mot · H3022569 · 2015-10-06 00:00:00 — För oss är det ändå en stor principiell skillnad mellan att bli skuldsatt på grund av dagens orimliga regelverk och att bli det på grund av felaktiga inkomstuppgifter som den betalningsansvarige själv ansvarar för. Att återbetalningen baseras på en aktuell inkomst blir också ännu viktigare då underhållsstödet höjts. Det finns en risk för att ännu fler underhållsskyldiga hamnar hos vilket i förlängningen även riskerar att drabba barnet. Förbättrad kvalitet i barnomsorgen Familjepolitiken ska bidra till förbättrad kvalitet i barnomsorgen. Det är barnens behov och rättigheter som är grunden för barnomsorgen. Målet för förskolan och annan barnomsorg såsom familjedaghem bör vara att möta varje barns behov av trygg omsorg, stimulans, lek, gemenskap och utveckling. Målet för oss är att föräldrarna ska kunna välja den omsorg som är bäst för deras barn, att det finns olika barnomsorgsformer samt att all barnomsorg håller hög kvalitet. Mindre barngrupper i förskolan samt bättre förutsättningar för familjedaghemmen är prioriterat i detta arbete. 6.1 Högre kvalitet i förskolan Enligt en föräldraundersökning som genomfört är föräldrar nöjda med personalens arbete och pedagogiken. Minst nöjda är föräldrarna med storleken på barngrupperna och tillgången till personal. Förutom att det skapar en dålig och stressig miljö för barnen finns det även en risk att säkerheten fallerar. Skolinspektionens fokus vid tillsyn och granskning av förskolor är dock lärandet och det pedagogiska uppdraget snarare än omsorg, omvårdnad och trygghet. 6.1.1 Barnens behov i fokus – små grupper, trygghet och anknytning Forskning visar att stora grupper har negativa effekter framförallt för de yngsta barnen eftersom de är beroende av täta vuxenkontakter som de kan knyta an till. Alltför många relationer stressar barnen, vilket i sin tur kan påverka deras inlärningsförmåga långt upp i åldrarna. Stora grupper försvårar samspelet mellan barn och vuxna som i sin tur kan leda till att identitets- och språkutvecklingen tar skada. Generellt är mindre barngrupper att föredra framför större grupper med samma personaltäthet. , docent i psykologi och en av författarna till boken ”Anknytning i förskolan”, betonar att för de allra minsta barnen i förskolan bör fokus ligga på anknytningsprocessen och att de får tid att känna sig trygga. Hon menar att dagens betoning på lärandet i förskolan i kombination med större barngrupper och lägre personaltäthet missgynnar de små barnen som just upplever en separation från sina föräldrar. Istället borde förskolans innehåll och organisation anpassas för att ge de små barnen tid att skapa en trygg relation till en person som ska lyssna och trösta. föreslår att det i förskolans läroplan betonas behovet av att arbeta med de minsta barnens anknytningsprocess och att ge barnen tid att känna sig trygga. För de små barnen ska inte lärandet utan tryggheten stå i fokus. I och med läroplanen 2010 fick förskolepersonalen, i likhet med grundskollärare, fler administrativa uppgifter och uppdraget att dokumentera allt. Flera förskollärare har påpekat det orimliga i att de ska ägna sin tid åt dokumentation som barngrupper växer och personaltätheten minskar. Vi vill att förskolepersonalen ska återgå till sin huvuduppgift – att vara med barnen. Vi föreslår därför att man ser över förskolepersonalens uppgifter och ansvar så att tid frigörs för tid tillsammans med barnen. 6.1.2 Satsningar på att minska barngrupperna – max tolv barn i småbarnsgruppen Enligt var 485 700 barn inskrivna i förskolan , fördelat på 28 700 barngrupper. Den genomsnittliga gruppstorleken var därmed 16,9 barn . Denna siffra har varit . Nästan en fjärdedel av alla grupper är 16–18 barn. av alla grupper i förskolan har fler än 22 barn. Småbarnsgrupperna i förskolan är allt för stora. Grupper för barn mellan , utgör drygt en tredjedel av det totala antalet grupper, ca 9 500. I genomsnitt går det 13,6 barn per småbarnsgrupp. av småbarnsgrupperna var mellan 13 och 15 barn och en fjärdedel av småbarnsgrupperna har 16 barn eller fler. Det är således långt fler barn än det som har haft som riktmärke i sina rekommendationer. Denna utveckling måste stoppas. har tidigare haft allmänna råd med tydliga riktmärken för storleken på barngrupperna. Vi vill att dessa riktvärden återinförs i allmänna råd. Riktmärket bör, liksom då, vara 12–17 barn per barngrupp för barn 3–. För en småbarnsavdelning, 1–, bör riktvärdet vara 9–12 barn. anser att ingen småbarnsgrupp ska vara större än tolv barn per grupp och detta bör varje kristdemokratisk kommun verka för. Detta skulle även ligga i linje med den forskning som presenterats vid . Utgångspunkten för gruppens storlek ska dock alltid vara de enskilda barnens behov. För att detta ska tillgodoses kan det innebära att barngrupperna behöver vara ännu mindre. har länge arbetat för att minska barngrupperna i förskolan och tillsammans med övriga allianspartier finansierat minskade barngrupper i budgeten . Det är glädjande att regeringen delar denna ambition genom att fortsätta med denna viktiga satsning och den utformning som vi föreslog. instämmer dock inte i den finansiering som regeringen föreslår för satsningen utan anser att en höjning av taket i maxtaxan delvis ska finansiera satsningen. 6.1.3 Lättare för föräldrar att jämföra kvaliteten på barnomsorg Det är ofta svårt för föräldrar att bedöma vad som är en bra förskola eller familjedaghem. har databaser där förskolor och familjedaghem kan jämföras med avseende på vissa nyckeltal (personal, utbildningsnivå, barn och grupper samt kostnader) och resultat i form av tabeller. Tillgängligheten till databaserna är dock underutvecklad, databasen är svår att förstå och tjänsten är okänd för föräldrar. Det behövs bättre förutsättningar för föräldrar att göra informerade val och därför bör vidareutveckla tjänsten så att den blir mer överskådlig, tillgänglig och användbar. Dessutom skulle det vara bra om personalens erfarenhet av arbete med barn fanns med som ett nyckeltal. Det är också en viktig faktor för att bedöma kvaliteten. Vi vill förstärka Skolinspektionens tillsyn över förskolan, med fokus på kvalitet och måluppfyllelse. Den nuvarande tillsynen ska kompletteras med regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor i varje kommun. har medverkat till att regeringen gett Skolinspektionen i uppdrag att genomföra en särskild treårig kvalitetsgranskning. Barngruppernas storlek ska särskilt analyseras. 6.2 Öka tillgången till familjedaghem Familjedaghemmen, i dagligt tal kallade dagmammor, bedrivs oftast i dagbarnvårdarens eget hem. Dagbarnvårdare har olika bakgrund, en del har arbetat länge med barnomsorg och andra har arbetat i förskolan. av dem i pedagogisk omsorg har någon form av pedagogisk eller barnrelaterad utbildning. Som dagbarnvårdare kan man vara anställd av kommunen eller ha ett eget företag. Familjedaghemmen erbjuder mindre barngrupper i en hemmiljö. var den genomsnittliga barngruppen 4,8 barn. Var tredje barngrupp består av 1–4 barn. För många barn och föräldrar innebär detta en särskild trygghet och ett lugn som är svårt att få inom förskolan. Av naturliga skäl blir det också en person som barnet anknyter till och färre vuxna eller andra relationer att hantera. För många barn kan detta vara ett positivt alternativ, särskilt för de allra yngsta. ingår familjedaghemmen inom samlingsnamnet pedagogisk omsorg. En nationell kartläggning av verksamhetsformens struktur och styrning i kommunerna visar att framväxten av familjedaghem i egen regi ökar. sjunker, enligt , antalet barn i pedagogisk omsorg . fanns det 14 700 barn i pedagogisk omsorg, och av dessa barn är inskrivna i familjedaghem. Trots införandet av en barnomsorgspeng och fri etableringsrätt ger dagens regelverk stort utrymme för kommunerna att på olika sätt förhindra verksamhet som föräldrarna egentligen efterfrågar. Familjedaghem och den pedagogiska omsorgen har heller inte marknadsförts, vilket gör att det är få föräldrar som känner till vilka möjligheter som finns. Det finns en tendens att kommunerna prioriterar förskoleverksamheten framför den pedagogiska omsorgen, vilket gör att familjedaghemmen minskar som barngrupperna i förskolan blir allt större. Risken är att förskolan prioriteras högre än principen att erbjuda barnomsorg som ligger i linje med föräldrarnas önskemål och barnens behov. Många kommuner har sagt upp eller planerat att säga upp kommunala dagbarnvårdare till förmån för andra satsningar eller av besparingsskäl. beskrivning av pedagogisk omsorg ger en bild av familjedaghemmen som något som är på undantag och där förskolan är . 6.2.1 Skärp skollagen – kommunen ska vara skyldiga att erbjuda familjedaghem Vi anser att kommunerna ska ha en skyldighet att erbjuda pedagogisk omsorg för de föräldrar som så önskar och föreslår därför en skärpning av skollagen under 25 kap. 2 § från nuvarande lydelse: ”Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform.” Ny lydelse: ”Kommunen ska erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det.” 6.2.2 En kartläggning för att öka antalet familjedaghem Vi anser vidare att en kartläggning bör göras i syfte att öka antalet familjedaghem. Kartläggningen bör innehålla information om vad kommunerna gör för att rekrytera egna dagbarnvårdare, hur informationen till föräldrar om familjedaghem ser ut, hur informationen ser ut om möjligheten att starta familjedaghem samt vilka hinder familjedaghem upplever för att klara sin verksamhet. 6.3 Alarmerande stora barngrupper i fritidsverksamhet av alla 6–9-åringar och av alla 10–12-åringar är inskrivna i fritidshem. Det motsvarar över 444 000 barn. Att ha sitt barn på fritidshem är frivilligt för föräldrarna men det är också för de flesta helt nödvändigt för att kunna förvärvsarbeta. Fritidshemmen ska därför dels stimulera barns utveckling och lärande och dels erbjuda en meningsfull fritid. Allt fler barn går på fritidshem, som barngrupperna har vuxit kraftigt och personaltätheten minskat avsevärt. bestod en genomsnittlig fritidshemgrupp av 41,1 barn att jämföra med ca 18 barn . har grupperna ökat med ett barn . Även om det finns krav om att barngrupperna i fritidshemmet ska ha en lämplig storlek och sammansättning och att lokalerna ska vara ändamålsenliga har utvecklingen gått åt fel håll. har återkommande uppmanat kommunerna att se över gruppstorlek och personaltätheten. Skolinspektionens kvalitetsgranskning visar att relationerna mellan vuxna och barn tenderar att bli ytliga och flyktiga och att säkerheten och tillsynen över barnen på vissa håll behöver ses över. I en barngrupp med enbart förskoleklassbarn räknade personalen ut att barnen hade i genomsnitt nio vuxna att förhålla sig till . anser att denna utveckling är mycket allvarlig. allmänna råd måste därför omarbetas så att de ger en mycket tydligare vägledning och rekommendation för kommunerna. har arbetat för att minska barngrupperna i fritidsverksamheten och tillsammans med övriga allianspartier finansierat minskade barngrupper i budgeten . Därför anser att pengarna ska gå till fritidsverksamheten för att minska barngrupperna, inte något annat. Det är storleken på barngrupperna som är det allvarliga problemet. instämmer inte i den finansiering som regeringen föreslår för satsningen på fritids utan anser att det är en höjning av taket i maxtaxan som delvis ska finansiera satsningen. ser den öppna förskolan som en del i den kommunala förskoleverksamheten. Den fyller en mycket viktig familjestödjande funktion, särskilt för föräldrar till nyfödda och små barn. Enligt saknar var tredje kommun en öppen förskola. Minskningarna kan enligt inte helt förklaras av att målgruppen för öppen förskola minskade när förskolan byggts ut. försvann ca 900 verksamheter. fanns det 439 verksamheter, dvs. nio färre än året innan. av alla öppna förskolor drivs i enskild regi. Huvuddelen av de kommuner som lagt ner verksamheten har angivit ekonomiska skäl. I de kommuner som startat verksamhet är det behovet av mötesplatser eller familjestödjande insatser som varit avgörande. I många av dessa kommuner inrättas familjecentraler just för att på en plats kunna samordna stöd och hjälp till det nyfödda barnet och familjen. Ändå finns det nu orter där öppen förskoleverksamhet helt saknas eller inte räcker till för alla barn. Det är en oroväckande nedmontering av familjestödet i då allt fler föräldrar uttrycker behov av stöd. vill att antalet öppna förskolor ökar. [1] . ”Individen i centrum. Det är bättre att stämma i bäcken än i ån.” Idéer för livet.