eunbil · H30N431C05 · 2015-11-02 00:00:00 — Slutförhandling om EU:s årsbudget Kommissionen antog sitt förslag till budget . Därefter har kommissionen presenterat två s.k. ändringsskrivelser till sitt ursprungliga förslag. Rådets position fastställdes enhälligt genom skriftlig procedur . Den antog budgetutskottet i sin preliminära läsning. väntas fastställa sin position genom omröstning i plenum. Med start genomförs ett förlikningsförfarande som pågår och som kulminerar i ett förlikningsmöte mellan rådet och . Parallellt med förlikningsmötet äger Ekofin Budget rum. Om en överenskommelse nås ska Europarlamentet fastställa budgeten . Budgeten ska enligt kommissionen framförallt bidra till sysselsättning, tillväxt och investeringar, bl.a. genom inrättandet av den (). En annan målsättning är att bidra till ökad solidaritet mellan medlemsstaterna och med EU:s närområde, bl.a. vad gäller hanteringen av migration samt ytterligare stärka EU:s roll som global aktör. Efter att årsbudgetförslaget presenterades presenterade KOM förslag till ändringsskrivelse 1 (ÄS 1)för att finansiera EFSI vilket innebar ökade åtaganden med . presenterade KOM förslag till ändringsskrivelse 2 (ÄS 2) för att uppdatera prognoserna för och föreslå ytterligare insatser på jordbruksområdet samt föreslå ytterligare insatser till följd av migrationskrisen. ÄS 2 innebär en nettoökning av åtaganden med 1 och en nettoökning av betalningar om . Resultatet av rådets läsning I rådets läsning drogs åtagandeanslagen ner med ca och betalningarna med ca jämfört med KOM:s förslag inkl. ÄS 1. Marginalerna för betalningar och åtaganden ökade därmed i rådets läsning till ca vardera. (Motsvarande marginaler i kommissionens förslag, inkl. ÄS1 var för åtaganden respektive för betalningar.) Rådets kompromiss fick enhälligt stöd i rådet. Rådet har inte tagit någon position för ÄS 2. Under förhandlingen har de viktigaste skiljelinjerna funnits mellan å ena sidan medlemsstater som är nettomottagare av strukturfonds- och landsbygdsstöd, vilka argumenterat emot neddragningar, och å andra sidan nettobetalande länder, inkl. , som förordade större marginaler på åtaganden och betalningar jämfört med kommissionens föreslag. Motiven till marginalerna i den läsning som rådet enades om var att skapa tillräckliga utrymmen under utgiftstaken för att ha beredskap för oförutsedda händelser. Det slutliga resultatet av läsning är ännu inte känt i detalj. De preliminära siffrorna från behandlingen i parlamentets budgetkommitté innebär att åtagandeanslagen höjs med ca och betalningarna med ca jämfört med rådets läsning. De totala nivåerna för såväl betalningar som åtaganden skulle då överskrida taken i budgetramen. Förslag till svensk ståndpunkt verkar för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, i enlighet med målet i prop. 1994/95:40. Detta innebär att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och att närhetsprincipen ska tillämpas på budgetområdet. Detta innebär även strikt budgetdisciplin. Regeringen kommer i den fortsatta behandlingen av årsbudgetförslaget verka för budgetdisciplin och respekt för taken i den fleråriga budgetramen, att årsbudgeten beslutas med tillräckliga marginaler upp till taken för såväl åtaganden som betalningar samt, så långt möjligt, motverka att de särskilda instrumenten mobiliseras, då dessa riskerar öka den svenska EU- avgiften. Det övergripande målet i budgetförfarandet är därmed, , att den slutligt antagna budgeten ska vara så restriktiv som möjligt och med god marginal rymmas inom de beslutade taken i den fleråriga budgetramen . Anslagsnivåerna ska utgå från realistiska bedömningar av behov och absorptionsförmåga. Budgeten bör återspegla och bidra till medlemsstaternas ansträngningar för att återföra offentliga underskott och statsskuld till långsiktigt hållbara nivåer. Regeringen är bekymrad över att föreslår att taken i budgetramen ska överskridas. Tillräckliga marginaler under taken på både åtagandeanslag och betalningsanslag är nödvändiga för att följa sunda budgetprinciper och därigenom kunna omhänderta och finansiera oförutsedda händelser inom ram. Tillräckliga marginaler är fullt förenliga med överenskommelsen om budgetramen. Regeringen avser att fortsatt driva en restriktiv linje. Den svenska linjen kommer under förhandlingen att koordineras med likasinnade länder för att uppnå största möjliga genomslag. Tabell 1 Sammanställning av kommissionens förslag, rådets läsning och EP:s preliminära siffror för budgetförslaget 2016 (miljoner euro) Å t agande n B e t a lningar Å t a ga nden B e t a lningar Å t a ga nde n B et alninga r Å t agande n B et alninga r B e t a lninga r Smart och inkluderande tillväxt Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning Ekonomisk, social och territoriell Hållbar tillväxt: naturresurser Totalt inkl. instrument utanför ram Marginal enl. KOM* Marginal enl. LM* *)KOM och LM (med SE likasinnade MS) har olika uppfattningar om hur marginalen ska redovisas. KOM anser att betalningsanslag som följer av specialinstrument, t.ex. Flexibilitetsinstrumentet, kan finansieras över budgetramstaken. LM anser alla betalningar måste rymmas under budgetramstaket. KOM anser därmed att det finns en större betalningsmarginal under taket efter ändringsskrivelse 2 än vad LM anser. Tabell 2 Procentuella skillnader mellan kommissionens förslag, rådets läsning och EP:s preliminära siffror för budgetförslaget 2016 (miljoner euro) B et a lninga r Å t agande n B e t alningar Smart och inkluderande tillväxt Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning Ekonomisk, social och territoriell Hållbar tillväxt: naturresurser Totalt inkl. instrument utanför ram