rfr · H30WRFR2 · 2015-10-27 00:00:00 — Från tid till annan har det också varit fullt möjligt att förena detta med högre inflation än den nuvarande. Jag skulle tro att man kan beskriva det ungefär så här: Krafterna som verkar genom världsekonomin, alltså de strukturella förändringarna, har nog bidragit till att trycka ned priserna. Men det är långt ifrån den viktigaste förklaringen till just de senaste årens låga inflation i . I stället är det de mer traditionella förklaringarna: Låg efterfrågan betyder att det är svårt att höja priser och löner. Det har varit flera bakslag i återhämtningstrenden efter finanskrisen. Vi har haft en situation med ganska stark krona direkt efter finanskriserna, som höll tillbaka prisökningar på importerade varor och tjänster. Oljepriset har gjort sitt. Och som sagt: När det är osäkra tider är man ovillig att höja priser till nästa led i förädlingskedjan. Det gäller även om företagen har en ganska normal kostnadsutveckling. Även då har man på grund av oro för sin egen marknadsutveckling varit väldigt återhållsam. Det här är så att säga traditionella krafter som verkar i ekonomiskt dåliga tider. Vi har också som uppdrag att förstå de strukturella förändringarna som sker i ekonomin. Den här bilden visar vårt sätt att se på den snabba teknologiska utvecklingen i ekonomin. Som sagt, vi ser det här som en ny variant av förändringsfenomen som har funnits ganska länge inom informations- och kommunikationsteknik. Bilden visar en beskrivning av de viktigaste och kanske mest intuitiva kanalerna genom vilka teknisk förändring kan bidra till lägre inflation. Det som jag har markerat i fetstil är vad jag kallar den direkta kanalen. Den går via billigare informations- och kommunikationstekniska produkter, som då blir billigare för konsumenterna. Det klassiska exemplet ärprisutvecklingen på datorer. Sedan finns det andra, lite mer indirekta kanaler: nya produktionstekniker, att pressa löner och kostnader, e-handel, att underlätta att göra prisjämförelser och öka konsumentmakten. Det skapar också prispress. Vi gjorde en lite mer utförlig beskrivning av de här kanalerna i vår penningpolitiska rapport . Vi redovisar där hur vi väger ihop det. Slutsatsen av detta är att det finns en del observerbara effekter av att tekniska landvinningar av olika slag dämpar inflationen. Men det räcker inte som förklaring STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN till att inflationen har varit låg . Det är inte heller uppenbart varför det skulle hålla tillbaka inflationen . När man talar om digitalisering och teknisk utveckling och deras effekter på inflationen ska man kanske ta ett steg tillbaka och fundera på vad inflation Det är ju en allmän stegring av prisnivån, och den bestäms av prisutvecklingen på tusentals varor och tjänster. En del priser stiger, en del faller, en del är mer stabila och en del är väldigt ryckiga. De grå, trassliga linjerna som diagrammet visar är ett exempel på vilken enorm mängd prisdata som går in i siffrorna som SCB redovisar . Den röda linjen visar inflationen i genomsnitt, uttryckt som KPI. bort räntekostnaderna, alltså effekten av våra egna penningpolitiska föränd- De grå linjerna är alla priser som väger in i det röda. För att komma tillbaka till frågan hur mycket makt digitaliseringen har inne i inflationsmåttet kan ni se att elektronikvaror har fallit i pris under hela peri- Men faller priserna mindre än de har gjort Det är dessutom en ganska liten del av korgen. Det har alltså sin be- tydelse, men vi tror att den är ganska liten. Vi tror att det här kommer att pågå ett tag. Det kan pågå . har vi sett exempel på tidigare genom historien. Men som det brukar fungera när en teknisk förändring inträffar i en viss bransch blir det lite oreda på ut- buds- och efterfrågesidan innan man hittar rätt igen. Det etableras så små- ningom en ny jämvikt med nyttomaximerade hushåll och vinstmaximerade fö- Då brukar man vilja höja priserna igen när man får en chans att göra det om man är ett företag. Varför då 2 procents inflationsmål? Det valdes ju -93 efter att övergett den fasta växelkurspolitiken. Det behövdes ett nytt mål för penning- var det här med 2 procents inflation någonting som några centralbanker redan hade börjat med. Andra kom efter oss. egentligen inga starka skäl för att välja en annan nivå än ungefär vad andra centralbanker valde. Vi ville ha ungefär samma prisutveckling som andra länder som vi har stora ekonomiska utbyten av. Det viktigaste om man ska lyckas med inflationsmålspolitik är att välja en tydlig nivå som man kan bygga förtroende för och sedan hålla sig till den ni- ledning kom in i en situation där inflationen hade varit väldigt hög, och det var ganska problematiskt att etablera Men man höll fast vid de , och vann det allmän acceptans och förankrade pris- och löneförväntningarna i på ett sätt som vi sedan som land har haft mycket glädje av. Att i det läget, för att inflationen är någonting annat än den ska vara, börja ändra målet efter verkligheten tror vi inte är ett sätt att vidmakthålla och ut- Vi har i stället en strategi där vi håller penningpolitiken på en sådan nivå att inflationen gradvis återgår till målet. Men eftersom – vilket också har varit inne på – vi har haft då inflationen länge har avvikit från målet och inflationsförväntningarna har visat sig något mindre stabila blir det extra STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN viktigt att vi, i synnerhet mot en osäker omvärld, är tydliga med att vi avser att återföra och stabilisera inflationen runt de och att vi inte bara pratar om det utan också backar upp det här budskapet i den förda penningpolitiken. Avslutningsvis vill jag gärna säga att inflationsmålet överlag har tjänat svensk ekonomi väl. Det är mycket som är osäkert för pris- och lönesättare i vårt samhälle. Om vi kan reducera en osäkerhetsfaktor genom att medverka till stabila förväntningar på den allmänna prisutvecklingen i landet är det en osäkerhetsfaktor mindre. Vi har fört en expansiv penningpolitik, särskilt , och det har gett en god tillväxt. Vi ser också att effekterna alltjämt fungerar från penningpolitiken in i lägre räntor, in i växelkursen och in i en högre kreditgivning och att inflationen nu stiger. Det visar, tycker vi, att det går att få upp inflationen trots teknisk utveckling. Det tar sin tid, för det är en del starka krafter som verkar i motsatt riktning från omvärlden. Penningpolitik kan parera en del, om än inte precis allt . Ordföranden: Då går vi över till frågor och möjligen också svar. Ledamöterna får möjlighet att ställa frågor i partiernas storleksordning, och vi tar ett par åt gången. Då börjar jag själv. Den senaste diskussionen om målets nivå och penningpolitikens möjligheter och effekt – det skrivs en del om det i protokollet från det senaste sammanträdet. Den förda politiken ger nu effekt i form av stigande inflation och mer stabila inflationsförväntningar. Det skulle man kunna säga är implicit kritik mot den penningpolitik som har förts tidigare. Om penningpolitiken kan fungera är det väl rimligen så att när den inte har nått målet och förväntningarna har sjunkit, då hänger det väl ihop med den då förda politiken? Har ni dragit några sådana lärdomar eller slutsatser av utvecklingen som vi har sett nu? Det andra ni har varit inne på handlar om autonomin för svensk penningpolitik. Den kan vara något begränsad. Den är väldigt expansiv här och . Det är den också i flera andra länder. En hel del av resonemangen man läser om i det senaste protokollet och som vi har hört här handlar om valutakurser och valutakursförändringar. Är det i huvudsak så att det är genom att påverka kronkursen som ser att man också påverkar inflationen? Den tredje frågan har kanske inte riktigt berörts här , men jag ska landa i att den har med det här mötet att göra. Det handlar om beslutet om en kreditlina till som fattade tidigare. Det handlar om en kreditrisk på , att jämföra med den knappa miljard som sannolikt ska få fatta beslut om senare i form av ett bilateralt lån. Detta var inte helt okontroversiellt i direktionen, där det finns ledamöter som anser att det inte riktigt är ett beslut som en självständig myndighet bör fatta. Det har ändå gjorts. Min fråga är om det här lånet rimligen kan beskrivas ha några som helst penningpolitiska motiv. Det var mina frågor. Jag lämnar ordet till vice ordföranden. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN (M): Tack för en bra genomgång! Vi lever i en penningpolitiskt speciell tid, får man väl säga. Det gör också att det, som ni själva påpekar, finns många ståndpunkter och synpunkter på vad gör. ibland är i politiken får väl säga välkomna till [ohörbart]. åsikter om klok finanspolitik och penningpolitik. Det finns tre bilder som jag tycker allt oftare utkristalliserar sig i diskuss- Två av dem berörde ni verkligen. En bild är den som själv är exponent för: Det krävs en politik för att skapa trovärdighet för det inflationsmål vi har. Negativ ränta är unikt, men det är rätt och nödvändigt att ha det på det sättet. Det finns risker i detta i form av skuldsättningsfrågor, men det är så att säga risker värda att ta. tom är det andras uppgift att i så fall hantera detta klokt. ionen kommer att nås relativt snart. Det är i grova drag den bilden. En vanlig motbild är den lite skissartat beskrev: Vi lever i en annan Det har skett saker och ting som gör kampen att nå upp till det här Du nämnde själv, , att en del hävdar att det finns un- derliggande priser som helt enkelt är på en annan nivå . Du talar själv om att internationell konkurrens och ökad transparens gör detta. Ofta nämns också att tjänstepriserna i praktiken inte kan kompensera för varuprisernas fall och att det här dessutom skapar helt orimliga risker i andra tillgångsslags prissättning och att det helt enkelt inte är värt den risken. tyckte att du bemötte en del av detta. Den tredje bilden är väl snarare den som säger: Hänger det här verkligen Vi närmar oss en nivå där vi har den inflationstakt som ni tycker är rim- Vi har en tillväxtnivå som är över historisk trend, får man väl säga. utom har vi en arbetslöshet som de flesta nog bedömer är annorlunda nu än Den arbetslöshet vi har är inte i första hand grundad i allmänt svag efterfrågan utan i en strukturell förändring av arbetslösheten och arbets- I detta har vi långvarigt negativ styrränta. verkligen en rimlig kombination? Jag har egentligen två frågor. Den ena var det jag just sa: Är det här en Den andra är, för att ge er den fråga som vi själva ibland retsamt får: Om ni tittar på era kritikers bästa argument, vilka tycker ni att det trots allt ligger någonting i? , riksbankschef: Den första frågan gällde lärdomar av utveckl- Jag kan säga ungefär så här: Efter den stora finanskrisen, som ju påver- kade många länder på ett kraftigt sätt, och efter det slit vi hade med att inte smittas för mycket hemmavid av de finansiella bekymmer som fanns runt om- kring oss tedde det sig naturligt att föreställa sig att vi återgår till någon form av normalitet, det vill säga att världen blir ungefär som den brukar vara. är svårt att föreställa sig någonting annat. Vad som hände sedan var att det inte blev på det sättet. än många föreställde sig att det skulle ta att ta sig ur de här STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det var en bedömning som vi stod för, och många andra. Utvecklingen blev helt enkelt annorlunda – det tog . fortsätter räntorna att falla i vår omvärld. Inte minst kämpar man med en lång rad olika problem i , och då anpassar vi oss till det. Då får man så att säga laga efter läge. Den lärdom som finns i detta är att om världen blir annorlunda än vi har föreställt oss, ja, då anpassar vi oss till det. Det är helt enkelt genuint svårt att göra bedömningar av vad som sker när det gäller vår omvärld. När det gäller den penningpolitiska autonomin och frågan om kronkursen är det så att kronkursen spelar roll. Men det är ju inte så att vi har något särskilt givet mål för kronkursen, utan vad vi har sagt är att det är angeläget att kronan inte stärks på kort sikt. Givet att vi har en period bakom oss där inflationen har legat under målet är det angeläget att vi håller ett öga på kronkursen. Men det innebär inte att vi över huvud taget har någon synpunkt på hur kronan varierar från dag till dag. I en liten öppen ekonomi som den svenska, med stor export och import och med helt fria kapitalrörelser, får man räkna med att vi till en del är beroende av vad de andra centralbankerna gör på sin kant när det gäller penningpolitiken. Som visade har inflationen varit låg på många håll i världen, och räntorna är låga på många i håll i världen. Vi påverkas av detta. I fråga om är det så att har deltagit i den här typen av arrangemang i en lång rad olika länder på olika håll i världen. I det avseendet är alltså frågan om transaktioner med inte särskilt mycket annorlunda än många andra saker som vi har gjort tidigare. Det ligger inom det mandat som vi har. Vi gör det här i nära samarbete med . Det här är någonting som förhoppningsvis i någon mån reducerar osäkerheten i vår omvärld. Det har man nytta av både i och i . Men det är ju inte så att den typen av transaktion på något sätt direkt påverkar den svenska penningpolitiken. Indirekt gör den det eftersom det är en form av riskhantering. Men framför allt är det något som och har deltagit i när det gäller det internationella samarbetet. Till fråga om det här är en rimlig kombination: Det är i varje fall en kombination som jag tror att nästan ingen hade föreställt sig för tio eller . Men då får man leva med det. Den penningpolitik som förs i och i många andra länder, när räntan är låg och har varit låg , handlar om att göra så gott vi kan på centralbankssidan så att vi får en mer rimlig kombination av ”siffror” längre fram. Det är naturligtvis unikt och ovanligt att vara där vi är . Men är det så att det går bra i svensk ekonomi – och det är vår bedömning – är det rimligt att tro att priserna stiger, vilket de kommer att göra enligt vår prognos. Då återför man också den allmänna räntenivån till något som är mer vanligt. Hela övningen, hela arrangemanget från en centralbanks sida, syftar till att vi ska ta oss ur detta på ett ordnat sätt så fort det över huvud taget är möjligt. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Ja, det är en mycket ovanlig kombination, men det hade varit svårt för att avvika kraftigt från vad som sker i vår omvärld. , vice riksbankschef: Jag börjar med frågan om som Jag kan ansluta mig till det säger. Vi har laglig möjlighet att göra det här i valutapolitiskt syfte, som vi uppfattar det. Vi kan medverka till att undanröja destabiliserande hot av olika slag i det internationella finansiella Det har vi varit med om förut. Det handlar således inte om svensk penningpolitik utan om den andra delen av verksamhet. Det handlar också om en annan typ av pengar än de som är under beredning för att fatta beslut om. Det är mer kortsiktiga pengar. befinner sig i den allvarliga situation som råder i behöver olika typer av hjälp, och vi kan bidra på vår kant. Det har vi som sagt gjort tidigare. Ordföranden ställde också frågan om den nuvarande politiken ger effekt. Vad säger vi från – kan man ta det som kritik mot den tidigare Ja, det händer ju ett antal saker i världen som vi måste anpassa oss efter. Återhämtningen har varit en besvikelse inter- Vi bor granne med , som ju har adderat en hel del stimulans. Att förhålla sig passiv i den miljön var inte möjligt för Det är inte bara växelkursen som är betydelsefull i det här, utan det är en kombination av flera kanaler: räntekanal, kreditgivning, förmögenhetskanal och så vidare. Det är ett samspel mellan dem. resonerade kring låginflationsmiljö, teknisk utveckling, tjänstepriser som inte kan kompensera för varupriser och så vidare. Jodå, de gamla krafterna, ekonomins tyngdlagar, slår alltid igenom förr el- Tittar man på tjänster och varupriser ser man att varupriser har varit i det negativa territoriet . har de i alla fall gått upp över sina historiska snitt. På grund av tidigare kronförsvagning växer de till och med i absoluta tal–detta medan tjänster har varit lite på den svaga sidan 2013 och 2014. stiger de också, och det är en proxy på att svensk ekonomi faktiskt växer ganska starkt. Det sker alltså tekniska förändringar, och de rör till det i enskilda sektorer. Bland annat går de från bransch till bransch innan det så att säga har jämnat ut Men förr eller senare kickar prishöjningskrafterna in igen. Är det här den bästa kombinationen av politik? Jag tror, som var inne på, att ingen hade kunnat föreställa sig den här situationen. gäller för ett land att ha en ekonomisk politik som är någorlunda driftsäker – att man har en arbetsfördelning mellan penning- och finanspolitik och makro- tillsynspolitik och att man har manöverutrymme när det blåser upp i omvärl- den eller när man snubblar av egen kraft i landet. Det är det vi i ska vara rädda om och tacksamma att vi har haft. har haft utrymme att jobba med olika stimulansinsatser när det har behövts, STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN och vi ska vara rädda om vår möjlighet att omvandla och ställa om till den framtida ekonomi som vi är på väg in i. (SD): Jag har en fråga gällande riskerna på bostadsmarknaden. Den låga byggtakten gör att bostadsbristen blir påtaglig i många kommuner. Framför allt tar det för unga människor att hitta sin första bostad, då det inte bara är en frihetsfråga utan också en studiefråga för unga människor. Jag flyttade själv från min hemort för att studera, och hade det inte varit för kontakter hade jag aldrig påbörjat min utbildning. Till det kommer hög skuldsättning bland hushållen, upphaussade bostadspriser och snabb befolkningsökning. Jag tror att vi är överens om att riskerna för en bostadsbubbla inte är obefintliga. Regeringen väljer nu att subventionera byggandet av nya bostäder. Av erfarenhet vet vi att subventioner tenderar att driva upp kostnadsbilden. Givet det massiva inflödet av människor till och givet den höga skuldsättningen, anser riksbankschefen att det är brist på subventioner som är problemet? Kan dessa reformer ens på marginalen påverka bostadsmarknaden eller kvarstår riskerna även efter dessa reformer? (MP): Herr ordförande! Tack för bra dragningar! Vi har lite grann varit inne på det när det gäller inflationsmålet, men hur bedömer penningpolitikens effektivitet jämfört med för , när räntan var mer normal? Utförs det någon forskning, analys eller uppföljning på det här området? Jag har också en fråga som gäller bilden på s. 6, Fortsatt höjd beredskap. Där står det: Låna ut till företag via banker. Där har vi också ett problem som vi ser i hög utsträckning. Vi talar oftast om hushållens höga skulder, men grejen med den låga räntan är att vi vill att företagen ska investera och utveckla sin verksamhet. Där ser vi att det fortfarande, trots den låga räntan, finns en väldig propp. Många företag vittnar fortfarande om att det är väldigt svårt att få låna till sina investeringar och utveckla sina idéer. Jag undrar vad har för tankar kring det. , riksbankschef: När det gäller den första frågan, om bostadsmarknaden, noterade jag i mitt inledningsanförande att utbudet av bostäder har varit lågt. Det är en fråga som behöver hanteras. Men jag nöjer mig med att notera det, för det ligger långt utanför hanteringen av penningpolitiken och vad som sker i den finansiella sektorn. Det finns i grunden en rad olika vägar att gå när det gäller detta, och det är väl dokumenterat på annat håll när det gäller regelverk och annat vad man kan tänka sig att göra på den kanten. Ytterst är det en politisk fråga i vad mån man vill subventionera fram bostäder eller om man väljer att göra en lång rad andra åtgärder som gör att utbudet av bostäder ökar av andra skäl. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Så till fråga om penningpolitikens effektivitet . Vår bedömning är att priserna är på väg upp, så i den meningen kan vi säga att penningpolitiken är effektiv. ska vi komma ihåg att det finns en stor och livlig diskussion, som säkert kommer att finnas länge , om vad det in- nebär för penningpolitiken i en mer teknisk mening när räntorna är noll eller när man som i vårt fall har en negativ ränta. Vi ser en effekt i systemet , men någonstans finns det en begränsning. Räntan kan knappast bli hur negativ som helst, för då händer det nog konstiga saker i ekonomin. Tittar vi på de stora aggregaten och på utlåningsökning och den typen av siffror ser vi alldeles tydligt att det inte är någon brist på krediter i den finansiella sektorn. Tvärtom lånar hushållen för mycket, tycker vi. Om vi tittar på utlåning till företag ser vi från vår sida inga be- Då tittar vi alltså på och resonerar om de stora aggregaten i före- tagssektorn i sin helhet. Men även under sådana omständigheter och med de väldigt låga räntor vi har kommer det sannolikt alltid att finnas företag som hävdar att just de borde ha fått låna. Det är en evig slitning. Men i det stora hela är det ingen brist på utbud av krediter i svensk ekonomi , vice riksbankschef: Jag tänkte fylla på vad gäller fråga om penningpolitisk effektivitet. Vi följer noga att det finns en träffsäkerhet, att det vi gör med reporänta också fortplantar sig ut i ekonomin. Det är lite mer komplicerat att kvantifiera effekten av obligationsköpen, men så här långt visar våra analyser att köp av svenska statsobligat- ioner har haft proportionerligt ungefär samma effekter på vår räntebildning i som när andra länder har gjort liknande operationer. Tilläggas ska att penningpolitiken aldrig kommer att kunna lösa den struk- turella arbetslösheten, alltså den arbetslöshet som gäller oavsett konjunktur- Även när vi ror i land vårt uppdrag att stabilisera inflationen och ha var- aktiga, stabila pris- och löneförväntningar i kommer det fortfarande att finnas utmaningar i ekonomin att hantera som ligger utanför uppdrag och möjlighet att påverka. (V): Tack för en intressant presentation! Det är kanske för att jag är vänsterpartist som jag tyckte att delen om ränteavdrag var mycket Debatten om ränteavdrag har ju gått het . fler inser behovet av att ändra ränteavdraget, även om det än så länge saknas politisk majoritet i för ansvarstagande. Som riksbankschefen var inne på presenterade i som- ras en bedömning av de framtida kostnaderna för ränteavdragen. de staten ungefär 30 miljarder, men med lite intäkter blir det 23 miljoner, vilket motsvarar av bnp. Med en höjd boränta skulle det framåt kunna bli kostnader , vilket skulle vara en bit över Det är väldigt mycket pengar i statens budget. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Hur ser riksbankschefen på oron för ränteavdraget? Delar riksbankschefen KI:s analys av kostnaderna för ränteavdragen: att det är troligt att de fördubblas och kommer att utgöra en så pass stor del av bnp framöver? Riksbankschefen var noga med att påpeka att detta var ett räkneexempel, men det gör det inte mindre intressant: I räkneexemplet räknar med en sänkning av ränteavdraget till . Är det en önskvärd nivå? Ser det som rimligt att halvera ränteavdraget till ? (FP): Tack för en intressant dragning! Jag har tre frågor. Den första gäller att har haft idéer om relativt höga nominella löneökningar, i synnerhet jämfört med andra bedömningar, till och med av arbetsmarknadens parter. Jag förstår resonemanget. Det handlar om att värna prisstabilitet. Men kan ni som makroekonomer försöka lyfta blicken från prisstabiliteten och fundera lite på vad det gör med arbetsmarknadens funktionssätt om vi får relativt höga löneökningar i den situation vi befinner oss? var indirekt inne på det när hon sa: Vi kan ha strukturella problem på svensk arbetsmarknad, men de ligger inte i våra händer att avgöra. är det klart att om bidrar till högre nominella löneökningar ligger det i någon annans hand att göra mer i den situationen. Den andra frågeställningen gäller något som varken berördes av eller .