mot · H3023230 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2017–2026 (avsnitt 3.6.3 i budgetpropositionen). Utgiftsområdet består bland annat av matchning av arbetssökande och lediga jobb genom Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiska program. Vidare ingår ett antal andra myndigheter, såsom Arbetsdomstolen och , samt statens medfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen. liberalerna presenterar i denna motion ett nytt sysselsättningsmål för . Regeringens mål styr fel, är oklart formulerat och kommer av allt att döma inte att nås. I stället för ett relativt arbetslöshetsmål föreslår vi att det inrättas ett absolut sysselsättningsmål. liberalerna föreslår att målet formuleras enligt följande: Sysselsättningen bland hela befolkningen (15–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs till . Sysselsättningen bland unga (15–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs. Sysselsättningen bland utrikes födda ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs. Sysselsättningen för äldre (65–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs. I sammanhanget är det viktigt att påpeka att vi därmed räknar in fler åldersgrupper i sysselsättningen . Socialdemokraternas gamla sysselsättningsmål under tid på mättes i åldersgrupperna 20–. Det målet nåddes redan under alliansregeringen. Vårt mål täcker in alla och är därför betydligt mer ambitiöst än Socialdemokraternas tidigare mål. Genom att utforma politiken utifrån ett sysselsättningsmål och dela upp det i delmål för unga, utrikes födda och äldre kommer vi att leda politiken rätt. Det är unga och utrikes födda som har störst problem på den svenska arbetsmarknaden, och ska vi klara välfärden måste vi se till att fler människor arbetar längre upp i åldrarna. Detta mål kommer att vägleda liberalerna i den breda förnyelse som pågår av vår ekonomiska politik. Redan i denna motion presenterar vi ett antal åtgärder för att viktiga steg mot högre sysselsättning ska tas. Den rödgröna regeringen tog över ett där arbetskraftsdeltagandet växte snabbare och där både den strukturella och den konjunkturella sysselsättningen ökade. I den pågående konjunkturuppgången fortsätter antalet sysselsatta att öka, även om regeringens åtgärder enligt både och dämpar sysselsättningsuppgången. Enligt budgetpropositionen beräknas däremot den potentiella sysselsättningsgraden falla . är arbetslösheten fortfarande relativt hög, särskilt bland unga och nyanlända. Därför är det allvarligt att bedömning av regeringens budgetproposition var att åtgärderna i den sammantaget kunde förväntas leda till en högre jämviktsarbetslöshet. I den budgetproposition som lagts på bord upprepar regeringen den politik som avslog . Risken är uppenbar att regeringen redan har gett upp sitt arbetslöshetsmål. Ingenting tyder på att det kommer att nås. I stället för strukturreformer för fler jobb är det breda skattehöjningar och återställare som aviseras. Så borde det inte vara. behöver en annan sysselsättningspolitik än den som regeringen nu för. Vi behöver reformer både för fler kunskapsintensiva jobb, men också för fler enklare jobb. Genom en breddning av arbetsmarknaden kan vi få en hög sysselsättning, lägre utanförskap och mer resurser till välfärden. liberalerna föreslår inom utgiftsområde 3 sänkta arbetsgivaravgifter för unga, förhöjt jobbskatteavdrag också för dem som ingång fyllt högst samt en stegvis avskaffad värnskatt. Vi avvisar den absoluta majoriteten av regeringens skattehöjningar. Bland annat föreslår liberalerna oförändrat tak för RUT-avdraget och fortsatt 50-procentig subventionsgrad för ROT-avdraget. liberalernas inriktning är att den svenska arbetsmarknaden behöver mer av flexibilitet. Låg grad av löneflexibilitet riskerar att bidra till högre arbetslöshet än nödvändigt av låg efterfrågan, och relativt höga lägstalöner stänger dörren för breda grupper som under en kortare eller av sitt arbetsliv har en lägre produktivitet. vill liberalerna öka tryggheten i omställningen genom en starkare arbetslöshetsförsäkring. Som enskilda åtgärder innebär sannolikt en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och ett högre tak en något dämpad sysselsättning. Därför bör en reformering av arbetslöshetsförsäkringen kombineras med reformer som ökar sysselsättningen. I skarp kontrast till detta föreslår regeringen nu i stället reformer som trycker tillbaka sysselsättningen. Vi avvisar därför regeringens förslag till förhöjd a-kassa. Detta beräknas sammantaget, genom effekt på bland annat anslag 1:2 inom på detta utgiftsområde, stärka det finansiella sparandet med 2016. Vi upprepar också vårt löfte att i regeringsställning bjuda in till trepartssamtal för ökad lönespridning. För att kunna trycka tillbaka arbetslösheten är det centralt att anställningskostnaden i yrken med lägre förkunskapskrav inte ökar. Här har parterna ett avgörande ansvar, men politiken kan och ska bidra. I regeringsställning kommer vi bjuda in till trepartssamtal för att undersöka om det finns politiska åtgärder som kan underlätta för parterna att sluta avtal som inte pressar upp lägstalönerna. Vi avvisar den stora utbyggnad av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som regeringen nu genomför. I stället för åtgärder som varaktigt höjer sysselsättningen bidrar ett ökat programdeltagande främst till att den öppna arbetslösheten ersätts av en dold. Vi avvisar förslagen om traineetjänster och 90-dagarsgaranti, vilket beräknas minska utgifterna på anslag 1:3 med 2016. Vi avvisar även den korresponderade utbyggnaden av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag 1:1, vilket stärker det finansiella sparandet med 2016. För att finansiera prioriterade reformer avvisar vi även regeringens förstärkning av Europeiska socialfonden under anslag 1:6 och anslagen till under 2:1. Vi avvisar helt det nya anslaget Arbetslivspolitik 2:5. Som ett alternativ till regeringens ineffektiva arbetsmarknadspolitik föreslår liberalerna inom utgiftsområde 16 en ny yrkesskola, en gymnasial yrkesutbildning för vuxna inom det reguljära utbildningssystemet. På samma utgiftsområde byggs också ut betydligt. liberalerna förordar en bibehållen bortre tidsgräns inom sjukförsäkringen. Skälen till detta redogörs för på utgiftsområde 10. Sammantaget stärker vår reform jämfört med regeringens förslag både de offentliga finanserna och bidrar till en upprätthållen arbetslinje inom försäkringen. På detta utgiftsområde ökar därmed utgifterna på anslag 1:1, 1:2 samt 1:3. liberalerna ser nu över hur lönestöden och kan fungera bättre. Tillsvidare avvisar vi de förändringar på anslag 1:4 som regeringen i budgetpropositionen föreslår. liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, samt 2:1. Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelse från regeringen (FP) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020