se- minarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende for- Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen seminarium om OECD:S handlingsplan mot Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft