mot · H3023059 · 2015-10-06 00:00:00 — Men det krävs mer än bara tyngre lastbilar. Genom att även tillåta längre fordon kan vi nå ännu bättre resultat. Exempelvis har det gjorts försök med så kallade ETT-fordon som är och försöken visar att antalet tunga transporter i trafiken har minskat, likaså miljöbelastningen och vägslitaget. Efter 62 månaders försök med ETT-lastbilen mellan och Munksund har man sparat in transporter motsvarande 17 varv runt jorden. Miljöbesparingen ligger på . Det är därmed mycket angeläget att regeringen tillsätter en utredning för att se hur vi även kan tillåta längre lastbilar på våra vägar. Med anledning av tillkännagivande gällande att se över frågan om hur ett införande av alkobommar i gränshamnarna kan genomföras har regeringen gett i uppdrag att titta på införandet av automatiska nykterhetskontroller, så kallade alkobommar. Vi välkomnar detta eftersom av dm som omkom 2013 var i en alkoholrelaterad olycka. I genomsnitt är en av femhundra bilister rattfull. Alkobommar utgör den i särklass viktigaste kontrollen för att hindra lastbils-, buss- och bilförare som kommer med färjor från andra länder att i onyktert tillstånd köra in och trafikera vägarna. Försök som har gjorts visar att alkobommar är både snabbt och effektivt och att tydlig information om att det finns en automatisk nykterhetskontroll i hamnen ger en betydande minskning av andelen onyktra förare. När nu regeringen har påbörjat arbetet utifrån tillkännagivande bör det undersökas huruvida det även går att kontrollera körkort och dess giltighet i samband med dessa alkobommar. Dock under förutsättning att detta går att genomföra utan att trafikflödet påverkas allt för negativt. Åkerinäringen är en mycket viktigt näring för , den binder samman landet, skapar jobb och bidrar till den ekonomiska tillväxten men svensk åkerinäring har svårt att hävda sig i en internationell konkurrens där lönerna är lägre och regelefterlevnaden likaså. Det är därför av yttersta vikt att regeringen tillsätter en utredning för hur vi kan stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Åkerinäringen är viktig för att binda samman och försörja vårt land med varor, inte minst på de sträckor där tåget inte kan gå. Åkerinäringen omsätter vilket motsvarar av BNP. Branschen sysselsätter drygt 86 000 personer. Ett fungerande bredband runtom i vårt land är en förutsättning för att det ska gå att bo och arbeta i hela . Alliansregeringen gjorde stora satsningar på bredband inom ramen för landsbygdsprogrammet och arbetet med att förbättra bredbandstäckningen måste fortsätta. På flera platser i landet har det uppmärksammats att kommunallagens lokaliseringsprincip sätter käppar i hjulet för de kommunala stadsnät som vill erbjuda fiberlösningar till dem som bor på andra sidan en kommungräns. Våra administrativa gränser är inte nödvändigtvis naturliga avgränsningar för ett fibernätverk och att hålla fast vid de principer som hindrar kommunöverskridande stadsnät riskerar att innebära ökade kostnader eller utebliven fiberutbyggnad. Därför är det av särskild vikt att arbetet med att göra nödvändiga justeringar i kommunallagen sker skyndsamt om det ska kunna bidra till uppfyllelsen av statens bredbandsmål till 2020. Lokaliseringsprincipen bör inte stå i vägen för att bygga bredband över kommungränser i de fall då det är den samhällsekonomiskt bästa lösningen och en regeländring liknande den som skett för kommunalägda energibolag bör införas. Kapaciteten i datanäten blir en allt större utmaning när nya tjänster tillkommer och vi blir allt mer uppkopplade med ständigt höjda krav på hög hastighet. såväl som samt ytterligare några statliga aktörer har fiberoptiska nätverk som sträcker sig över . De används i huvudsak för att styra järnvägs- och kraftledningsanläggningar. Delar av dessa fibernät är inte fullt utnyttjade, vilket innebär att redan befintliga anläggningar skulle kunna bidra till att uppnå målet om att av hushållen ska ha tillgång till fiber. Utöver detta skulle det kunna skapas en mer driftssäker nätverksstruktur om dessa fibernät sammankopplades. Därmed bör de olika fibernäten i statlig ägo tillgängliggöras för marknaden. Svensk tillväxt och välfärd blir i allt större utsträckning beroende av den digitala utvecklingen och möjligheterna till digital innovation. Även statliga verksamheter behöver följa med i utvecklingen och understödja den. Staten har inom ramen för sina myndigheter en stor mängd information som antingen är offentlig handling eller avgiftsbelagda data som kan vara av värde för innovatörer. Om fler data skulle bli öppna och tillhandahållas på sätt som är avläsbara för maskiner kunde det skapas ytterligare värden, som även kommer staten och det allmänna till del. Med stor sannolikhet kan ett fritt flöde av data inom ramen för statens egen verksamhet skapa större effektivitet och bättre service till medborgarna. Det värde som skulle skapas i ekonomin om fler data släpptes fria för allmänheten skulle även med största sannolikhet vida överstiga kostnaden för att tillgängliggöra informationen. Därmed bör samtliga myndigheter få i uppdrag att strategiskt arbeta för att öka utbudet och tillgängligheten av öppen data, samt tillgängliggöra de offentliga handlingar som med liten eller ingen kostnad kan bli öppen data. Syftet med e-förvaltningsstrategin är att få våra myndigheter att samverka bättre över myndighetsgränserna och få dem att ta fram fler e-tjänster som gör vardagen enklare för oss som medborgare och företagare. Samordningsvinster är möjliga i och med att e-förvaltningsprojekt genomförs i hela statsförvaltningen, och det har möjlighet att skapa stora effektivitetsvinster. Dock har regeringen valt att skära ner på anslaget för e-förvaltning, vilket vi finner mycket oroande. Den digitala inre marknaden skapar många mervärden och uppskattas ha en potentiell effektivitetsvinst på . Den skapar nya möjligheter att stärka ekonomin genom e-handel, som det blir lättare för företagen att följa administrativa och finansiella regler och kunderna får större inflytande. För att uppnå en fungerande digital inre marknad inom EU är det av yttersta vikt att roamingavgifterna försvinner. Det kräver dock att även grossistpriserna regleras och inte bara konsumentpriserna som är dagens överenskommelse. Endast en reglering av konsumentpriser kommer med stor sannolikhet att leda till högre avgift operatörer emellan. Det i sin tur blir till nackdel för svenska operatörer då svenskar i högre utsträckning surfar utomlands än vad andra européer gör i . Därför är det viktigt att en reglering av grossistpriserna införs . För att människor och företag ska vilja bo och verka i hela är det viktigt att det finns tillgång till en fungerande, grundläggande service på rimligt avstånd. Inom begreppet grundläggande service ryms såväl tillfredsställande vård, skola och omsorg som post- och tidningsservice. För Alliansen är det viktigt att bejaka behovet och betydelsen av välfungerande distribution och postservice i hela landet. Alliansen anser att samdistribution av tidningar och post är en viktig del i arbetet med att uppnå bättre tillgänglighet, samt spara på miljö och ekonomi. Det skall vara ”morgontidningens tidslogik” som styr flödet av utdelning. Samdistribution av tidningar och post är särskilt angeläget på landsbygden. Genom att samordna distribution av post och tidningar skapas det bättre förutsättningar att upprätthålla servicegraden på landsbygden, trots vikande volymer för både tidningar och brev. Leverans av en morgontidning är mer tidskänslig än postleveranser, och därför bör tidningsdistributionen styra postdistributionen. Svenska företag är mycket beroende av export och import, vilket i sin tur ställer krav på logistik. Därför inrättade alliansregeringen med 26 medlemmar bestående av representanter för transportföretag, myndigheter, intresseorganisationer och högskolor. Logistikforum var till för att skapa en öppen dialog mellan forumets ledamöter och regeringen för att utbyta erfarenheter, synpunkter och framtida utmaningar. Ledamöterna i skulle bistå med omvärldsanalys både nationellt och internationellt, föreslå genomförbara anpassningar av transportsystemet i riktning mot främst miljömässigt men även social och ekonomisk hållbarhet. gjordes en utvärdering av Logistikforum och slutsatsen blev att forumet är viktigt då det bidragit till bättre dialog och kommunikation mellan statliga aktörer och transportköpare, transportföretag och transportforskning. Forumet har fungerat som en katalysator för att få upp viktiga frågor på agendan. Ändå beslutade nuvarande regering att lägga ned Logistikforum. Regeringen hänvisar i stället till att man ska jobba vidare med de branschråd som redan finns. Dock är dessa branschråd uppdelade på respektive transportslag och en viktig poäng med Logistikforum var det transportslagsövergripande perspektivet. Därför menar vi att det finns ett stort behov av att Logistikforum, eller liknande transportslagsövergripande forum, återinrättas. hade i genomsnitt 2,7 trafikdödade per 100 000 invånare. Därmed har en av de lägsta andelarna omkomna i vägtrafiken. Motsvarande genomsnitt för EU-länderna var 5,2. fastställde ett etappmål för trafiksäkerhetsutvecklingen som innebär att antalet omkomna bör halveras och att antalet allvarligt skadade bör minskas . Nollvisionen är grunden för trafiksäkerhetsarbetet i och påverkar utformningen av trafiksäkerhetspolitiken och sättet vi arbetar med trafiksäkerhet. I nollvisionen slås fast att det är oacceptabelt att vägtrafiken kräver människoliv. Men mer behöver göras. Frågan om trafiksäkerhet berör flertalet områden och risken är att den därmed hamnar mellan stolarna. Därför är det angeläget att frågan prioriteras och att berörda myndigheter ges tydliga uppdrag att arbeta strategiskt med förbättrad trafiksäkerhet. Många ska samsas på vägarna – bilar, lastbilar, kollektivtrafik, cyklister, fotgängare och motorcyklister. Det innebär att trafiksäkerhetsarbetet måste ta hänsyn till alla dessa variabler. Dock kvarstår det en del att göra, exempelvis är vajerräckena så som de är utformade en stor risk för motorcyklister. Trafiksäkerhetsarbetet går åt rätt håll men ökar exempelvis antalet skadade i cykelolyckor och fördubblades antalet döda cyklister i trafiken. Därför bör få i uppdrag att återkomma med en strategi för att i framtida infrastruktursatsningar göra vägarna säkra för alla trafikslag. Ett viktigt steg för att minska utsläppen och öka mobiliteten är bilpooler. Konceptet växer och fler och fler nyttjar denna tjänst. finns det dock ingen juridisk definition av begreppet bilpool. Det leder till att kommuner inte kan skapa parkeringsytor för bilpoolsbilar eftersom kommunen inte kan tilldela platser till fristående bolag. Därmed bör regeringen få uppdrag att ta fram en juridisk definition av bilpool för att öka lättillgängligheten för bilpoolsbilar. Dagens lagstiftning gör det möjligt för norrmän som har norska förarbevis för skoter att köra in i . Svenskar som har svenska förarbevis för skoter åtnjuter dock inte rätten att köra in i . Detta efter en omtolkning av den norska lagstiftningen som gjorde . Följden av detta är att bland annat att renägare, räddningspersonal och fritidsåkare som enbart innehar svenskt förarbevis för skoter numera riskerar böter ifall de korsar gränsen mot . Detta är olyckligt och problematiskt. Därför bör regeringen arbeta för att tillåta gränsöverskridande skoterkörning mellan och . har riktat ett tillkännagivande till regeringen angående skapandet av en nationell cykelstrategi. Cykelstrategin bör betona cykelns roll i transportsystemet samt ses som eget transportslag. Trafikseparering är eftersträvansvärt av trafiksäkerhetsskäl och arbetet med regelförändringar som underlättar för cykling i våra städer bör prioriteras. Trafiksäkerhetsarbetet går åt rätt håll men ökar exempelvis antalet skadade i cykelolyckor. fördubblades antalet döda cyklister i trafiken och antalet allvarligt skadade ökade med . För att fler ska våga använda sig av cykeln måste det bli säkrare att cykla. Cykelpendling behöver underlättas genom planerande av snabbcykelvägar i tätort. Det är även viktigt med dialog och samarbete över kommungränser för att nå en sammanhängande infrastruktur.