ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3023025 · 2015-10-06 00:00:00 — Förstärkning av resenärernas ställning inom kollektivtrafiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn för att se hur resenärernas ställning inom kollektivtrafiken kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. investeras betydande samhällsresurser för att utveckla ett transportsystem som kan tillgodose såväl resenärernas behov som behovet av att förflytta gods. Det finns i detta sammanhang såväl ett nationellt som regionalt och lokalt perspektiv. Ett omfattande arbete görs regelbundet för att fånga upp behov och prioritera lösningar. Kapacitetsstudier och systemanalyser samt samhällsekonomiska beräkningar är olika inslag i denna process. har vi inte på ett systematiskt sätt kunna fånga upp resenärsperspektivet. Det har i huvudsak skett genom enkäter och olika lokala resenärs-/pendlarföreningar. För att vi ska kunna få ett transportsystem som på bästa sätt kan vara tillgängligt för resenärer behövs en nationellt oberoende verksamhet som fångar upp detta. Det är angeläget att en funktion kommer till stånd som säkerställer och stärker resenärens ställning inom kollektivtrafiken. Det är viktigt att denna funktion blir fristående från och regeringen för att på så vis garantera ett oberoende och skapa möjlighet till opinionsbildning och faktabaserad verksamhet. Då de regionala trafikhuvudmännen har en central roll i skapandet av en fungerande kollektivtrafik är det angeläget att också dessa kan ta del av de synpunkter och förslag som kommer fram. Genom att stärka ställningen för resenärerna i kollektivtrafiken skapas möjlighet att fokusera på resandet i hela landet, se möjligheterna till samspel mellan de olika transportslagen (inklusive den digitala verksamheten med så som bokningssystem och informationsappar), skapa förutsättningar för kunskap och intresse kring resenärens behov samt ge resenärerna en röst i den offentliga debatten. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att en översyn görs för att se hur resenärens ställning inom kollektivtrafiken kan stärkas. Detta bör ges regeringen till känna. Per Lodenius (C)
mot · H3023026 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett bibehållet ROT-avdrag för att exempelvis uppmuntra fler energieffektiva och miljövänliga alternativ för hushållens uppvärmning och tillkännager detta för regeringen. kunde privatpersoner erhålla ett särskilt bidrag för installation av sol-, berg- och jordvärme och samma sak gällde om man konverterade från direktverkande elvärme till vattenburen värme. Tyvärr avskaffades de här möjligheterna och som alternativ finns endast kvar ett stöd till solceller för elproduktion. För att nå den bästa samhällsnyttan och för att fler människor ska kunna spara både energi och pengar samt bidra till miljön, borde de ekonomiska styrmedlen rikta sig mot fler miljömässigt hållbara energialternativ till att värma bostäder. Om man är bosatt i södra halvan av vårt avlånga land kan investeringen i solfångare för uppvärmning vara det bästa alternativet, förutsatt att husets läge och placering är det rätta, men för befolkningen i den norra delen av landet borde jord- och bergvärme vara det effektivaste, lönsammaste och enklaste sättet att bidra till energibesparing och miljönytta. Vidare kommer graden av konvertering från direktverkande el till vattenburet, vid sidan av att möjligheten till ersättning är borttagen, att påverkas negativt då regeringen dessutom kraftigt kommer att begränsa omfattningen av ROT-avdraget med den budget som föreslagits . Detta kommer dessvärre även att påverka viljan att göra dyrare investeringar i till exempel jord- och bergvärme. Med tanke på att alternativen för energieffektivisering kan se olika ut i landet och för att bland annat uppmuntra fler energieffektiva och miljövänliga alternativ för hushållens uppvärmning, bör regeringen se över möjligheten att bibehålla ROT-avdraget. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H3023028 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nya regioners gränser ska tillkomma på initiativ av de direkt berörda i de områden där nya regioner ska komma till stånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för hur funktioner och ansvar för ett antal statliga uppgifter som beslutas av statliga myndigheter och statens regionala organ kan föras över till motsvarande regions folkvalda parlament och tillkännager detta för regeringen. En utveckling mot regioner med ett bredare ansvarsområde ger ett tydligare demokratiskt ansvar och större möjligheter att bedriva en kraftfull politik för regional utveckling. Regeringen har satt 2022 som ett måldatum för en ny regional organisering. Det står vi också bakom. Vi ser gärna att denna utveckling går framåt utan onödiga dröjsmål. Vårt mål är att få en regional organisering i hela landet. Den nya regeringen har tillsatt två utredare, och , som ska föreslå en ny regional indelning med färre län och ett fåtal regioner. ska förslagen kunna genomföras. har utvecklats mot en alltmer komplicerad stat. Lokalt och regionalt finns en brokig samling av stora och små kommuner, kommunalförbund, regionförbund, landsting och ett fåtal nyetablerade regioner. Det gör det svårt för invånarna att utkräva demokratiskt ansvar. Därför behöver vi folkvalda regioner i hela landet som ger människor bättre överblick över det demokratiska beslutsfattandet, mer inflytande och större påverkan. Genom att decentralisera makt och inflytande i frågor som arbetsmarknads-, infrastruktur- och tillväxtpolitik kan invånarna regionalt få råda över viktiga framtidsfrågor. Vi överbryggar statens stuprörstänkande och gör små kommuner mindre sårbara. ser vi gärna fler kommundelningar där invånarna så önskar. Även inom hälso- och sjukvården finns utmaningar när det gäller att finansiera dyr medicinsk utrustning, rekrytera kvalificerad vårdpersonal och i övrigt garantera tillräckligt hög kvalité i vården. Med starka regioner kan vi ge bättre förutsättningar för jämlik vård i hela landet. Vår hållning är att hur de nya regionerna ska se ut ska ske på initiativ av de direkt berörda i de områden där de nya regionerna ska komma till stånd. De nya regionernas gränser ska inte ritas från statligt håll. Det ska ske underifrån. När dessa mycket viktiga reformer görs är det dock viktigast att initiativ och diskussioner får ske i en sådan takt att den demokratiska processen får tillräckligt med tid för att få ett väl fungerande resultat.
mot · H302303 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av hur det kan bli enklare för kommuner och regionala kollektivtrafikmyndigheter att få tillgång till resandestatistik och tillkännager detta för regeringen. När stad planerar för nytt resecentrum vid stationsområdet är man i behov av statistik från tågoperatörerna för att bättre kunna dimensionera vid resecentrum, både för stationen och för buss, taxi och pendlarparkeringar. Tågoperatörerna hänvisar till affärshemligheter och vägrar dela med sig av resandestatistiken. Trafikanalys är den myndighet som tar in statistik från tågoperatörerna. Regeringen kan ge Trafikanalys detta uppdrag. Behovet av bättre statistik inom järnvägstrafik har uppmärksammats, både av den tidigare regeringens egen utredning om järnvägens organisation och av granskning om tågförseningar. Det är betydligt enklare att få reda på resandestatistik för passagerarfartyg och flygbolagen så det borde fungera även för tågoperatörerna. Ett nytt resecentrum vid stationsområdet är en stor investering och möjligheterna att få in fler verksamheter i en sådan anläggning är viktiga för kommunen och en del i hela det nya stationsområdet. Den som vill öppna en affärsverksamhet i resecentrum vill naturligtvis också veta när och i vilken omfattning det sker resande för att kunna anpassa sin verksamhet.
mot · H3023032 · 2015-10-06 00:00:00 — Upprustning av Stångådals- och Tjustbanorna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla och förbättra järnvägen och mellan och samt Stångådalsbanan mellan och och tillkännager detta för regeringen. Regionen sydöstra och nordvästra län har urgamla band sinsemellan, med städerna och som ändpunkter och orterna , och däremellan. Mellan städerna går ner till och sedan fortsätter E22 till . Den sekelgamla järnvägen löper från till (del av Stångådalsbanan) och därifrån via och till . Stångådalsbanan mellan och är också en regionalt mycket viktig järnväg. Vägsträckan –är . är bitvis bra men bitvis en krokig 70 km-väg i stort behov av att rätas ut och övergå till två-plus-ett-väg. Mellan och avses glädjande nog detta att ske på några vägavsnitt . Stora sträckor återstår dock att åtgärda, t ex söder om . För den framtida utvecklingen av främst men även , med omnejd är järnvägen mellan och betydelsefull. Banans längd är , och den har trafikerats utan eldrift . Banan är i mycket stort behov av upprustning. Restiden mellan och är och . Med preciserade och delvis utredda upprustningsåtgärder kan banan förbättras och restiden kortas och , detta till en beräknad kostnadsram av . I ett längre perspektiv kan restiden förkortas till under timmen om bandelen –rätas och förnyas, detta till en beräknad ytterligare kostnad av runt . En bättre järnvägsförbindelse skulle för och även del möjliggöra arbets- och studiependling, skapa en större och mer robust arbetsmarknad och därmed möjliggöra en nödvändig regionförstoring för regionens framtida utveckling och överlevnad. Resandevolymen på järnvägen skulle mångdubblas gentemot dagens begränsade resenärsantal. Därtill uppnås miljöfördelar för både person- och godstrafiken. Det är oroande att nu har signalerat att det påstås bli för dyrt att rusta upp Stångådals- och Tjustbanorna. En rapport från regionförbundet i visar på att en inte lika ambitiös upprustning är samhällsekonomiskt lönsam.
mot · H3023034 · 2015-10-06 00:00:00 — Kvalitet i länsstyrelsernas djurskyddskontroller ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en omfördelning av anslagen till länsstyrelserna så att djurskyddskontrollerna kan utföras med tillräcklig kvalitet och tillkännager detta för regeringen. Landets länsstyrelser gör ett viktigt tillsynsarbete med djurskyddskontroller. Jag föreslår i en annan motion att detta bör ske på ett mer rättssäkert sätt, men ostridigt är att det är av stor vikt att djurskyddskontroller görs. tillfördes i statsbudgeten 25 extra mkr till länsstyrelsernas arbete med detta. I årets budgetproposition betonas vikten av att antalet genomförda kontroller behöver öka, som anslaget märkligt nog minskas med de 25 miljonerna. Situationen är för i mycket pressad och effekten blir ofrånkomligen nedskärningar av personal istället för den ökning som egentligen är nödvändig. Detta torde innebära att djurskyddskontrollen försämras i strid med vad regeringen säger sig vilja uppnå. För innebär en minskning av årsarbetskrafter till djurskydd också att de rutinkontroller inom djurskydd, foder och livsmedel i lantbruken som kvalitetssäkrar den regionala livsmedelsproduktionen kan hotas. arbete med djurskyddskontrollen har också tillförts ytterligare uppgifter. bör därför ge regeringen tillkänna att regeringen bör överväga en omfördelning av medlen till länsstyrelserna så att djurskyddskontrollerna kan utföras med tillräcklig kvalitet.
mot · H3023035 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om projekteringen av Ostlänken och tillkännager detta för regeringen. mest centrala uppgifter i samband med Ostlänkens projektering är att genomföra allmänbevakning, tillsyn och statlig samordning av aktuella planeringsinsatser i form av dels järnvägsplan, dels en stor mängd kommunala detaljplaner i anslutning till framförallt ombyggnader i berörda städer och tätorter. Vidare berörs en mängd miljömässigt och funktionellt känsliga passager utmed hela den berörda sträckan. En viktig uppgift i anslutning till detta är hanteringen av planernas miljökonsekvens-beskrivningar (MKB). De sakfrågor som utifrån länsstyrelsernas statliga tillsyns- och samordningsroll kommer att kräva särskilt omfattande insatser är miljö- och riskaspekter, intrång i skyddsvärda kultur- och naturmiljöer, påverkan på grund- och ytvattenmiljön samt påverkan på jord- och skogsbruket. I anslutning till detta ska på lämpligt sätt också en statlig och mellankommunal samordning ske. Vidare har länsstyrelserna att pröva eventuella överklaganden av detaljplaner och andra kommunala beslut enligt som behövs för att projektet ska kunna påbörjas. Vid sidan av arbetet med de planer som ska upprättas har länsstyrelserna också myndighetsuppgifter enligt särskild lagstiftning som måste hanteras parallellt om inte hela projektets tidsplan ska behöva förlängas. De mest arbetskrävande uppgifterna är hantering av arkeologi- och byggnadsminnesärenden samt tillsyn och tillståndsprövning enligt regler om vattenverksamhet, biotopskydd och påverkan på Natura 2000-områden samt utredning av potentiellt förorenade områden. Särskilt hanteringen av arkeologi samt prövning och tillsyn av vattenärenden enligt 11 kap. kommer att orsaka mycket stora ärendevolymer på och måste därför planeras mycket noggrant för att säkerställa en effektiv samlad myndighetshantering. Jag har erfarit att länsstyrelserna framfört stark oro för att deras handläggning kan bli försenad på grund av otillräckliga planeringsresurser. Med tanke på totala kostnadsmassa får rimligen inte planeringen försenas. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H3023036 · 2015-10-06 00:00:00 — Benämningen av jordbruk som miljöfarlig verksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra beteckningen för jordbruket från miljöfarlig verksamhet till livsnödvändig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. I och i liknande myndighetssammanhang är beteckningen för jordbrukets verksamhet att den är ”miljöfarlig”. Visst påverkar människan naturresurser och miljö i hög grad på vårt jordklot, och visst är miljöpåverkan ofta negativ vad gäller t ex oljeutvinning och oljeförbrukning, mineralbrytning, avloppsutsläpp osv. Även jordbruket påverkar miljön, både positivt och negativt. Utan jordbruk inga betesmarker och mindre biologisk mångfald, men också risker för t.ex. växtnäringsläckage. Vi är människor och utan jordbrukets livsmedelsproduktion skulle vårt antal på jorden minska drastiskt. Jordbruket och livsmedelsproduktionen är alltså en för människan helt livsnödvändig verksamhet med både positiv och negativ inverkan på miljön. Signalvärdet av hur staten väljer att beteckna jordbruket i olika sammanhang är oerhört viktigt. Vi anser att det är oacceptabelt att som görs lägga allt fokus på att jordbrukets verksamhet är miljöfarlig. Vi möter uppväxande generationer som t o m känner rädsla för jordbruket och dess livsnödvändiga verksamhet. En ändring av hur jordbruket bör betecknas enligt nedan ändrar naturligtvis inte det viktiga arbetet på gårdarna, och hos myndigheterna, med att ständigt minska jordbrukets miljöbelastning. Detta ska fortgå med beaktande av att svenskt jordbruk ligger mycket långt framme och att regelverken, och kostnaderna, inte rimligen får skärpas så mycket att produktionen läggs ned och ersätts av matimport från länder vars jordbruk påverkar miljön betydligt mer än det svenska. I så fall har det bästa blivit det godas fiende vilket varken gagnar svenskt jordbruk eller miljön. Därför bör ge regeringen tillkänna att jordbruket i myndighets- och andra sammanhang inte bör betecknas som miljöfarlig verksamhet utan som livsnödvändig. i (C)
mot · H3023037 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SVT ska betalas genom skatten eller via en ”public service-avgift” och tillkännager detta för regeringen. Radiotjänst grundades och tv-licensen skapades för en svartvit kanal . Den har fungerat imponerande länge, men behöver en förändring ske för en modernare finansiering av public service – i tiden. ska alla som har en tv-apparat själva anmäla att man vill betala tv-avgift. Vill man inte det, eller missar att anmäla innehavet, varnas man för omfattande pejlingsaktioner. Kontrollanterna har inte rätt att gå in i huset, och vid förnekelse av tv-innehav står ord mot ord. I praktiken betalar 100 000-tals människor inte sin tv-avgift, ibland under vissa skeden i livet, ibland mera beständigt. Licensskolket sägs uppgå till 10–, vilket visar – menar vi – att systemet har överlevt sig självt. har i princip alla hushåll minst en tv-apparat. Den används för att se på tv-program, ”live” eller inspelade, och till att se på köpta filmer m.m. Praktiskt taget alla som har tv ser – ofta i betydande utsträckning – på SVT:s olika kanaler och lyssnar på . Man kan också se på tv i mobilen, eller via små och stora datorer. En färsk dom från Högsta Förvaltningsrättens innebär att radio- och tv-avgift endast kan tas ut av de som innehar traditionella tv-apparater. Det är också dyrt, byråkratiskt och orättvist att finansiera radio och TV genom avgifter. Det handlar om 160 byråkratiska miljoner , t ex fakturor, kontrollanter, indrivning, rättsprocesser osv. Vi ifrågasätter att det är långsiktigt möjligt att via dagens tv-licens finansiera public services produktion med . Eftersom ”alla” har tv och ser på SVT:s kanaler är ett bättre alternativ att public service t ex finansieras via statsbudgeten. Vi kommer ifrån den byråkratiska och orättvisa tv-licensen och tar i stället in samma pengar via skatterna. Ett annat alternativ är att ta ut en public service-avgift av alla skattebetalare, så som vi gör med begravningsavgiften! Vi skulle i så fall betala för vår gemensamma public service-produktion via en ”public service-avgift”, lika för alla.
mot · H3023038 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka den s.k. dansbandsmomsen och tillkännager detta för regeringen. Det finns olika mervärdesskattenivåer. är de logiskt motiverade. Detta gäller dock inte för den märkliga skillnaden mellan moms vid ett musikarrangemang och vid samma arrangemang men där dans också förekommer. Momsnivån vid en musikkonsert, där publiken enbart lyssnar till musiken, är . Motsvarande momssats så snart åhörarna utöver att lyssna också börjar röra sig till musiken är . Detta är ologiskt och bär rättas till. Dansen är en folkrörelse som finns över hela landet, och stora mängder människor samlas i och kring musik och dans för att trivas tillsammans och få en stark upplevelse. Varför kultur som utövas i form av musik och dans ska beskattas med 25 procents moms, medan kultur i form av enbart musik är belagd med väsentligt lägre moms är svårt att se logiken i. Momsnivån för musikverksamhet bör därför vara densamma vare sig åhörarna eller publiken dansar till musiken eller inte. Denna fråga har tidigare prövats utan framgång. Vi hoppas att tiden talar för motionen !
mot · H3023039 · 2015-10-06 00:00:00 — Hushållsnära tjänster och tjänstemoms ställer sig bakom det som anförs i motionen om och för fler företag och fler jobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tjänstemoms och tillkännager detta för regeringen. höga skatter har självklart en effekt på jobb och företagande. Det är därför viktigt att noga avväga hur skatter utformas för att inte göra trösklarna in på arbetsmarknaden för höga eller driva fram en svart tjänstemarknad. Införandet av och öppnade upp en tjänstemarknad som varit svart eller stängd på grund av kostnadsläget för tjänsterna. Att det fanns en marknad för hushållsnära tjänster blev synligt och tydligt. har antalet RUT-företag växt i snitt . Här har runt 20 000 jobb skapats i RUT-företag och liknande för . Endast de med höga inkomster hade råd att efterfråga de hushållsnära tjänsterna. Regeringen som säger sig vilja ha EU:s lägsta arbetslöshet väljer nu att slå undan fötterna på en marknad som blivit så betydelsefull för hela landet. Genom de höjda skatterna på hushållsnära tjänster så syns tydligt att företagandet nu sjunker. har ökningen av företagandet sjunkit till blygsamma och byggbranschen uppger att bortåt 8 000 jobb hotas /16. Byggindustrierna uppger att av de förfrågningar som företagen fick före gällde om de kunde göra uppdrag utan kvitton. Den svarta marknaden har dock med blivit vit och därmed tillfört statskassan inkomster. Istället för att med höjda skatter slå undan benen på en växande tjänstemarknad som för många innebär ett första jobb och en väg in på arbetsmarknaden borde regeringen utveckla tjänstemarknaden. De hushållsnära tjänsterna ska till att börja med vare sig begränsas i omfång eller genom sänkta volymer. Till detta bör regeringen successivt sänka momsen på tjänstesektorn för att därmed utveckla en marknad som både är hållbar och viktig för att möta de utmaningar som står inför. Genom en sänkt tjänstemoms kan förutsättningar skapas för en utfasning av de särskilda reglerna för hushållsnära tjänster. Den sänkning av taket som föreslås för avstyrks och detsamma gäller för sänkningen av ROT-avdraget . Det handlar om 10 000-tals jobb som så väl behöver. Det handlar om vita istället för svarta jobb för de anställdas skull. Det handlar om intäkter till statskassan. Men ytterst handlar det om att inte skatta bort jobb för att istället ge bidrag för arbetslöshet.
mot · H302304 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelverket för ordningsvakter och väktare och tillkännager detta för regeringen. I går cityhandeln allt mer från gallerior med inomhustorg till butiker med entréer ut mot gatan. Det är inte ovanligt att butiker får förändrade förhållanden när det sker ombyggnader i den fastighet där de har sin verksamhet. Från den stund när man etablerade sin verksamhet kan man ha haft sin verksamhet i en butik som gränsar till ett inomhustorg. Efter en förändring av fastigheten kan butiken få entré ut mot gatan. Som följd får inte längre butiker ha patrullerande ordningsvakter. Flera butiksanställda har bland annat vittnat om att de känner obehag när en påverkad person eller stöldligor kommer in i butiken men eftersom det är butiker som inte längre ligger i någon galleria patrullerar inte längre ordningsvakter där utan väktare. Detta har kommit att utgöra ett problem för de butiksanställda eftersom väktare i praktiken endast har samma befogenheter att ingripa som en civilperson. Det är skillnad i befogenhet mellan ordningsvakter och väktare. Därför bör regeringen se över det gällande regelverket i syfte att tydliggöra bestämmelserna för i vilka typer av butiker som ordningsvakter får patrullera.