ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021283 · 2015-10-05 00:00:00 — Underlättande för att få tillstånd för markavvattning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för att få tillstånd för markavvattning och tillkännager detta för regeringen. Dikning, eller så kallad markavvattning, av skogsmark är i vissa fall ett mycket effektivt sätt att öka produktionen, minska översvämningsrisken och minska körskador i modernt skogsbruk. Dikning av skogsmark är dock något som är förbjudet i , men kan bevilja undantag om det finns särskilda skäl. Det är både dyrt och krångligt att söka om särskilda skäl, därför undviker många att ens försöka att söka, vilket får till följd att produktiv skogsmark blir mindre produktiv och körskador i skogsmark ökar. I ”Rapport 5 • 2009 Skogsproduktion i stormområdet” kan man läsa följande: ”I stormområdet har ett specifikt stormrelaterat problem dykt upp. Många dikessystem är svårt skadade av rotvältor och körskador. I många fall så mycket att det blir svårt att tala om dikesrensning utan det blir mer en fråga om att rekonstruera ett dikessystem där de nya dikena är lämpliga att lägga ungefär där de gamla låg eller i några fall kanske även på nya platser. Lagstiftningen är inte konstruerad efter denna situation utan förutsätter ett i grunden oskadat dikessystem som rensas. I regeringsuppdrag om dikesrensningens regelverk har frågan uppmärksammats och slutsatsen är att det bör vara tillåtet att rekonstruera diken på ungefär samma plats där de har legat men om diken placeras på en helt ny plats så jämställs det i lagstiftningen med ny markavvattning. Utredningen kommer att föreslå förändringar i detta avseende men även under de bästa förutsättningar kommer processen fram till ett nytt regelverk att ta fler år.” Trots detta finns förbudet fortfarande kvar. Anledningen till att det är förbjudet att anlägga ny markavvattning, är att försumpad skogsmark har en stor miljönytta, om det är rätt typ av mark och rätt typ av skog. Den typ av skog som har ett högt miljövärde eller där dikning inte beräknas ge ett bra produktionsresultat ska givetvis av miljöskäl inte dikas alls. Dock drabbar detta förbud även marker där diken skulle vara till nytta för både produktionen och miljön. Det finns även studier som visar på möjligheterna att begränsa översvämningar genom att göra olika förberedande åtgärder. En av de saker som främst hindrar att sådana förberedande åtgärder görs, är svårigheterna att få tillstånd, tillsammans med okunskap och kostnaderna. Genom att göra det lättare att få tillstånd, till exempel genom samråd liknande de vid dikesrensningar, kan man få möjligheten att vidta förberedande åtgärder mot översvämningar . Det kan röra sig om att man tillåter markavvattning av ett område, mot att en uppsamlingsdamm grävs i anslutning till markavvattningen, eller att ett dike görs medvetet längre än det har varit, för att på så sätt fördröja vattnets väg. Alla möjligheter att påverka genom dikning låses tyvärr i praktiken av det förbud som finns, och att införa lättnader i förbudet, för att på så sätt kunna bibehålla bra produktion, en bra miljöhänsyn och minskad översvämningsrisk, är gynnsamt för alla parter inom modernt skogsbruk.
mot · H3021284 · 2015-10-05 00:00:00 — Krafttag mot radikala muslimer och jihadresenärer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utländska medborgare med kopplingar till islamistiska terroristnätverk ska utvisas med omedelbar verkan med ett livstidsförbud att återvända, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som gör det möjligt att upphäva det svenska medborgarskapet för jihadresenärer med dubbla medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som gör det möjligt att upphäva medborgarskapet för tidigare utländska medborgare med svenskt medborgarskap som väljer att åka på så kallade jihadresor, även i de fall man görs statslös, och tillkännager detta för regeringen. uppmärksammade svenska medier en rekryteringsfilm för islamister i . Till tonerna av muslimska kampsånger framför maskerade män med automatvapen och al-Qaida-flagga ett islamistiskt budskap. Det speciella med den här filmen är att den framförs på svenska av en grupp som kallar sig Svenska Islamkrigare. En muslimsk man förklarar att filmen riktar sig till alla muslimer i , som han uppmanar dem att resa till och slå följe med hans islamistgrupp. ”Jihad är obligatoriskt för alla som tror på , obligatoriskt i och i hela världen”, säger han bland annat. har konstaterat att vare sig utländska separatister, vänster- eller högerextrema grupper utgör något konkret terroristhot mot . Det gör däremot radikala muslimer och återvändande så kallade jihadresenärer, vilka utgör ett ”potentiellt attentatshot” mot enligt . Man pekar på kontakter mellan radikala muslimer i och utländska terroristnätverk. Det stora problemet och den stora risken inträffar när dessa jihadister återvänder, eftersom det primärt är i denna grupp presumtiva terrorister rekryteras. Undfallenheten från övriga partier är skrämmande. I stället för kraftfulla insatser som gör verklig nytta, förespråkar regeringen en politik som innebär att jihadresenärer välkomnas tillbaka till . Detta som en tilltagande massinvandring och nedmonterade gränser leder till att radikala muslimer kan ta sig in i i en aldrig sinande ström. Situationen är utom kontroll. För är det dock mycket enkelt: som gränserna återupprättas och massinvandringen stoppas, ska utländska medborgare med kopplingar till islamistiska terroristnätverk utvisas med omedelbar verkan, med ett livstidsförbud att återvända. Vidare bör det vara möjligt att dels upphäva det svenska medborgarskapet för jihadresenärer med dubbla medborgarskap, dels upphäva medborgarskapet för tidigare utländska medborgare med svenskt medborgarskap som väljer att åka på så kallade jihadresor, även i de fall man görs statslös. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag i frågan.
mot · H3021285 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förskoleklassen ska bli en obligatorisk del av och tillkännager detta för regeringen. går av alla sexåringar i förskoleklass. Det finns indikationer på att barn som har gått i förskolan har bättre kunskaper i läsförståelse och matematik i senare år än elever som inte gått i förskolan. menar att den frivilliga förskoleklassen ska införlivas i och därmed bli en obligatorisk del av , som då blir tioårig. Argumenten för detta är många. Förutom att ge våra barn lika möjligheter, handlar det om att komma tillrätta med en lång trend med sjunkande studieresultat. Vi tror att ett införlivande av förskoleklassen i där sexåringarna får möta behöriga lärare, kommer att leda till en förbättrad verksamhet med ökad kvalitet. Detta är en nödvändig åtgärd för att kvalitetssäkra skolstarten, som det innebär att skolan ges möjlighet att fånga barnens behov i ett tidigare stadium och därmed försöka undvika senare problem med läs- och skrivsvårigheter. Vi måste komma ihåg att det finns en vilja hos barn att lära sig, vilken måste tas tillvara. Därför menar vi att förskoleklassen ska bli mer av en riktig skola. Värt att notera i sammanhanget är att svenska skolbarn internationellt sett börjar skolan sent, som de har ett färre antal undervisningstimmar. Vi menar att införandet av en tioårig grundskola är ett bra sätt att angripa detta problem på.
mot · H3021286 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolor med enskild huvudman ska följa offentlighets- och sekretesslagen och tillkännager detta för regeringen. Den så kallade offentlighets- och sekretesslagen som trädde i kraft gäller skolor som bedrivs i offentlig regi. Lagen innebär att handlingar som inkommer, upprättas och förvaras på skolan är allmänna handlingar. Så länge handlingarna inte innehåller sekretessbelagda uppgifter har alla rätt att ta del av dem. Huvudmän för fristående skolverksamhet, skolbarnsomsorg och förskoleverksamhet är däremot inga myndigheter och omfattas därför inte av offentlighets- och sekretesslagen. Det innebär att fristående skolor inte har någon skyldighet att lämna ut handlingar från verksamheten. Det innebär i praktiken att de kommunala skolorna och de fristående skolorna inte verkar under lika förhållanden. En sådan ordning är inte acceptabel. Samma principer om offentlighet för handlingar rörande verksamheten ska naturligtvis gälla oavsett huvudman.
mot · H3021287 · 2015-10-05 00:00:00 — Kommunalt veto mot friskoleetableringar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett kommunalt veto mot friskoleetableringar och tillkännager detta för regeringen. Även om friskoleetableringar kan föra mycket positivt med sig, inte minst genom att bredda utbudet och öka valfriheten, vilket är noga med att påpeka, kan de också försvåra den kommunala organisationen och planeringen, med stora kostnader för kommuner och skattebetalare som följd. I vissa områden med ett begränsat elevunderlag kan det dessutom framstå som ytterst orationellt att en friskola skall tillåtas konkurrera med en skola om elevunderlaget. I de fall den kommunala skolan får lägga ned och det endast finns en friskola att tillgå, så har denna utveckling dessutom omintetgjort ett fritt skolval då det endast finns en friskola att tillgå. Så länge vi har en skola och innan den svenska skolan återförstatligats, menar vi att ett kommunalt veto mot friskoleetableringar bör införas i lagen. Ett sådant veto ska kunna användas om det till exempel är uppenbart att en nyetablering av en friskola kommer att leda till överetablering, orsaka kommunen stora organisatoriska och kostnadsmässiga svårigheter eller om elevunderlaget inte motiverar en ny friskola. Det kan inte vara rimligt att skattebetalarnas pengar förslösas på en orationell skolstruktur som sätter den kommunala planeringen ur spel och omöjliggör en rationell skolplanering. Därför vill vi införa ett kommunalt veto mot friskoleetableringar.
mot · H3021288 · 2015-10-05 00:00:00 — Annonskampanj i syfte att minska antalet asylsökande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en annonskampanj i likhet med vad gjort i syfte att minska antalet asylsökande som tar sig till , och tillkännager detta för regeringen. Den danska regeringen valde att sjösätta en upplysningskampanj som syftar till att minska antalet asylsökande som tar sig till . I en annonskampanj i libanesiska och turkiska tidningar berättar den danska regeringen att man valt att sänka ersättningen med nästan hälften, att man inte har rätt att återförenas med sina familjer samt att man kan räkna med permanent uppehållstillstånd i tidigast i landet, detta enligt uppgifter i . , folketingspolitiker och integrations- och invandringspolitisk talesperson för regeringspartiet , har tidigare till meddelat att man med kampanjen ”vill skicka en kraftfull signal till de människosmugglare som sänder ett mycket högt antal asylsökande till ”, detta eftersom ”det danska samhället inte klarar den här stora pressen”. Även den norska regeringen har sagt att man kan tänka sig att göra något liknande och att man ska följa upp vad den danska kampanjen ger för resultat. Eftersom det svenska mottagandet är större än våra nordiska grannländers och eftersom är det land som beviljar flest uppehållstillstånd i hela – vilket kommit att påverka hela samhället negativt – finns det all anledning att genomföra en liknande kampanj från svensk sida med syftet att kraftigt minska antalet asylsökande som tar sig till .
mot · H3021289 · 2015-10-05 00:00:00 — Förbud mot mopeder på två-plus-ett-väg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda användandet av mopeder på s.k. två-plus-ett-väg och tillkännager detta för regeringen. får inte mopeder, varken klass 1 eller 2, färdas på motorvägar och motortrafikleder, trots att mopeder klass 1 får vara konstruerade att färdas snabbare än den satta lägsta hastigheten på dessa vägar (45 gentemot /h). Detta tycker är bra. Långsamtgående fordon med ofta oerfarna förare på högt trafikerade vägar innebär en fara för alla parter. är långa sträckor motorväg och motortrafikled s.k. 2 + 1-vägar. Detta innebär att hela vägen indelats i tre filer av vilka två omväxlande tillhöra ena eller andra körriktningen. Detta fungerar i regel bra och har visat sig vara säkert. Dock finns även 2 + 1-vägar som varken är motorväg eller motortrafikled där det är möjligt att framföra mopeder. Många av vägarna som är 2 + 1 är vanliga landsvägar som byggts om, och där den tredje filen kommit på bekostnad av vägrenen –samma vägren som mopeder vanligtvis ska använda när sådan finns för att underlätta för övrig snabbare gående trafik. Detta medför att bakomvarande fordon inte har någon möjlighet att säkert köra om mopeder under de enfiliga partierna på de 2 + 1-vägar som saknar vägren, något som både riskerar att drastiskt dra ner hastigheten för samtliga fordon samt skapa farliga omkörningssituationer under de tvåfiliga partierna. Med samma logik som motiverar att mopeder inte får framföras på motorvägar eller motortrafikleder, samt ovanstående resonemang, tycker jag att det är både rimligt och motiverat att förbjuda mopeder på landets samtliga 2 + 1-vägar. Per Klarberg (SD)
mot · H3021290 · 2015-10-05 00:00:00 — Övervikt för och bilar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen ändras så att övervikt för personbilar och släpvagnar räknas på totalvikt och inte som på tillåten lastvikt och tillkännager detta för regeringen. För att fordon inte ska lastas mer än fordonskonstruktionen tillåter finns totalvikt för hela fordonet samt en total lastvikt definierat för varje registrerat fordon. För att stävja överlastning utdelas böter för övervikt beräknat i procent av den tillåtna lastvikten. Ett problem uppstår dock beroende på fordonets konfigurering. Samma grundkonstruktion finns t.ex. på husbilar och lätta lastbilar. Skillnaden blir dock att den lätta lastbilen har en ofta högre tillåten lastvikt, då den inte har lika mycket fast inredning. Detta gör att den lätta lastbilen och husbilen får olika bötesbelopp vid samma övervikt över p.g.a. olika tillåtna lastvikter, fastän den lätta lastbilen blir betydligt trafikfarligare. Detta är orimligt och rättsosäkert. Speciellt med tanke på att de vågar som polisen använder har en upplösning och noggrannhet som gör att husbilen eller husvagnen har en betydligt högre risk att bötesbeläggas än övriga fordon av samma konstruktion vid små överlaster. Per Klarberg (SD)
mot · H3021291 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbilda fler trafikpoliser för att stoppa minskningen av denna grupp och tillkännager detta för regeringen. har mängden svenska bilar på våra vägar ökat enormt: 1 500 000 fler personbilar och 22 000 fler lastbilar. har EU-inträdet gjort att allt fler utländska fordon kör på våra vägar. Man hade kunnat vänta sig att antalet trafikpoliser hade följt samma utveckling. Så är dock inte fallet. har antalet trafikpoliser minskat från 1 500 till 420 – fortsätter samma trend kommer stå utan trafikpoliser . Detta har gjort att antalet kontroller har minskat över hela trafikspektrumet: från nykterhetskontroller till kontroll av kör- och vilotider. har varit ett föredöme när det gäller trafiksäkerhetsarbete men halkar efter. Visserligen har allt fler trafikkameror satts upp, men dessa upptäcker inte rattfyllerister, trötta förare, överlastade fordon eller olagliga cabotagetransporter. För detta krävs poliser på vägarna med rätt utbildning för att kunna genomföra kontroller på plats. används de få trafikpoliser som finns kvar i allt större utsträckning till annat polisarbete. Detta är ett enormt slöseri med deras specialkompetens. Inte minst har den olagliga yrkestrafiken ökat kraftigt . Detta slår hårt mot våra svenska åkerier, varav många går på knäna. har nästan ett åkeri per dag gått i konkurs p.g.a. att de inte kan konkurrera med de utländska förarna. Per Klarberg (SD)
mot · H3021292 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för att hålla öppet och helgdagar samt ha längre öppettider, och tillkännager detta för regeringen. Systembolaget har en viktig roll att spela i främjandet av folkhälsan och stävjandet av alkoholproblem. För att Systembolaget fortsatt ska kunna inneha denna roll krävs legitimitet och en positiv opinion där folk inte känner att monopolet i onödan försvårar vardagen. I takt med att svenskarnas resvanor ändras, och fler och fler rör sig utomlands i länder utan alkoholmonopol, växer naturligt en önskan om att i likhet med t.ex. i kunna köpa en flaska vin även om detta inte var planerat innan 15:00. Svenskens alkoholvanor har sedan EU-inträdet successivt harmoniserats med resterande och att dricka vin till middagen på en vardag eller söndagen är utbrett. har arbetstiderna blivit mer och mer flexibla och folk har större möjlighet att jobba och vara lediga när det passar dem och här har systemet inte hängt med i utvecklingen. har det växt upp fler och fler stora köpcentra i utkanterna av våra städer – köpcentrum med öppettider som ofta vida överskrider de tidigare lokala affärernas. Detta gör att fler människor gör sina samlade inköp på tider som förut inte var möjligt. Att kunna handla mat, kläder och gå på är mer regel än undantag. Även om det vid dessa köpcentra oftast finns systembolag, hindrar nuvarande lagstiftning om systemets öppettider folk att även göra dessa inköp. Detta innebär att köp av alkohol ofta betvingar en extra handling, om man inte väljer att planera hela handlingen efter Systembolagets öppettider. Detta drabbar främst folk med långt till närmaste systembolag, barnfamiljer med begränsad tid samt folk med avvikande arbetstider. innebär nuvarande EU-regler att det blir enklare att införskaffa alkohol lagligt på andra sätt än genom det statliga monopolet. Hemleveranser och storköpsresor till våra grannländer är några sätt. Allt detta sammantaget riskerar att öka missnöjet med det statliga monopolet, som i övrigt varit positivt för . Därför anser jag att en justering av nuvarande lagstiftning som tillåter Systembolaget att hålla öppet på helgdagar, samt generellt ha längre öppettider är nödvändig. Per Klarberg (SD)
mot · H3021293 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa progressiva fortkörningsböter likt det finländska systemet och tillkännager detta för regeringen. är bötesbeloppet för fortkörning fasta belopp beroende på hur mycket man överskridit hastighetsbegränsningen. Dessa är satta så att de, för de flesta, ska verka avskräckande, och i de flesta fallen fungerar de så. Däremot blir det en avsevärd diskrepans mellan en fortkörare som lever på existensminimum och en som ligger i den översta förmögenhets- eller inkomstpercentilen. För den som lever på existensminimum innebär /h för fort på en 50-väg en ibland ohanterbar kostnad, medan det för den välbeställde kan anses försumbart med tanke på upptäcktsrisken. Syftet med bötessystemet är inte att få in pengar till staten, utan att skapa säkra vägar i vårt land. Det är därför viktigt att alla förare känner en lika stor benägenhet att följa hastighetsbegränsningarna. Så är inte fallet med dagens system. I tillämpas ett inkomstbaserat bötessystem där den som tjänar mycket får större böter, men som står i samma proportion till inkomst som de böter en fattigare får. Per Klarberg (SD)
mot · H3021294 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avgiftsbelägga fordonets ägare och inte föraren och tillkännager detta för regeringen. När man felparkerar får fordonets ägare en felparkeringsavgift och när man åker genom en trängselskattskamera får fordonets ägare en trängselskattsavgift. För att komma ifrån problemet med att identifiera föraren av fordon som fotograferas vid fartkameror bör man avgiftsbelägga ägaren till fordonet istället för föraren. Allt för kan inte polisen identifiera fortköraren och fortkörningsboten uteblir. Det blir då även enklare att ge fortkörningsavgift även till utländska fordon. Tanken med motionen är att låta regeringen utreda om man kan ändra i lagen så att de som ertappas med för hög hastighet av fartkameror får en fortkörningsavgift på fordonet istället för en bot, för att få bort de som medvetet döljer sig för att undvika fortkörningsböter. Per Klarberg (SD)
mot · H3021296 · 2015-10-05 00:00:00 — Skärpta straff för id-stöld ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa id-stöld som ett eget brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för id-stöld med större hänsyn till den kränkning som den drabbade utsätts för, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilka åtgärder som krävs för att förebygga och förhindra id-stölder och tillkännager detta för regeringen. Det har blivit allt vanligare med id-kapningar, enligt både polis och kreditupplysningsföretag. Och enligt polisens nationella bedrägericenter ökade bedrägerierna , jämfört med . Id-stöld klassas inte som ett eget brott utan det kan användas för flera olika bedrägeribrott. Allt som krävs för att någon ska kunna ta lån, teckna mobilabonnemang eller beställa varor i någon annans namn är ett personnummer. Identitetskapning kan också handla om att personuppgifter används för att få ut bank- eller kreditkort, lån, speltjänster eller för att köpa varor på kredit i butiker. Det är inte heller sällan bedragare skapar falska id-handlingar för att kunna beställa varor på nätet för att sedan hämta ut med falsk identitet. För den drabbade skapar detta ofta enorma problem. Man måste bevisa sin oskuld och att man inte har varit oaktsam, men också allt merarbete för att t ex häva köp, spärra kort och returnera varor man inte har beställt. I värsta fall kan det också innebära att man förlorar sin kreditvärdighet och får anmärkningar hos kronofogden. De praktiska konsekvenserna är många, men det skapar också emotionella konsekvenser och man känner sig kränkt. En annan grupp som ofta drabbas är näringsidkare som oftast är de som får ta smällen om någon kund har använt falsk identitet eftersom bevisbördan oftast ligger på säljaren. Det är svårt att säga i vilken utsträckning den svenska handeln drabbas, men en grov uppskattning gör gällande att det rör sig om 1–. Enligt polisens nationella bedrägericenter sker det ungefär 60 000 id-kapningar i och det finns inget som tyder på att denna typ av brottslighet kommer att minska utan kraftfulla åtgärder. och många säkerhetsföretag som kommer i kontakt med denna växande brottslighet har en rad olika förslag om hur denna typ av brottslighet kan motverkas. De föreslår bl.a. att färre aktörer ska få utfärda id-kort, att bättre kontrollfunktion vid utlämning av id-handlingar införs och att chip och pinkod även ska omfatta all e-handel. På initiativ från gav regeringen ett tillkännagivande om att återkomma till med ett förslag om att kriminalisera identitetsstölder . Det finns med andra ord både en hel del som behöver förbättras, och en hel del goda förslag som behöver utredas. Med anledning av det bör regeringen i enlighet med det som ovan anförs därför återkomma med förslag om att införa id-stöld som ett eget brott och skärpa straffen för id-stölder med större hänsyn till den kränkning som den drabbade utsätts för.