mot · H3023207 · 2015-10-06 00:00:00 — Regeringen har också fått upp ögonen för detta fenomen med crowdfunding, och undersöker möjligheterna till reglering. ser fördelar med det men föreslår att en undersökning bör göras innan reglering genomförs för att se hur andra länder, till exempel hanterat frågan. vill förbättra företagsklimatet bland annat genom en konkurrenskraftig beskattning, minskat regelkrångel och sänkta avgifter för företagen. Vi anser att det är de små och medelstora företagen som ska prioriteras i näringslivspolitiken, det är där flest arbetstillfällen skapas. Fyra av fem nya jobb har skapats i små företag. Skattesystemet ska vara sådant att vinster kan genereras som sparande i det egna företaget uppmuntras. Skattesystemet ska vara så utformat att det främjar tillgången till riskvilligt kapital för nya och växande företag. Arvs-, gåvo- och kapitalskattereglerna ska utformas så att generationsskiften i företagen underlättas. Konkurrenskraftiga skatter på delägarskap Många småföretagare jobbar långa timmar med låga lån i tidiga skeden i nybildade företag. Företagen har sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner. För att underlätta för små företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill därför göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. tillsammans med övriga allianspartier i regeringen initierade en utredning om detta som ska lämna sitt slutbetänkande . Vår ingång är att regelverket bör förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Harmonisera momssatser inom besöksnäringen anser att dagens system med olika momssystem är krångligt, byråkratiskt och missgynnar de mest arbetsintensiva delarna av besöksnäringen. En viktig del i att stimulera tillväxt av turism och mötesindustrin är att förenkla momsen och göra gränsdragningarna begripliga. Om verksamheterna även från mervärdesskattesynpunkt kunde delas in i de fyra kategorierna mat, logi, aktiviteter och transport som är grunden för turism, skulle momsen blir mer förståelig och enkel att hantera. är det en mängd olika momssatser inom besöksnäringen. Guidade turer, exempelvis till fots, med cykel eller med kajak, räknas som upplevelser med en moms på . Biobesök, konserter och inträde till djurparker klassas som kultur och momssätts , även om regeringen nu föreslår en höjning av just biomomsen till . Större sightseeingarrangörer som kör rundturer i buss och båt anses bedriva transporter och momssätts . Momsen på att hyra ut rum i hotell-, pensionat- och vandrarhemsverksamhet är . Restaurangmomsen är halverad till , vilket har förenklat för alla verksamheter med försäljning av mat eller fika. Mötesindustrin, med dess konferenser, mässor med mera, har stor tillväxtpotential i . Störst effekt för en nationell stimulans av mötesindustrin skulle infinna sig om kostnader för mat på konferenser hamnade på samma momsnivå () som övrig servering. Den totala kostnaden skulle minska för dem som köper mat, och därmed ge större köpkraft hos småföretag och organisationer. Likaså skulle en samordnad moms underlätta för dem som bokför konferenser och andra evenemang. Sänkt moms på enklare tjänster vill se en utveckling av mindre företags möjligheter att bli lönsamma och därmed kunna anställa fler. Ett led i det arbetet kan vara att sänka momsen för enklare tjänster såsom sömnad, cykelreparationer, inhandling av livsmedel till äldre med mera. Detta är något som skulle gynna arbetsintegrerande sociala företag inte minst, då flertalet av dessa företag erbjuder en mångfald av tjänster. Vi satsar 2016–2019 på detta ändamål. Många unga och nyanlända får sina första jobb inom någon del av tjänstesektorn. Därför är det viktigt att tjänstemarknaden får möjlighet att fortsätta vidgas. Det ger positiva effekter för såväl tidspressade barnfamiljer, för äldre och för personer i behov av arbete. RUT- och ROT-avdragen öppnar nya marknader och skapar förutsättningar för nya företag och jobb. Avdragen är en succé som har skapat omkring 21 000 nya vita heltidsjobb i branscher som tidigare haft stora problem med svartjobb. Att regeringen nu väljer att nedmontera dessa avdrag är ett slag mot alla dessa människor och småföretag som vågat ta steget att starta ett företag inom den hushållsnära tjänstesektorn. Inte minst för personer med utländsk bakgrund eller för personer med arbetshinder inom till exempel arbetsintegrerande sociala företag som till stor del erbjuder tjänster inom RUT-området. RUT-avdraget som skapat vita arbetstillfällen för många som annars stått långt ifrån ett arbete, kommer med regeringens förslag att få halverat tak för personer . Anledningen, säger man från regeringen, är att ”med ett lägre tak för RUT-avdraget riktas avdraget mer till vanliga familjers behov av hushållsarbete och förbättrar avdragets fördelningsprofil”. Regeringen föreslår att matlagning inte längre ska ge något avdrag som städning och rengöring begränsas till enklare åtgärder. Flyttstädning ska dock fortfarande ge avdrag. RUT-avdraget har gjort att barnfamiljer och enskilda haft råd att kunna nyttja tjänster som gett avlastning i hemmet. När regeringen dessutom säger att ”de kommer att undersöka om det finns anledning att begränsa antalet RUT-tjänster ytterligare”, riskerar många småföretag att få dra ned på verksamheten eller till slut lägga ned. Hur detta bidrar till en bättre ekonomi för den enskilde medborgaren eller för staten totalt sett, är en gåta. Städning i hem och andra RUT-tjänster har gått från ca 50 000 till 616 250 kunder . har uppskattat att den svarta marknaden har minskat från ca 150 000 hushåll till mindre än hälften. var det över 18 000 företag och ca 12 000 heltidstjänster i RUT-företagen. var tidigt ute med den idé som är RUT-avdrag och som av många används för att göra livet lite lättare att leva. Vi motsätter oss därmed regeringens halvering av RUT-avdraget för dem som inte fyllt och vill att RUT-avdraget även fortsättningsvis ska omfatta matlagning i hemmet. Vi avsätter därmed till detta ändamål och för utveckling av . Utökat RUT-avdrag för tvätteritjänster Ett exempel på en tjänst som skulle kunna vara föremål för en utvidgning av RUT-avdraget istället för minskning är tvätteritjänster även utanför hemmet. Om ett tvätteriföretag fick erbjuda RUT-tjänster för att plocka upp tvätten vid dörren, ta den till ett tvätteri och lämna tillbaka den tvättad, struken och vikt skulle den tjänsten bli möjlig för många fler än . Detta skulle skapa många arbetstillfällen och ge en välkommen avlastning till stressade familjer som får mer tid över att spendera med sina barn och unga. Eller att kunna köpa tjänsten till åldrade föräldrar som behöver hjälp med att tvätta. anser att det kunde vara en viktig hjälp för familjer att få ihop det vardagliga livspusslet och anslår för detta 2016–2019. jobbade över 68 000 företag med ROT-arbeten och över 1,1 miljoner personer köpte ROT-tjänster, enligt . I en undersökning som gjorde på uppdrag av organisationen , uppgav av företagarna att en minskning av skulle leda till att de skulle behöva säga upp personal. uppgav att de skulle få lägga ner verksamheten. Det får allvarliga konsekvenser för människor i hela landet, när de riskerar att bli utan jobb och inkomster. anser att ROT-avdraget för halva kostnaden har varit och är en bra åtgärd för att stimulera bygg- och hantverkssektorn. Vi motsätter oss regeringens förslag att minska avdragsmöjligheten. Med tanke på de behov av fler hantverkare som funnits och kommer finnas , behöver utbildningar och lärlingsplatser utökas för att dels matcha kundernas behov men även företagens möjligheter att erbjuda sina tjänster. Att många nya svenskar har ett hantverkskunnande och därmed skulle kunna komma ut i arbete snabbare, borde också vara ett incitament för regeringen att inte minska ROT-avdraget. Goda villkor för företagande och Alliansen har haft en budget för ett starkare . Synen på skapandet av fler jobb kan för den enskilda människan vara helt avgörande, men fler i arbete betyder även mer resurser till vår gemensamma välfärd. Det är i de små företagen som de flesta jobben skapas. Att inte behöva ha kontakter med många olika myndigheter för ungefär samma saker, är ett önskemål från många småföretagare. Ett annat önskemål är överhuvudtaget enklare och tydligare regler och lagar, då det beroende på bransch kan vara mycket att sätta sig in i. vill införa en garanti att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna, och uppgiften slussas sedan vidare till aktuell myndighet. Det skulle påtagligt minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet – att skapa värde och jobb. Vi avsätter därför 20 miljoner –2019 för att ”En dörr in” ska kunna införas. Optioner och andra aktierelaterade incitamentsprogram används som ett sätt att attrahera och behålla nyckelpersoner i företagen. Genom programmen får personalen möjlighet att få del av företagets framtida ekonomiska utveckling. kring personaloptioner är mycket komplext. Osäkerheten kring hur stor beskattningen kan bli gör att många företag avstår från att ge sina anställda personaloptioner. Detta menar vi kristdemokrater försvårar för entreprenörer i tidiga stadier att attrahera nödvändig kompetens. Rätt använda kan personaloptioner skapa drivkrafter för experter och andra nyckelpersoner att verka i unga och lovande företag. En utvecklad användning av optioner skulle därför kunna spela en viktig roll för företag som befinner sig i specifika skeden. Det handlar om tillväxtföretag som ännu inte har några intäkter, utan måste finansiera löner från det kapital som ägarna satt in i verksamheten. För att det svenska företagsklimatet även i fortsättningen ska vara gynnsamt krävs förändringar, förenklingar och förtydliganden av regelverket för personaloptioner. Det tydliga syftet måste vara att förenkla användningen av optioner som instrument att attrahera och behålla kompetens, särskilt i innovativa och växande företag. Harmonisera trygghetssystemen för egenföretagare En viktig del i att förbättra förutsättningarna för generationsskiften är möjligheten att få behålla sina förmåner inom socialförsäkringssystemet . Nya generationer företagare med hemmavarande barn måste känna att steget från en anställning till eget företagande är tryggt för en själv och för familjen. har varit med i alliansregeringen och genomfört en rad förbättringar i trygghetssystemen för företagare, men det krävs att vi fortsätter stärka tryggheten för företagare. som väljer företagsformen enskild firma eller handelsbolag, har rätt till ett uppbyggnadsskede . Det innebär att företagaren får uppskatta hur stor den totala nettointäkten kommer att bli . fastställer sedan sjukpenningen utifrån den beräknade nettointäkten. Det betyder att företagaren får en sjukpenning likvärdig med en anställd. Detta gäller inte för aktiebolag, utan där är det den totala lönesumman som ligger till grund för sjukpenningen. Den som inte tar ut någon lön ur sitt företag får därför ingen sjukpenning och/eller föräldrapenning. vill därför utreda möjligheten för personer som startar egna företag att behålla sina förmåner inom trygghetssystemen , särskilt för familjeföretagare med hemmavarande barn. Regeringens och uppgift är att stifta lagar kring arbetsrätt, besluta om skatter som direkt påverkar företag, teckna frihandelsavtal, bygga ut infrastrukturen och förbättra utbildningssystemet. På dessa områden har förslag på förbättringar och utvecklingsmöjligheter för industrin i . Industrin sysselsätter direkt cirka 650 000 personer i . I takt med att industrin utvecklas och fokuserar sin verksamhet har tjänster inom bland annat administration, produktutveckling, it och logistik lagts ut till företag som är specialister på detta. Inom industrinära tjänsteföretag arbetar 350 000 personer. Totalt sysselsätter industrin i därmed omkring en miljon personer, vilket är av arbetskraften, enligt Teknikföretagen. ”Industrin måste stå i centrum om EU ska kunna behålla sin ledande ställning i världsekonomin”. Så kan budskapet i strategi för industrin, ”En integrerad industripolitik för en globaliserad tid”, sammanfattas. Strategin som antogs är ett s.k. flaggskeppsinitiativ i 2020-strategin och går ut på att stödja och bevara en stark, varierad och konkurrenskraftig industriell bas i EU med jobb till goda löner och långsiktig hållbarhet. Stora steg framåt när det gäller innovation framhålls som en grundbult. Att genomföra en konkurrensanalys av alla förslag till ny lagstiftning är en av åtgärderna som industristrategin nämner särskilt. välstånd bygger i grunden på en framgångsrik industri som kan konkurrera på världsmarknaden. Därför gäller det för att vara attraktivt för investeringar i industriell verksamhet inom alltifrån forskning och utveckling av produkter till hela tillverkningsprocessen och kringliggande affärstjänster. Genom detta kan företagen fortsätta att bidra till arbetstillfällen, tillväxt och välfärd i . Konkurrenskraftiga tillverkningskostnader, flexibilitet i omställning när efterfrågan av produkter och tjänster ändras och att man är aktiv på nya marknader är nödvändigheter för såväl små som stora industriföretag. Industriföretagen kan själva medverka till att utveckla sina organisationer till att bli mer innovativa, delta i internationellt standardiseringsarbete, samverka med skolor, högskolor och universitet samt att tillsammans med fackliga parter förhandla fram konkurrenskraftiga löneavtal. För att industrins konkurrenskraft ska kunna upprätthållas krävs ytterligare investeringar i infrastruktur och en större förståelse för den regionala tillväxtlogiken. Att åstadkomma färre men starkare regioner skulle underlätta för industrin, liksom för ekonomin i sin helhet, genom att t.ex. infrastruktursatsningar, kompetensförsörjning, samverkan mellan näringsliv och akademi bättre organiseras. Behovet av infrastruktursatsningar är stort, inte minst vad gäller bostäder, järnvägar, vägar, men även stabila villkor för elförsörjning och behov av energieffektiviseringar. har bland annat förslag om sänkt effektskatt i energimotionen. En framgångsrik industri måste också ha tillgång till en kvalificerad arbetskraft och kontinuerlig kompetensförsörjning. Den ökande internationaliseringen av produktionen och ökad konkurrens behöver inte vara ett hot mot verksamheter i , om man ser till att även svenska företag fullt ut kan utnyttja den internationella ekonomins möjligheter. Men det finns naturligtvis exempel på dålig offshoring. Företag har ibland flyttat verksamheter med förhoppningen att sänka sina kostnader och i efterhand har det visat sig att andra oförutsedda kostnader gjort affären mindre lönsam. Utan arbetskraftsinvandring kommer och många länder i att lida av en minskande eller stagnerande arbetskraft; men genom att tillvarata de personer som kommer hit och får uppehållstillstånd, kan industrin och näringslivet i stort berikas. Dock behöver utbildningssystemet med validering av individers kompetens, snabbare undervisning i svenska och utbildning i branschkunskap snabbas upp för att fler ska kunna matchas till de arbetstillfällen som erbjuds. har i sin ”Industristrategi för forskning och innovation” bland annat skrivit om att högskolans samverkansuppdrag behöver förtydligas och följas upp; där prestation är kopplat till en resurstilldelning som belönar både vetenskaplig kvalitet och kvalitet i samverkan och nyttiggörande för samhället. Likaså att forskningsinstituten bör medverka till att FoU inom näringslivet ökar genom att tillsammans med industrin och universiteten vara sammanhållande för strategiska teknikområden. Forskningskoncernen med sina fem institut är ett exempel, med huvuduppdrag att utifrån vetenskaplig grund leverera forskning och utveckling som stärker konkurrenskraften och skapar nytta för industrin i . För att omsätta kunskap till innovationer inom företagen behövs ett medvetet ledarskap och ett arbetssätt som främjar kreativitet och nyskapande. Företagen behöver också en tydlig metod för att ta hand om och utveckla idéer till nya eller bättre produkter. Där spelar till exempel IUC, Industriella Utvecklingscentrum, stor roll över landet genom att vara de små och medelstora industriföretagens resurs regionalt att driva utvecklingsprojekt, stöd för processer och kompetensutveckling i modeller och arbetsmetoder. IUC har nära samarbeten med forskningsinstitut och akademi, för att tillföra projekt och innovationer nytänkande och omvärldskunskap. Konkurrenskraftiga transporter är en överlevnadsfråga för bas- och tillverkningsindustrin. har en kostnadsnackdel gentemot övrig europeisk industri på grund av längre transportavstånd inom landet och till huvudmarknaderna. Branschen upplever att trafikslagen ställs mot varandra istället för att samverka. Basindustrin använder järnvägen när det går men behöver utökad spårkapacitet för att undvika flaskhalsar, vägtransporter i annat fall och transporterna behöver ofta nå hamnar där sjöfarten tar vid. Miljömässig hållbarhet måste kombineras med ekonomiska och sociala aspekter. Rörligheten på arbetsmarknaden hålls också tillbaka av en otillräcklig kapacitet i väg- och järnvägsnätet i storstäderna, främst i . Det handlar både om otillräckligt underhåll och fördröjda nyinvesteringar. Många av pendlarna har problem med tågförseningar och långa bilköer vilket håller tillbaka effektiviteten. Både basindustri och industrinära tjänster framhåller att flygtrafiken behöver utökas. Planer på nedläggning av – som inte har tillstånd att utökas – har också varit och är ett hot för effektiviteten av företag verksamma i och utanför men också för resten av landet, då är inrikesflygets nav. Infrastruktur handlar även om väl fungerande elektroniska kommunikationer, för att digitala tjänster ska kunna erbjudas och användas. Datatrafik måste kunna fungera även vid driftstörningar och avbrott; det är alltför kostsamt för industrin när detta inträffar. För att upprätthålla internationell konkurrenskraft är det viktigt att den digitala infrastrukturen fungerar och fortsätter att utvecklas. Forskning, utbildning, innovation, produktion och tjänsteutveckling bildar ett väl fungerande sammanhang och utgör en bas för att ska kunna vidareutveckla positionen som en ledande industrination. Vi ska dock inte glömma bort att för att hela ska kunna ha ett levande näringsliv behövs även tillgång till kommersiell service på landsbygden, vilket vi också beskriver i motionen om regional tillväxt. Där anslår –2019, dvs. mer än regeringen. Företagare med utländsk bakgrund En av dagens stora utmaningar i samhället är att många unga och utrikes födda har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Att hitta fler vägar in till det första jobbet är prioriterat för oss kristdemokrater. Svårigheterna för utrikes födda att etablera sig på arbetsmarknaden är större än möjligheterna att starta eget företag. Det är i princip lika vanligt bland sysselsatta personer som är födda utomlands att driva eget företag som bland personer som är födda i (10,enligt SCB:s arbetskraftsundersökning). Egenföretagare med utländsk bakgrund sysselsätter i genomsnitt fler personer än egenföretagare med svensk bakgrund. Ett ökat företagande bland personer med utländsk bakgrund tenderar inte bara att vara bra för den enskilde egenföretagaren, utan även för omgivningen genom ökad sysselsättning, förbättrade handelsrelationer med andra länder och ökad servicegrad i samhället. Det är också positivt att öppnat möjligheten till arbetskraftsinvandring. Dels för att lösa företags rekryteringsbehov, dels för att det berikar vårt land. Det är dock viktigt att myndigheter ges erforderliga möjligheter att följa upp att regelverk och de anställningsavtal som anges följs i praktiken. Vid sidan av de generella förslagen för ett förbättrat företagsklimat finns det behov av åtgärder för att underlätta företagande bland personer med utländsk bakgrund. Till exempel kan anpassad sfi för personer med erfarenhet av eget företagande i sina hemländer ha en inriktning mot start och drift av företag som ett av alternativen. För att underlätta kontakten med andra aktörer i samhället, exempelvis myndigheter och banker, finns företagslotsar i många kommuner. Lotsen är tänkt att vara ett stöd för företagare när det gäller att få fram riskkapital, få kunskap om de regler som gäller och lösa andra problem som kan dyka upp för den invandrade som startar och driver företag. Företagslotsar med goda språkkunskaper och nätverk kan bidra till att övervinna hinder som utrikes födda möter i större utsträckning än personer som är födda i . Vi vill uppmuntra fler kommuner att använda företagslotsar för att stödja invandrares företagande och för att skapa ett bättre företagsklimat i . av mycket positiv utveckling har kvinnors företagande gjort en tvärnit. Den nya vänsterregeringen har med drakoniska åtgärder skrämt och kvävt förutsättningarna att starta företag i de traditionellt kvinnodominerade sektorerna. konstaterade att andelen företag som drivs av kvinnor ökat . noterar att kvinnor som leder företag ökat från till . TRR konstaterar att andelen kvinnor som startar eget företag för dem ökat . För bekräftar trenden de reformer vi tillsammans med övriga allianspartier varit med att genomföra. De långvariga offentliga monopol där många kvinnor jobbar har öppnats, kostnaden för arbetskraft i sektorer som har sänkts och vår uttalade målbild är att främja framväxten av en tjänstemarknad. Lagen om valfrihetssystem (LOV) pekas ut som en viktig milstolpe för kvinnors företagande då kommunala monopol inom omsorg, hälso- och sjukvård öppnades. Fram tills vänsterregeringen avslutade det av Alliansen initierade ambassadörsnätverket bidrog nätverket till att synliggöra kvinnors företagande och sprida kunskap om hur det är att driva företag. Inom hälso- och sjukvård driver kvinnor nästan hälften av företagen. Andelen är ännu högre inom personliga tjänster, där fyra av fem företagare är kvinnor. I synnerhet inom RUT-branschen dominerar kvinnor som företagsledare. Den långvariga, positiva utvecklingen för kvinnors företagande kommer i huvudsak från tjänstesektorn, där hushållsnära tjänster utgör en stor del. påvisar i undersökningen Företagens villkor och verklighet (2012) hur fler än nio av tio av de företag som drivs av kvinnor finns i tjänstesektorn. Hur denna utvecklingstrend ska kunna vändas, där antalet kvinnliga företagare minskat och ytterst osäkra villkor finns för de främsta branscherna där de verkar, med regeringens planerade åtgärder är svårt att se. Besöksnäringen, med de två delarna turism och möten, är en av största, med cirka 172 000 personer anställda inom en rad olika verksamheter. Därför finns det många goda skäl till att liksom i andra branscher lägga upp bra strategier, se effekter av satsade offentliga medel, och att det finns kompetent arbetskraft för de båda delarna i näringen. Med fler besökare, ett ökat antal internationella möten i och utvecklade turistmål från norr till söder ser vi att människors möjligheter till rekreation ökar, att arbetstillfällen skapas och att vårt lands ekonomi får ökade möjligheter att växa. har ett stort antal förslag för att uppnå detta. De berör alla fyra av de grundpelare som turismvetenskapen brukar dela in näringen i att äta, att göra, att bo och att resa. Att däremot som regeringen nu föreslår, satsa ett stort antal miljoner på som en arbetsmarknadsinsats, och inte i första hand som en förstärkning av svensk besöksnäring, ser inte som det bästa för att skapa arbetstillfällen . Besöksnäringen växer i med ett ökande antal utländska besökare, men vi kan bli ännu bättre på att direkt påverka var internationella möten och kongresser förläggs.