rfr · H30WRFR3 · 2015-11-12 00:00:00 — Myndigheten framhåller att frågan om trycksaker kontra digitalt förmedlad information är komplicerad. Trenden är förvisso att färre saker trycks och skickas ut. Men det finns fler parametrar att ta hänsyn till i valet av kanal, menar . Det är en bättre strategi att ta fram målgruppsanpassade budskap och sprida informationen i förväg till olika typer av vidareförmedlare, i stället för att fokusera på vad som inte kommer att fungera i en krissituation, menar myndigheten. Film har t.ex. fördelen att många användare lättare tar till sig informationen. informerar både mottagare och vidareförmedlare. Genom att stödja och ge information till kommunernas energi- och klimatrådgivare når myndigheten kommuninvånare. Me- dier är en annan vidareförmedlare (t.ex. gratistidningen i ).20 betonar apropå det digitala mediets sårbarhet att det finns väldigt få scenarier där hela skulle drabbas av ett elavbrott. Ofta är det frågan om ett område som har elavbrott. Hushållet är kanske drabbat, men kanske har man fungerande elförsörjning på jobbet eller i skolan eller om någon släkting eller bekant har det på annan ort. Ett elavbrott kan bli långvarigt, med besvärliga konsekvenser för de drabbade, men inte i hela . Mottagarens elberoende behöver inte vara gränssättande för att informationen ska nå fram, framhåller . Fungerar t.ex. P4-sändningen har många tillgång till radiomottagare – trots elavbrott – genom mobiler, batteriradioapparater och i bilen.21 18Under en kris är SVT och SR P4 mycket viktiga kanaler för att snabbt nå allmänheten med information (t.ex. att stänga fönster och inte gå ut pga. farlig rök eller att inte dricka dricksvattnet). Public service informerar inte i förebyggande syfte. 19MSB, skriftligt svar . 20Energimyndigheten, telefonintervju och e-brev, , . 21Något som ofta glöms bort är att i bilen finns tillgång till radio, värme, möjlighet att ladda mobil etc. , telefonintervju och skriftligt svar . Det har i fördjupningsdelen framkommit att det även finns andra kanaler på lokal nivå, vid sidan om den centrala kommunala webbplatsen. framhåller att man har grannstöd och grannsamverkan med snabba kontaktvägar ut till flertalet boende i såväl villor som flerbostadshus.22 kommun informerar kommuninnevånarna även via hushållstidningen som skickas till alla hushåll fyra gånger per år.23 Tidningen ger en bred kommuninformation. genomför olika kampanjer och informerar då även på mässor, i kollektivtrafiken, i gratispress och i köpcentrum. har tillsammans med tagit fram en film om VMA som visades före samtliga filmvisningar på i och oktober månad 2015.24 2.1.2 Tillgänglig information för alla invånare En fråga som ställts i uppföljningen är hur det tillförsäkras att informationen till allmänheten når alla? Kartläggningen visade att några aktörer har en lättläst version på sin webbplats och några har flera språkversioner (se bilaga 1, s. 4). MSB arbetar med tillgänglighetsanpassad information Generellt sett eftersträvar MSB enkla och korta informationstexter. Man använder vedertagna standarder, och informationen kan anpassas för att vara tillgänglig i olika miljöer och med olika tekniker. Webbplatsen är anpassad för olika skärmläsningsverktyg; text kan t.ex. läsas upp för synskadade/blinda. Många av MSB:s filmer är textade, och i kan man välja språköversättning (Google translate). Det finns poddsändningar för lyssning.25 Översättning till samtliga språk inte alltid görligt Klarspråk, lättlästa versioner samt verktyg i program som underlättar för vissa funktionsnedsättningar är likaså vanligt hos tillfrågade aktörer på regional och lokal nivå. Att göra informationen tillgänglig på de språk som talas i länet eller kommunen framstår i vissa fall som en större utmaning. i län har färdig information om strålskydd vid en kärnkraftsolycka på 17 språk, men vad gäller övriga krishändelser, inklusive krig, kommer att informera på svenska och engelska. bedömer i län att det inte är ett realistiskt mål att i en krissituation kunna ge 22Botkyrka kommun, skriftligt svar . 23Luleå kommun, skriftligt svar, . 24Göteborgs kommun, skriftligt svar . 25MSB, skriftligt svar . snabb och korrekt information på fler språk.26 Både i kommun och Gö- teborgs stad talas över 100 olika språk.27 I stads kriskommunikations- plan finns tydligt beskrivet att informationen ska vara tillgänglig för alla kom- muninvånare, och i kriskommunikationsgruppens snabbguide finns praktiska råd om hur detta ska utföras. Staden behöver dock bli snabbare på att få ut text översatt till andra språk.28 stads informationssatsning är framtagen med enkla budskap på enkel svenska samt i bilder (pictogram). ter dialog med olika parter inom kommunen beslutade kommunen att materi- alet i ett första skede endast skulle tas fram på svenska. (Staden har dock be- redskap att översätta och trycka foldern på de språk som kan komma att efterfrågas. 2.1.3 Information om individens ansvar ges av vissa aktörer På central nivå informerar MSB MSB ska enligt instruktionen verka för att skapa en sammanhållen information om skydd mot olyckor, krisberedskap, totalförsvar och säkerhetspolitik.30 Av den kartläggning som gjorts inom ramen för denna uppföljning framgår att MSB på central nivå tydligt framhåller i samtliga informationssatsningar att individen har ett eget ansvar i krisberedskapen – ett ansvar att känna till samhällets sårbarhet och att genom egna förberedelser försöka öka sin förmåga att klara sig och ta hand om de sina vid en kris (se bilaga 1, s. 5–10). Myndigheter med särskilt ansvar för krisberedskapen har däremot vanligtvis inte lagt upp någon information på sina webbplatser som vänder sig till allmänheten om krisberedskap och den enskildes ansvar. Det finns dock några undantag. , , och informerar allmänheten inom sitt respektive ansvarsområde om kriser som kan bryta ut och ger vissa råd till den enskilde (se bilaga 1, s. 13–18). En tredjedel av länsstyrelserna lyfter fram individens ansvar På regional nivå framgår det av kartläggningen att en dryg tredjedel av länsstyrelserna vänder sig till allmänheten och informerar på sina webbplatser om att individen har ett ansvar för sig själva och sina nära i en krissituation. Hur ingående man argumenterar för individens ansvar varierar. Länsstyrelserna i och har dessutom tagit fram särskilda webbplatser för att informera om individens ansvar, öka individens kunskap om risker och ge goda råd om hur det går att klara en kris genom rätt förberedelser (se bilaga 1, 26Länsstyrelsen i , skriftligt svar . 27Luleå kommun, skriftligt svar . 28Västerås stad, skriftligt svar . 29Göteborgs stad, skriftligt svar . 30Förordning (2008:10012) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och bered- s. 20 f.). Några länsstyrelser ger tips och råd till allmänheten utifrån den specifika riskbild som finns i länet (kärnteknisk olycka eller större dammbrott), dock utan att behandla frågan om individens ansvar. Man formulerar inte explicit att individen har ett ansvar att förbereda sig inför en kris och kunna klara sig själv och ta hand om de sina utan hjälp av det offentliga under en inledande fas. Nästan hälften av länsstyrelserna ger enbart en mer organisatoriskt präglad redogörelse för krisberedskapen i länet. Det är information som är riktad till en annan målgrupp (andra aktörer med ansvarsområden inom säkerhet och krisberedskap) (se bilaga 1, s. 27 f.). En del kommuner informerar om att individen har ett ansvar Kartläggningen på lokal nivå visar att en tredjedel av ett fyrtiotal kommuner (15/42) informerar explicit om att individen har ett personligt ansvar för sin säkerhet och bör vara förberedd för en krissituation. Vissa kommuner informerar mer ingående än andra och förtydligar vad det personliga ansvaret innebär, andra mer kortfattat, men budskapet är tydligt (se bilaga 1, s. 28–39). En tredjedel av kommunerna (14/42) ger olika praktiska råd och tips till allmänheten om hur man förbereder sig för och klarar olika krissituationer (elavbrott, vattenbrist, oväder o. dyl.), men informerar inte explicit om att individen har ett personligt ansvar att förbereda sig och klara sig själv vid en kris (se bilaga 1, s. 39–45). I 13 av de undersökta kommunerna består informationen om krisberedskap av en redogörelse över kommunens beredskap att hantera kriser, ibland med länkar till MSB:s webbplatser, som en sorts läs-mer-tips (se bilaga 1, s. 46). Varierande struktur på kommunernas webbplatser Till skillnad från länsstyrelsernas webbplatser som har en gemensam struktur på de översta nivåerna varierar kommunernas webbplatser mycket sinsemellan. Det är inte alls givet var information om krisberedskap kan hittas på olika kommuners webbplatser. Informationen kan på vissa webbplatser ligga under temat Kommun och politik och på andra under Säkerhet och trygghet eller Stöd och trygghet. På vissa kommunala webbplatser hittar man inte viktiga sidor, eller allt material, om man inte gör en sökning på ”krisberedskap”. Frivilligorganisationerna ger tips och råd I uppföljningen har det även ingått att studera ideella organisationer som tilldelas medel av utvecklade informationssatsningen utifrån ett tilläggsuppdrag från MSB 2014.32 tog fram utbildningen Sköt dig själv, som var riktad till allmänheten.33 31Anslaget 2:4 Krisberedskap: Förebyggande åtgärder. 32Civilförsvarsförbundet, Årsredovisning 2014, s. 3. 33Svenska , Årsredovisning 2013, s. 10. Svenska Blå Stjärnan utvecklade en webbplats med tips och råd om hur hus- djur ska tas om hand under en kris (se bilaga 1, s. 46–51) Av kartläggningen framgår att , och Svenska Blå Stjärnan på sina respektive webbplatser informerar allmän- heten om den enskildes ansvar att förbereda sig och klara sig under en kris. Svenska Blå Stjärnan vänder sig dock till en mer avgränsad grupp inom all- mänheten (individer som är husdjursägare). Informationen består i huvudsak av praktiska råd och tips om hur den enskilde kan förbereda sig för och klara 2.1.4 Aktörerna om deras roll och ansvar Av den kartläggning som har gjorts inom ramen för denna uppföljning framgår att aktörerna informerar allmänheten i varierande grad. En fråga som ställdes i uppföljningen var hur aktörerna ser på sin egen roll och sitt ansvar och de andra aktörernas roll och ansvar. MSB: en samordnande aktör MSB ser sig som en av de aktörer som har ett ansvar för att öka medborgarens kunskaper om hur han eller hon kan förebygga och hantera olyckor och kriser. MSB har ett samordnande uppdrag mellan berörda aktörer i samhället för att förebygga och hantera olyckor och kriser och arbetar därför med att samordna information och budskap från olika aktörer. MSB menar att myndigheterna har en viktig roll att informera om sitt särskilda kompetensområde och att kommunerna har en viktig roll att informera om lokala hot och risker och hur invånarna kan agera för att hantera dessa på bästa sätt vid en lokal samhällskris.34 Länsstyrelser: ansvariga vid vissa kriser och samordnare på regional nivå län har en lokal riskbild i och med kärnkraftverket i Forsmark. framhåller att man – med referens till förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor – tolkar en vilja hos lagstiftaren att ska borga för en hög beredskap och medvetandenivå hos allmänheten om vilka förberedelser som finns på plats genom samhällets försorg, men även vad som behövs på individnivå för att bästa skydd ska kunna uppnås vid en kärnkraftsolycka. För andra kriser och krig ser i län att samtliga beredskapsaktörer har ett ansvar. Regionalt ska i enlighet med sitt geografiska områdesansvar verka för samordning av informationskampanjer och andra informationsinsatser i länet.35 Med tanke på den specifika riskbilden i med stora dammanläggningar har i , tillsammans med kommunerna och , tagit fram en broschyr med information till den enskilde. 34 MSB, skriftligt svar . 35 i län, skriftligt svar . har även gjort en populärversion av risk- och sårbarhetsanalysen för målgruppen samarbetspartner, allmänhet och medier. I övrigt menar i att den främsta kanalen för den enskilde att hitta information bör vara kommunen, såväl innan som under och efter en kris- eller krigssituation eftersom det är kommunen som svarar för olika frågor som kan bli aktuella för den enskilde vid kris- och krissituationer (t.ex. information om störningar i dricksvatten, hur man hanterar och agerar vid elavbrott och dammhaverier). Även har viktig information gentemot den enskilde. i upplever att det fungerar bra i det dagliga men att det är osäkert om invånare vänder sig till för information vid kriser eller krigssituationer. håller det för troligt när det gäller de frågor som handlar om sjukvård.36 i menar att det i huvudsak är kommunens uppdrag att informera sina kommuninvånare, men framhåller att det ryms i samordningsansvar att vara delaktig i kommunernas informationsarbete, speciellt när det kommer till att samordna hur satsningar ser ut och med vilka budskap. Samordningen kan också inkludera att ta tillvara de resurser som finns i länet för gemensamma satsningar. Webbplatser som och har även viktiga funktioner att fylla vad gäller information till allmänheten. Allmänheten/den enskilde hittar lättare till MSB:s webbplatser än till webbplats. På finns information som är bearbetad, uppdaterad och tillgänglig, menar . Frivilligorganisationer kan ha en bra och viktig roll som arrangörer av utbildningar som riktar sig till den enskilde i ett före-skede. Kommuner: ett stort ansvar De tillfrågade kommunerna anser att de har ett stort ansvar för att informera sina kommuninvånare. Kommunen har en viktig roll i att sprida vilka lokala förutsättningar som gäller för invånarna i kommunen. Det är kommunen som ska bidra till att öka den enskildes krisberedskap. Kommunen har också ansvar för att komplettera den nationella informationen med specifik lokal information. ser att information till allmänheten i dessa frågor delvis ligger inom kommunens statliga uppdrag enligt överenskommelsen om kommunernas krisberedskap mellan MSB och SKL.37 framhåller att om man ser till de olika principer som styr krisledningsarbetet i en kommun har kommuner ett långtgående ansvar för information till allmänheten.38 Kommuner framhåller att länsstyrelser och landsting har viktig information att delge invånarna. De har också ett stort ansvar. Länsstyrelserna kan bistå genom att sprida goda exempel mellan kommunerna i länen. kan leda samverkan på regional nivå. SKL framhåller att länsstyrelserna kan ha en 36Länsstyrelsen i , skriftligt svar . 37Göteborgs stad, skriftligt svar . 38Botkyrka kommun, skriftligt svar . roll i att samordna kommunernas arbete, t.ex. i regionala kampanjer. kan ta initiativ till regionala satsningar utifrån en specifik regional riskbild.39 I har man utvecklat ett nätverk för samver- kan vid samhällsstörningar med som sammankallande.40 Flera framhåller vikten av samstämda budskap och samordning. stad menar att det är viktigast att budskapen är samstämda, inte vem som är Det är bra om information kommer från flera nivåer och i olika kanaler.41 påpekar att eftersom det finns många in- formationskanaler och avsändare är det av vikt att samordna basinformationen som beroende på kanal och avsändare anpassas till det egna uppdraget och de Det måste vara tydligt för mottagaren vad det är som SKL håller fram MSB:s arbete med att ta fram rekommendationer och ex- empel på hur kommuner kan kommunicera om den enskildes krisberedskap. Om kommunerna får hjälp av MSB med budskap och paketering bidrar det till att medborgarna får ett mer samordnat budskap, menar SKL. sationer bistår med att informera och utbilda invånarna, men de har inget sär- SKL ser positivt på arbete med utbildning och information om den enskildes krisberedskap och framhål- ler att Röda Korsets utbildning i första hjälpen bidrar till en stärkt krisbered- Frivilligorganisationer: målgruppsanpassar och skapar uppslutning ser som sin roll att fokusera på sådant som är angeläget att tänka på inom varje målgrupp för att göra det lättare för var och en att skydda sig bättre. Den mycket stora mängd information som ges av olika myn- digheter behöver anpassas till rådande förhållanden och målgrupper. det använder sig av den information som olika myndigheter tillhandahåller, men fogar samman och anpassar informationen till de olika målgrupper som konstaterar att det saknas ett självklart förmedlande till allmänheten om hur samhället skyddar sig mot intrång, om den enskilde indi- videns egenansvar att kunna klara sig inledningsvis i en kris och om individens ansvar för hela samhällets säkerhet. menar att det är helt nödvän- digt att informera, engagera och utbilda medborgarna så att det skapas både förståelse och en vilja att ta ansvar för att fortsätta värna de värderingar som också utgår från statens grundläggande värden. 39SKL, skriftligt svar . 40Ljusdals kommun, skriftligt svar . 41Göteborgs stad, skriftligt svar . 42Botkyrka kommun, skriftligt svar . 43SKL, skriftligt svar . 44Civilförsvarsförbundet, skriftligt svar . det ingår i dess grunduppdrag att informera om totalförsvaret. bidrar till folkförankringen och uppslutningen kring hur vi tillsammans skapar ett säkert samhälle.45 2.1.5 Bakgrund till vissa informationssatsningar Av den kartläggning som har gjorts inom ramen för denna uppföljning framgår att vissa aktörer informerar mer än andra. I fördjupningsdelen ställdes frågan vad som initierat satsningen. i arbetade fram webbplatsen (se bilaga 1, s. 23) i samband med att ville ha en gemensam satsning med kommunerna på den enskildes beredskap. Projektet drogs igång . är huvudman och driver projektet. Kommunerna har deltagit som referensgrupp i projektet. Projektet har också fört en löpande dialog med i första hand beredskapssamordnarna. Webbplatsen har även kombinerats med andra aktiviteter. Ett antal skolturnéer runt om i länet har genomförts där man har besökt skolklasser och pratat krisberedskap. har man haft med representanter från en eller flera räddningstjänster, polis och ambulans. Utöver det har också deltagit med en utställningsmonter om Hesa vid ett antal evenemang, t.ex. en stadsfest i Västerås.46 Bakgrunden till att stad tagit fram en sammanhållen och informativ webbsida om räddningstjänst och krishantering där tips och råd ges och individens ansvar framhålls (se bilaga 1, s. 38) är att staden vid krisövningar har kunnat konstatera att deltagarna har dålig personlig krisberedskap. Om invånarna har en god beredskap och förmåga minskar det belastningen på stadens egna resurser, framhåller stad. Den information som stad lagt upp på sin webbplats är hämtad från olika myndigheters och frivilligorganisationers webbplatser kompletterat med viktig lokal information. Staden har gjort ett utkast till broschyr att dela ut till invånarna. stad har även planer på att i en kommande app från staden presentera viktig ”beredskapsinformation”.47 Bakgrunden till att gjorde informationssatsningen Om din säkerhet (se bilaga 1, s. 41 f.) var att kommunen blev kontaktad av ett företag som erbjöd en informationssatsning som man utvecklat. Företaget kunde referera till flera kommuner som man arbetat med.48 45Lottakåren, skriftligt svar . informerar och utbildar både män och kvinnor i krisberedskap. Det är däremot enbart kvinnor som kan bli lottor och utbildas och delta i hela verksamhet, t.ex. som stöd till Försvarsmakten. 46Länsstyrelsen i , skriftligt svar . 47Västerås stad, skriftligt svar . 48Ljusdals kommun, skriftligt svar . Företaget har genomfört liknande uppdrag för ett tjugotal kommuner, däribland , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Enligt företaget togs det första materialet fram i nära samarbete med , och . I hela processen fanns ett samarbete med krissamordnare. Innehållet i broschyrerna varierar delvis mellan kommunerna, men mycket av materialet är generiskt och ser likadant ut för varje kommun. tar företaget inte aktivt kontakt med några kommuner, men man ser att det finns ett planerade inledningsvis att trycka upp broschyren och göra ett massutskick, men beslöt av kostnadsskäl att endast göra den tillgänglig digitalt.49 Informa- tionssatsningen har kombinerats med informationsmöten med frivilligorgani- sationer och för allmänheten vid föreningsaktiviteter och medlemsmöten.50 2.1.6 Några förklaringar till avsaknad av information SKL pekar på att det inte finns något lagstadgat krav på att kommuner ska ge information till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap före en kris.51 Det är således upp till respektive kommun att själv avgöra i vilken omfattning man vill bedriva ett sådant arbete, i relation till andra insatser som görs för att stärka krisberedskapen. SKL menar att en försvårande omständighet är att statsmakterna inte har angett några tydliga förväntningar på vilken beredskap som den enskilde bör ha inför en kris. Det skulle underlätta för kommunerna om det fanns ett mer tydligt nationellt ramverk för information till allmänheten om krisberedskap.52 En av de kommuner som för kartläggningen inte hade någon information om den enskildes ansvar vid en krissituation på sin webbplats framhåller att man är medveten om att informationen på webbplatsen under rubriken och säkerhet är bristfällig. Det ska ligga information där med hänvisningar till andra bra informationskällor, t.ex. till . Information om krisberedskap för den enskilde kommer att läggas ut.53 Svenska Röda Korset är den frivilligorganisation som inte har någon information på sin webbplats om den enskildes ansvar och förmåga att hantera krissituationer. Röda Korset framhåller att det beror på att organisationen så här långt inte har ansett att det är dess roll att informera allmänheten i dessa frågor.54 2.2 Information om att den enskilde har ett ansvar Den kartläggning som gjorts inom ramen för denna uppföljning visar att den information som vänder sig till allmänheten med budskap om den enskildes behov av hjälp, framför allt med att uppdatera och skapa nya möjligheter med digital information i form av t.ex. mobilappar. Genom att företaget tog fram en helhetslösning som erbjöds flera kommuner kunde man fördela kostnaderna. LindströmRömbo, skriftligt svar 2015-09- 21. 49 Flera andra kommuner som valde denna satsning tryckte upp en broschyr som delades ut till alla hushåll som man valde att publicera en digital bläddringsbar version på webbplatsen. Vissa kommuner använde överexemplar i olika riktade satsningar: skickade dem till nyinflyttade och använde dem inom . kommun och stad använde broschyren vid olika arrangemang och event. Lindström- Römbo, Referensmaterial, Giraf Media, 2009. 50Ljusdals kommun, skriftligt svar . 51Länsstyrelser och kommuner har lagstadgad skyldighet att se till att allmänheten nås av information under en kris (se 2 kap. 7 § lagen (2002:833) om extraordinära händelser i freds- tid hos kommuner och landsting samt 7 § krisberedskapsförordningen). 52SKL, skriftligt svar . 53Botkyrka kommun, skriftligt svar . 54Svenska Röda Korset, skriftligt svar . ansvar syftar till att uppmärksamma individen på att den enskilde har skyldighet att ta ansvar för sin egen och sina anhörigas säkerhet och att den enskilde utgör en del i samhällets krisberedskap. De som har förmåga bör sätta sig in i vilka risker som finns, förbereda sig så att de vid en kris kan tillgodose sina grundläggande behov (dricksvatten, mat, värme/ljus) och kunna ta till sig information under en inledande fas av en kris. På detta vis kan samhället fokusera sina resurser på att hjälpa dem som behöver hjälpen mest (äldre, sjuka, personer med funktionsnedsättningar). Begränsade resurser måste först gå till människor med akuta behov. Nedan följer två exempel: Vi har ett personligt ansvar för vår egen och våra näras säkerhet. Är vi starka och friska bör vi räkna med att samhällets resurser till en början framför allt kommer att användas för att hjälpa svaga och utsatta människor, till exempel äldre, sjuka och barn.