mot · H3023218 · 2015-10-06 00:00:00 — Anskaffning av JAS 39 E/F skall ske oavsett om är enda köpare. En tvåsitsversion av denna bör också anskaffas, dels för att underlätta i vår egen flygutbildning, dels för att underlätta en export av Gripen-systemet. Gripen E bör nytillverkas och ej baseras på ombyggda C/D-skrov. Därigenom kommer det finnas kvar C/D-plan. behöver alltså i första hand 160 E/F och Gripen C/D, och för åtta divisioner och i ett längre perspektiv sammanlagt 200 plan för tio divisioner. Luftförsvaret hade från början ett eget svenskt dataprotokoll för kommunikation, . har de svenska Gripenplanen Natos Länk 16, vilket sätter oss i beroende av och deras – vi får inte tillverka egna. Detta beror på svenskt passivitet. Vi borde istället återintegrera för att realisera eget Länk 16-liknande nät precis som utvecklar sitt LX. Vi kan då välja momentant att kommunicera nationellt eller med Nato. 11.1 Flygvapnets strategiska mål och taktiska uppgifter Direktiv för Försvarsmakten bör besluts av i dialog med Försvarsmakten. Mål och uppgifter för försvarsgrenarna bör beslutas av Försvarsmakten i dialog med Försvarsdepartementet. Hur mål och uppgifter för försvarsgrenarna kan se ut ses i bilaga 2. 11.2 Upprättande av ytterligare flygflottiljer Jämte flygflottilj (F 7 ), flygflottilj (F 17 ) och flygflottilj (F 21 ) bör flygflottilj (F 16 ) sättas upp. Antalet Gripenförband är för få för att på allvar utgöra en nödvändig tröskeleffekt. Att återupprätta en fjärde flygflottilj som hem för två nya stridsflygsdivisioner är därför av största vikt. Valet faller sig naturligt på F 16 med sitt geografiska läge i det strategiskt viktiga med huvudstaden och som högprioriterade angreppsmål. Divisionerna vid utbildningsflottiljen F 7 ska ha krigsuppgifter. När vi har 180 placerade i stridsflygdivisioner ska en femte flygflottilj öppnas: F 13 Bråvalla. Fem fler Gripen ger 200 gripen . För att uppnå ett dugligt luftförsvar räcker det inte med enbart flygstridskrafter. Dessa har visserligen stor yträckvidd men har uthållighetsbegränsningar. Därför bör strategiskt luftvärn införskaffas. Detta bör absolut vara modernt och långräckviddigt. Gamla begagnade system bör inte inköpas. Köper vi ett modernt system så kommer svensk försvarsindustri troligen bli samarbetspartner. Avvecklingen av BAS 90 är till stort men för den svenska luftförsvarsförmågan. Det skydd och den rörlighet flygvapnet hade har i och med det gått förlorad. För att återställa denna förmåga till operativt taktiska och strategiska fördelar är det av stor vikt att bevara de möjliga krigsflygplatser som fortfarande finns. Ingen före detta flygflottilj får vidare exploateras, särskilt inte de med bergshangarer eller annan viktig infrastruktur. BAS 90-systemet bör till stora delar återskapas successivt. Detta kan påskyndas genom att i en första etapp återinföra BAS 60-systemet i lämpliga geografiska områden. I en andra etapp utvecklas dessa till fullvärdiga BAS 90. Skydd genom spridning är kostnadseffektivt och ger ett stort strategiskt värde. Snabba omgrupperingar för tankning och ombeväpning är några av fördelarna med ett sådant system. Försvarsmakten vill ha rent från vindkraft i fyra mils radie utanför de tio aktuella militära flygplatserna. I radarhänseende finns sammanblandningsrisk mellan vindkraft och helikopter. Det bör finnas minst en basbataljon per flygflottilj. Basbataljonerna är avgörande i snabba krigsförlopp, exempelvis när nya banor ska läggas, men de skyddar också baserna mot attacker från mark. Territorialarmén har en viktig stöttande roll för att skydda baserna. Stationskompaniet är föregångaren till dagens flygunderhållskompani, dvs. den tekniska tjänsten för att få upp flyget. I kompaniet ingick de så kallade klargöringsplutonerna. I IO 14 ingår inte längre serviceplutoner, vilket hämmar klargöringen. Stationskompaniet bör återtas eftersom klargöring är viktigt för nationellt försvar. Samband, tross, räddning, flygledning, sop och blås kan man alltid få på en flygplats tillsammans med HV. Att detta organiseras är viktigt för att se till att förmågan att sprida flygplan nationellt ökar. I ett skymningsläge sprider vi flygförare, tekniker och flygplan. Ju mer som är förberett och ju mer vi kan sprida flygplanen desto bättre. Stridsflyget är en av luftförsvarets två tunga komponenter. Liksom en kedja är beroende av alla sina länkar, är stridsflyget beroende av flera delar vilka alla måste fungera annars förlorar hela systemet sin verkanskraft. Antalet krigsplacerade stridspiloter är en nyckelfaktor för vår försvarsförmåga, därför måste den hållas på en stabil och hög nivå . När vi nu ska upprusta vår försvarsmakt, krävs det att vi också ökar rekryteringen av antalet nya stridspiloter. För att lyckas med det krävs kraftfulla åtgärder. föreslår att följande åtgärder genomförs: -Översyn av lönenivån för stridspiloter -Utreda möjligheten att krigsplacera piloter som lämnat Försvarsmakten för arbete som pilot på den civila marknaden, som reservofficerare (i flygtjänst och med återkommande repetitionsövningar) -Fokusera på att återta förband i storstadsregionerna i syfte att underlätta rekryteringen. -Helt överge det ”gamla arbetssättet” där regionalpolitiken till stor del fick styra var förbanden skulle förläggas. Helikoptrarna möter olika behov. Exempel på det är: ► sjuktransporter vid övningar och skarpa operationer. ► trupp- och materieltransporter. ► sjöräddning och brandbekämpning. ► ubåtsjakt (tyvärr för stunden avvecklat). ► attack- och understöd. hade armén, marinen och flygvapnet egna helikoptrar, men har resurserna samlats i en enda helikopterflottilj. Det har missgynnat tillgängligheten. Ordningen med anpassade helikoptrar för varje försvarsgren och olika baseringsorter beroende på uppgift bör återställas. bör anskaffa helikoptrar i olika roller men ha kvar grundstommen med så få olika system i drift för att ena helikopterflottan. Variationer av , 15 och 16 är att föredra. Undantag kan förekomma exempelvis vid framtida anskaffning av attackhelikopter. Gripens beväpning bör göras med system där svenska företag är delaktiga i utveckling och produktion som och . har avsagt sig att använda klusterammunition även om , , , , med flera har det i sin beväpning. Därmed vidareutvecklas inte och vi får söka andra yttäckande markattacksystem. Detta gap kan fyllas av en version av Tarus som uppfyller Oslokonventionen. Försvarets flygstridskrafter har historiskt haft en blandning av inhemsk och utländsk beväpning. Bilaga 3 visar hur situationen ser ut. Försvarsmakten förfogar över sju (av ursprungligen åtta) C-130E/H Herculesplan. Dessa plan (som började köpas in 1965) bör ersättas successivt. Det bör prövas om vi kan äga ett antal transportflygplan gemensamt i för att spara pengar i fredstid. För brandsläckning finns MAFF-system till med kapacitet att sprida vatten per tömning. 11.11 Radarspaningsplan och signalspaning Försvarsmakten hade från början sex Erieye radarspaningsflygplan. återstår två, övriga har sålts. Två är för lite med tanke på vårt läge och att planen behöver regelbundet underhåll. Signalspaningsplanen är två och de täcker vårt behov. SK 60 är ett lätt attackplan som använts till skolplan . De är och måste senast ersättas . /T-X är förstahandsalternativ. 11.13 Flygvapnets materielsystem fyra år Investeringsplanen som ska materielförsörja IO 14 till 2024 har ett underskott om 50 Gkr. SD täcker detta underskott genom att lägga till 5 Gkr/år till försvarets materiel till 2029. Det innebär att med SD:s budget så kommer allt redan planerat materiel att kunna införskaffas . Regeringen underfinansierar kommande produktionen av Gripen E med . SD tillför medel för detta i sin budget, alltså 2017–2026. F 7 bör ha två krigsplacerade stridsflygdivisioner. Det innebär att vi har åtta stridsflygdivisioner, 160 plan. Budgeterar SD för seriebeställning av för åtta eldenheter . Kostnad: 13 Gkr i inköp. Köps i delserier: 1,6 Gkr 2019–2028. Budgeterar SD för att täcka underskottet i materiel till IO 14 (IO 14-hålet). Kostnad: 50 Gkr. Betalas : 5 Gkr 2020–2029. Budgeterar SD för att täcka underskottet i nuvarande beställning av Gripen E. Kostnad: 5,48 Gkr. Betalas : 2017–2026. SD budgeterar för betydligt mer drivmedel, ammunition och robotar till alla försvarsgrenar. 11.14 Flygvapnets materielsystem tio år Investeringsplanen som ska materielförsörja IO 14 till 2024 har ett underskott om 50 Gkr. SD täcker detta underskott genom att lägga till 5 Gkr/år till försvarets materiel till 2029. Det innebär att med SD:s budget så kommer allt redan planerat materiel att kunna införskaffas . F 16 bör återuppsättas med två stridsflygdivisioner. F 13 bör återuppsättas . Då behöver vi 200 plan. Detta innebär att vi behöver spara de 96 C/D plan som finns kvar operativa och bygga minst 110 E/F-plan (40 fler än regeringen) så att vi tillsammans har mer än 200 plan. Försvarsmaktens investeringsplan är tioårig. Mer materiel än det redan planerade måste tillföras för ett stärkt försvar. Budgeterar SD för att köpa mer (5 plan mer/år ) av Gripen E/F än liggande beställning. Kostnad: 3,2 Gkr 2022–2050. Utlandsstyrkan ska återuppföras som egen myndighet med eget anslag. Fördelen med en egen myndighet är att verksamheten och ekonomin inte blandas med anslag för territoriella försvaret. Uppgifterna för utlandsstyrkan är väsentligt annorlunda än Försvarsmaktens i övrigt. Utbildningen är till del därför specifik och det är rationellt att samla kunniga till myndigheten. Ett antal av Försvarsmaktens kompetenscenter bör förläggas här liksom det civila försvarets olika nationella center. Garnisonsort bör vara i . ska inte vara med i systemet med EU-stridsgrupper. Däremot kan delta i en nordisk eller nordisk-baltisk fredsbrigad för internationella fredsoperationer som sätts upp vid behov. Svenskt deltagande bör vara en–två bataljoner och vi bör vara beredda att leda brigaden. 13.1 FRA, Siun Svensk signalspaning är en viktig komponent i värnandet av rikets säkerhet, såväl gentemot yttre hot från främmande makt som mot potentiell terroristverksamhet. All sådan spaning bedrivs dock under en ständig balansakt gentemot värnandet av den enskilda medborgarens integritet. De intensiva diskussioner som följde av införandet av den s.k. FRA-lagen visade att hela ämnesområdet är kontroversiellt och måste behandlas med varsamhet om en verksamhet som denna ska kunna bedrivas med fortsatt förtroende från folket. Integritetseffekterna av signalspaning i tråd bör granskas ytterligare. Det är enligt mening nödvändigt att en granskning av trådspaningen bör ske som är klart uttalat av regeringen. Därför bör regeringen återkomma med besked om tidpunkten för en granskning. Utöver detta skall en sådan granskning redovisas till . Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten (Siun) utövar viss kontroll över hur lagen tillämpas, men denna nämnd lider av en avsaknad av parlamentarisk förankring i och med att inte alla partier är representerade. Om signalspaning ska tas på allvar ska också samtliga partier erbjudas möjligheten att nominera ledamöter till nämnden. Så är fallet när det gäller och vi bedömer att detta förhållande har ökat förtroendet för nämnden hos samtliga partier i . Vi bedömer också att det förstärkt allmänhetens tilltro till att nämnden fullgör sitt uppdrag på ett så allsidigt och objektivt sätt som möjligt. Detta trots den sekretess som råder i nämndens verksamhet. Vi anser således att antalet ledamöter i Siun ska utökas så att samtliga partier som är representerade i kan erhålla en ledamot var. Försvaret och regeringen är i behov av forskningsbaserad kunskap. FOI är därför nödvändigt för en självständig utveckling av vår försvars- och säkerhetspolitik. En livskraftig svensk försvarsindustri är viktigt såväl för svensk försvarsförmåga som för svenska arbetstillfällen. skall bevaras och bidra till att främja intresse av den export som är en nödvändig förutsättning för detta. Försvarsberedningen gjorde ett allvarligt misstag som inte ställde hårdare krav på tillgänglighet också för förbandsreserven. För att förbandsreserven skall kunna utgöra en relevant del av försvarsförmåga så krävs att förbanden också övas och utrustas. Det största problemet med förbandsreserven är dock att försvarsberedningen föreslår att den inte ens efter ett särskilt beslut om aktivering kommer att vara färdigutrustad förrän . Den anvisade tidsperioden vilar också på antagandet att det, i ett internationellt läge som har föranlett aktivering av förbandsreserven, fortfarande skall vara möjligt att anskaffa nödvändig materiel till den, vilket måste ses som högst tveksamt. För att förbandsreserven skall vara relevant krävs att utrustandet av den påbörjas redan nu vilket förordar, se lokalförsvarsbataljonerna. Försvarsberedningens majoritet väljer att inte nämna det, men har påvisat att krigsförbandsövningarna har minskat och att det senaste årtiondet har sett kraftiga minskningar i körtid på fordon, fartyg och flygplan. Det är välkommet att försvarsrapporten pekar på vikten av samövade krigsförband med reell förmåga. Detta är däremot omöjligt att genomföra med den arbetstidsreglering som råder vid våra förband. För att åtgärda problemet och möjliggöra en effektivare övningsverksamhet så måste man både ändra på detta regelverk för gruppbefäl, soldater och sjömän samt återaktivera värnplikten i en form som möjliggör krigsförbandsövningar med stöd av pliktlagar. Årliga övningar i brigader är helt avgörande för att uppnå politisk vilja, det vill säga användbara, tillgängliga, väl samövade fältförband för nationella och internationella uppgifter. Ett nytt system för krigsförbandsövningar (KFÖ) bör införas där varje brigad tränas var sjätte år. Det krävs /år i anslagsökning för att inte ska bli stående vid kaj. Detta och mer bör tillskjutas. arbetar med många av de nya hoten mot vår säkerhet. 16.1 Samarbete med polisen Polisen och ska samordna sina register så att brottsbekämpningen underlättas. 16.2 Inordning i marinen skall tillsammans med upprätthålla bevakningen av gränser. bör samarbeta med övriga om en intensifierad kustbevakning. Marinen och har båda till uppgift att utifrån olika uppgiftsställningar övervaka sjöterritoriet och omgivande farvatten. För denna övervakning krävs bland annat fartyg, flygplan, radarstationer och övervakningscentraler. Det framstår som uppenbart att samordning av dessa resurser skulle vara gynnsam av såväl operativa som ekonomiska skäl. bedöms klara effektivitetsvinster kunna erhållas. Ett organiserat samarbete och gemensamma övningar bör därför etableras mellan marinen och i syfte att därigenom mera effektivt utnyttja samhällets samlade resurser. bör operativt underordnas marinen vad avser sjöoperativa uppgifter. I krig ska större fartyg sättas in i det militära försvaret av . Fartygskanoner och modernt långräckviddigt luftvärn monteras därför på (bortom ). Fonder ska byggas upp på nationell grund för att kunna användas vid naturkatastrofer. Fonderna ska uppmanas söka landstings- och primärkommunala medel. Bidrag för detta ändamål bör inte ges till EU. Under och fram hade ett betydande civilt försvar med civilplikt. Civilområdena stämde i princip överens med militärområdena och jämte militärområdeschefen stod civilområdeschefen. Tillsammans kompletterade de varandra. En ytterligare civil beredskap fanns i driftvärnet fram som hade till syfte att säkra funktionen hos en rad samhällsviktiga institutioner. Civilförsvaret bör i betydlig mån återtas. Till den bredare hotbilden hör cyberattacker och terrorism. Krishanteringen på riksnivå bör åläggas en förstärkt version av . Detta följer den i normala principen för krishantering där regeringen, länsstyrelser och kommuner är ansvariga för krishantering på sina respektive nivåer. Tjänstemän vid statliga myndigheter bör ha instruktioner i händelse av höjd beredskap eller krig. MSB bör avvecklas och en civilförsvarsmyndighet bör grundas. Civilbefälhavare bör utses i riket, alla militärområden (), alla försvarsområden (FO) och alla närskyddsområden (NO). Beredskapslager av olika förnödenheter bör upprättas och självförsörjningsgraden av livsmedel öka. Det är inte tillräckligt att det civila försvaret endast förutsätts kunna sköta sin uppgift under fem–. Det civila försvaret bör istället ges till uppgift att kunna lösa sin uppgift uthålligt, det vill säga kontinuerligt så länge som ett krig eller krigshot pågår. Det militära försvaret kan inte fungera utan det civila försvaret. En särskild strategi för psykologiskt försvar bör upprättas. Hushållen bör utbildas för att klara sig själva avseende skydd, värme och vatten. Kryptering och standardisering förs in i de digitala system som ersätter de äldre analoga. Samtliga alarmeringsmyndigheter bör ha samma system av kommunikation. SOS Alarm ska vara ett statligt verk utan konkurrens. Samarbete ska ske över regions-och länsgränser. SOS Alarm ska sitta tillsammans med räddningstjänst, polis, territorialarmén, sjö- och flygräddning och , något som kräver justering i lagen. Det skulle underlätta samordningen mellan olika myndigheters planering för det civila försvaret om det skapades en central instans som sköter sådan samordning och som hade ett tydligt ansvar för denna uppgift. En sådan instans skulle också inneha ansvaret för övergripande krisplanering samt därmed vidhängande beslut och prioriteringar. Det krävs en struktur för detta som organiseras redan i fredstid, eftersom det är orealistiskt att tro att en sådan struktur kommer att kunna upprättas på ett effektivt sätt om det skall ske under pågående krig eller i höjd beredskap. MSB, civilförsvar, det civila försvaret Den svenska modellen där bestämda myndigheter har krisberedskap på sitt verksamhetsområde och där regeringen har nationellt områdesansvar, länsstyrelserna regionalt och kommunerna lokalt är en effektiv modell. Principerna om ansvar, likhet och närhet bör genomsyra det civila försvaret. Försvarsmakten bör upprätthålla en tätare kontakt med det civila regionala och kommunala områdesansvaret. Lokalförsvarsbataljonerna sorterar under den lokale territorialarmébataljonchefen. På nivåer från FO och nedåt bör de tre cheferna för fältarmén, territorialarmén och det civila försvaret planera och ta gemensamma beslut i lokala angelägenheter. På nivåer ovan FO faller territorialarmén bort från staberna. Olika elkraftskonsumenter är olika beroende av säker el. För samhällsviktig verksamhet kan oacceptabla konsekvenser uppstå snabbt vid elavbrott. Med hjälp av modern styrteknik kan olika användare sättas i prioriteringsordning vid brist på el. Forskning visar att särskilda reservkraftnät med viss radie är kostnadseffektiva när det finns flera samhällsviktiga verksamheter nära varandra. De problem som elöverkänsliga upplever ska tas på allvar. Gränsvärden för när elfält blir farliga för människan ska inte förväxlas med de gränsvärden elöverkänsliga kan tänkas ha. Terroristhotet mot kärnkraften bör mötas med ökat skydd. Särskilda skyddsregler ska lagstiftas. Säkerhetszonerna runt verken ska ges större radie. RUT-svar och antaganden till grund för budgetbeloppen. 1 är Försvarsmakten, Högkvarteret 17 520:60400 datum . 2A är FMV12FMV6710-3:1 datum 2B är Försvarsmakten, Högkvarteret ”beteckning saknas” datum . 2C är Försvarsmakten, Högkvarteret ”beteckning saknas” datum . 2D är 2012:701 datum . 2E är Försvarsmakten, Högkvarteret ”beteckning saknas” datum . 3A är diarienummer: 2014:213, 712, 713, 763, 764, 784, 786, 813, 842 3B är diarienummer: 2014:1426 inflation är räknemässig utgångspunkt för uppskrivningar. Försvarsgrenarnas mål och uppgifter Armén – en studie ► Att med brigader eller särskilda stridsgrupper kunna genomföra markstriden. ► Att genom värnplikten kostnadseffektivt kunna fylla på förbanden så de blir fulltaliga. ► Att genom värnplikt utbilda hushåll och medborgare i hur man kan skydda sig själva i krig och kriser. Detta kan även underlätta rekrytering. ► Att markera territoriell kontroll över hela riket medelst territorialarmén (hemvärnet) och lokalförsvarsbataljonerna. Ha en god förmåga att utbilda personal för inrikes och utrikes tjänst. ► skydda den så kallade fyrkanten (, , , ), flygbasen samt kunna fördröja framträngande över gränsen från . ► försvara samt riksledningen och högsta försvarsledningen. ► försvara och . ► försvara och . ► ha strategisk reserv till särskilda uppgifter. ► med långräckviddigt luftvärn kunna bidra till luftförsvaret av baserna, . ► tillsammans med territorialarmén (hemvärnet), , specialstyrkorna och lokalförsvarsbataljonerna, svenska folket om nödvändigt kunna övergå i det fria kriget. ► ha en bataljon i varje försvarsområde. ► öva och förbereda skydd av objekt, hållande av försvarslinjer och broläggning. Marinen – En studie ► sjötransporter till och från landet, till och från och längs våra kuster skall kunna skyddas. ► viktiga hamnar skall kunna hållas öppna. ► omgivande havsområden skall kunna övervakas öppet och dolt. ► kränkningar eller olagligt utnyttjande av vårt sjöterritorium skall kunna förhindras. ► anfall mot vårt land över havet skall kunna hejdas. ► hålla två patrullfartyg ständigt till sjöss i och ett i . ► beredd att sätta in minst tre operativa ubåtar i och en i . ► beredd att sätta in en komplett ytstridsflottilj i efter order och en division i . ► beredd att hålla två handelshamnar öppna på , två i och en i . ► upprätta två operationsbaser i och en i . ► beredd lägga ut ett bestämt antal sjömineringar och minera ett bestämt antal hamnar. ► beredd hålla utpekade handelshamnar och operationsbaser minröjda. ► beredd att sätta in en tillfälligt sammansatt ubåtsjaktstyrka i efter order. ► kunna skydda våra sjötransporter i , inklusive till och från samt i . Uppgiftsställningar av denna typ definierar den önskade grundnivån av samhällsskyddet – en marin gard. Flygvapnet – En studie Upprätthålla luftherravälde för att kunna skydda svenska operationer med mark/marinstridskrafter och verka offensivt mot motståndares kritiska sårbarheter i syfte att bryta dennes förmåga till offensiva operationer mot . ► Kunna föra fram och avfyra kryssningsrobot i två riktningar. ► Luftförsvara i två riktningar. ► Kunna föra fram och avfyra sjömålsrobot i en riktning samt inneha beredskap för detta i nordlig riktning (). ► Understödja egen stridskraft och övriga stridskrafter, samt vid behov civila samhället med flygtransporter. ► Skapa luftlägesbild över och aktuellt operationsområde. ► Genomföra incidentberedskap H24 med markbundna och flygande sensorer och jaktflyg. ► Uppträda kontinuerligt med minst två rotar i spärrbana över . ► Uppträda kontinuerligt med minst en rote i spärrbana över . ► Uppträda kontinuerligt med två rotar i spärrbana i riktning norr (, ). ► Luftförsvaret skall samverka och vara integrerat med långräckviddigt luftvärn, sensorer och jaktflyg för att uppnå maximal effekt. ► Inneha strategisk rörlighet med huvuddelen av basbataljon. ► Föra egen strid med i huvudsak en basbataljon med tillförsel av nationella skyddsstyrkor och luftvärn. ► Varje flygbasområde ska betjäna grupp kontinuerligt och momentant division. Gripens beväpning – En studie Gripens beväpning bör göras med system där svenska företag är delaktiga i utveckling och produktion av och . har avsagt sig att använda klusterammunition även om , , , , med flera har det i sin beväpning. Därmed vidareutvecklas inte och vi får söka andra yttäckande markattacksystem. Detta gap kan fyllas av en version av som uppfyller Oslokonventionen. Försvarets flygstridskrafter har historiskt haft en blandning av inhemsk och utländsk beväpning. Exempel på dessa har varit den svenska roboten 04 för sjömål och den amerikanska robot 75 (AGM-65 ) för markmål samt robot 71 (brittiska Skyflash). Detta har resulterat i en stor kunskapsbredd och anpassade tekniska särlösningar för svenska behov. Vår inhemska industri har stora kunskaper gällande robotteknik och är världsledande inom en rad områden. Vi har deltagit i en rad europeiska samarbetsprojekt för både jakt- och attackvapen.