mot · H3022349 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. beslutar att anta de kulturpolitiska mål som anges i motionen att gälla från . är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till Operan, , , , och Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Utbyte av tv-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen Särskild satsning för funktionshindrade Stimulansbidrag kultur i vården För spelar kulturen en central roll i livet, politiken och samhällsbygget. Vi eftersträvar en bred och livskraftig svensk kulturpolitik där barns, äldres och funktionshindrades rätt till kultur särskilt beaktas. För oss är det självklart att vi i har ett unikt och värdefullt kulturellt arv som är värt att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen har hållit oss samman och utgjort grunden för framväxten av det demokratiska, fredliga och solidariska välfärdssamhället. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en angelägen uppgift för alla oss som vill befrämja en positiv samhällsutveckling. Satsningarna inom utgiftsområdet fördelar sig vad gäller kultur mellan insatser för att bevara och levandegöra det svenska kulturarvet och insatser som syftar till att tillgängliggöra kulturen för barn och unga, för de äldre och för personer med funktionshinder. Därutöver tillförs friluftslivet ordentliga anslagshöjningar, och idrotten tillförs medel för att permanenta elitsatsningen och för särskilda satsningar på idrott för äldre. Vi ger också idrotten ökade anslag till följd av en pris- och löneomräkning. Vi utvecklar i denna budget ambitionen att väva in det kulturella perspektivet inom andra samhällssektorer än de traditionellt kulturpolitiska. initierar vi satsningar på kultur i vården och förstärkt kulturmiljökompetens i kommuner. Inom utgiftsområdet minskas anslag till uppenbart mångkulturalistiska och politiserade verksamheter samt delar av samtidskulturen. Dessutom minskas vissa anslag till följd av skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som uppbär statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Stöd till organisationer som baseras på kön eller etnicitet dras också in. Kulturpolitikens inriktning och mål För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturen ska vara livskraftig och till för alla. Ledord i vår politik på området är tillgänglighet och folkhälsa. Vi ser kultur som en viktig beståndsdel genom livets alla skeden, men gör också riktade satsningar för att särskilt tillgängliggöra kulturen för barn, gamla och funktionshindrade. För oss är det också självklart att är unikt och att den svenska kulturen också är unik och värd att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen är betydligt äldre än mångkulturen och vi vill särskilt belysa dess betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhället vi lever i. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en förutsättning för alla som vill befrämja en positiv samhällsutveckling. väljer i den här utgiftsområdesmotionen att prioritera tillgänglighetsåtgärder, kultur i relation till folkhälsa och insatser som är ägnade åt att bevara och levandegöra det svenska kultur- och naturarvet. Vidare anser vi det viktigt att kulturen kommer nära medborgarna och stödjer därför ansatser som syftar till att fördela kulturen något mindre centraliserat och mer regionalt och lokalt. I detta ligger även satsningar på barn, unga och funktionshindrade. Vi anslår extra medel till friluftslivet och för att permanenta elitidrottssatsningen, och vi tillskjuter medel till idrott för äldre. Anslagen till idrotten skall även inrymma pris- och löneomräkning. Vi satsar också på att öppna och tillgängliggöra museer och samlingar för fler, samt att säkra likvärdigheten mellan, och tillgången till, kultur- och musikskolor. Vi sänker däremot anslag som inriktar sig på uppenbart mångkulturalistisk och politiserad verksamhet, samt delar av samtidskulturen. Dessutom minskar vi anslagen till organisationer som enbart baseras på kön och etnicitet. Vidare ser vi det som självklart att föreningar som uppbär någon form av offentligt stöd också är öppna för allmänheten. Därutöver minskas vissa anslag till följd av skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som uppbär statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Kulturen är inte bara en central byggsten i vårt samhälle och vår nationella identitet; den är dessutom en värdefull beståndsdel i varje individs liv. Att skapa och ta del av kulturupplevelser bidrar till den personliga utvecklingen och höjer livskvaliteten. ser det som självklart att denna möjlighet ska finnas för människan genom hela hennes liv, från skapande förskola till skapande äldreomsorg. Vi eftersträvar en bred och livskraftig svensk kultur och en kulturpolitik där barns, äldres och funktionshindrades rätt till kultur beaktas från vaggan till graven. uppfattning är att staten har ett tungt ansvar vad gäller att skapa goda grundförutsättningar för ett levande kulturliv och för att säkerställa en god infrastruktur för kulturarbetare, detta bland annat genom att tillhandahålla utbildningar och statliga kulturinstitutioner av hög kvalitet liksom ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor, och föra en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det är vår övertygelse att kulturskapare bildar en kompetent och resursstark grupp som är fullt kapabel att i något högre utsträckning ansvara för sin egen försörjning och för spridandet av sina verk. Vår uppfattning är därför att graden av direkta och indirekta statliga subventioner riktade till samtidskultur och enskilda kulturskapare skulle kunna vara något mindre . I de kulturpolitiska målen bör tydligt framgå att staten har ett ansvar för att skapa goda grundvillkor för kultursektorn, men att just samtidskulturen i något högre utsträckning stimuleras att stå på egna ben. Med dessa tre aspekter i åtanke – kulturens roll för samhälle, individuell livskvalitet och arbetsmarknadens förutsättningar – föreslår att de nuvarande nationella målen för kulturpolitiken ska upphävas och ersättas av följande nationella kulturpolitiska mål: Kulturen ska binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt stärka gemenskapen i samhället och den nationella identiteten. Möjlighet till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Kulturen ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och knyta ihop natur- och kulturvård. Kulturhistorisk hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskulturen ska uppmuntras att i något högre utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen ska kulturpolitiken: främja kulturarvsvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande, stärkande och levandegörande främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden knyta ihop kultur och hälsa och banden mellan natur- och kulturvård väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad, regional utveckling och tillväxt särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionshinder säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och de däri verkande kulturarbetarna främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. Förklaring av anslagsförändringar och ambitioner Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) Tabell 1 Flerårsplan inom Kulturområdesövergripande verksamhet Förändring gentemot regeringen, Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet tillförs anslaget extra medel om för arbetet med att ta fram och marknadsföra en nationell kulturkanon. Följande år budgeteras medel för en nationell samordnare för arbetet. Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Anslaget tillförs riktade till samisk kultur. sparas på interkulturell verksamhet och på regeringens satsning för kulturverksamhet i förortsområdena. Däremot ökar vi anslaget i förhållande till föregående års budget och anslår totalt , detta inte minst mot bakgrund av att vi i likhet med regeringen ställer oss positiva till en nationell strategi för landets kultur- och musikskolor och ser behovet av att följa upp satsningen med förstärkta resurser. för med sig positiva bidrag i form av folkhälsa, förbättrade studieresultat och naturligtvis kunskap om konst och kultur. De ökade resurserna syftar till att förbättra och förstärka likvärdighet och tillgång till kulturskola och dess närmare samverkan med ordinarie skolväsende. Vår intention är också att de kommuner som helt saknar kulturskola ska kunna stödjas att etablera ett basutbud. När det däremot gäller anslaget i sin helhet ser vi emellertid inget behov av regeringens större anslagshöjning i förhållande till andra prioriterade satsningar, så totalt minskas anslaget med . har länge förespråkat att Skapande skola utvidgas till att omfatta även förskolan och har budgeterat medel för detta. Vi kan med glädje konstatera att regeringen nu intagit samma ståndpunkt, vilket gör att vi under detta anslag ställer oss bakom regeringens satsning om till för förskolan. tror vi behovet vara större och anslår ytterligare . Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Anslaget tillförs för att stödja projekt som syftar till att via nyttjande av ny teknik förbättra tillgängligheten på kulturområdet för personer med funktionshinder. Projekten ska utföras parallellt och i samspel med kartläggningen av hur digital teknik kan användas för att tillgängliggöra kultur för denna grupp. Stöd till icke-statliga kulturlokaler Anslaget tillförs för utökade satsningar på tillgänglighetsanpassning av icke-statliga kulturlokaler. Bidrag till regional kulturverksamhet Till följd av delvis förändrat fokus för kulturpolitiken och avvecklat offentligt stöd till i första hand uppenbart mångkulturalistiska verksamheter beräknar vi kunna minska anslaget med . Teater, dans och musik (2:1–2:3) Tabell 2 Flerårsplan inom Teater, dans och musik Förändring gentemot regeringen, Teater, dans och musik Bidrag till Operan, , , , och Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Summa Teater, dans och musik tillförs för att i samverkan med kommuner, landsting och berörda aktörer runtom i föra ut fler föreställningar och kulturupplevelser över hela landet. tillförs totalt i syfte att i ökad omfattning bevara, levandegöra och sprida det musikaliska kulturarvet som en viktig del av den traditionella, folkliga, svenska kulturen. av dessa medel avsätts för att förstärka och bättre samordna visarkiven i . Litteratur, läsande och språk (3:1–3:4) Tabell 3 Flerårsplan inom Litteratur, läsande och språk Förändring gentemot regeringen, Litteratur, läsande och språk Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Summa Litteratur, läsande och språk Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Anslaget minskas med då bland annat anslagen för internationellt litteratursamarbete, litterära evenemang och efterhandsstödet till litteratur sänks, men i lägre utsträckning . Anslaget för kulturtidskrifter behålls till största del, men minskas med . Anslaget tillförs i syfte att bland annat höja ambitionsnivån vad gäller arbetet med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och vad gäller bevarandet och levandegörandet av de estlandssvenska och finlandssvenska minoriteternas kulturarv. Dessutom anslås för att åter stärka institutets arbete och närvaro i och de norra regionerna, sedan avvecklandet av Daum i staden, särskilt för att bevara och levandegöra de samiska och tornedalsfinska kulturarven. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:1–4:4) Tabell 4 Flerårsplan inom Bildkonst, arkitektur, form och design Förändring gentemot regeringen, Bildkonst, arkitektur, form och design Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Summa Bildkonst, arkitektur, form och design Till följd av ett minskat uppdrag gällande konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön minskas anslaget med . Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Anslaget minskas med i linje med vår principiella hållning om att delar av den statliga subventioneringen av samtidskonst och samtidskonstnärer bör bli något mer återhållsam. Anslaget tillförs i syfte att, med särskilt fokus på barn och unga, intensifiera arbetet med att skapa intresse kring, och sprida kunskap om, äldre hantverksmetoder och den traditionella svenska folkkonsten. Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) Tabell 5 Flerårsplan Kulturskaparnas villkor Förändring gentemot regeringen, Ersättningar och bidrag till konstnärer Ersättningar och bidrag till konstnärer Anslaget minskas med i linje med vår principiella hållning om att delar av den statliga subventioneringen av samtidskonst och samtidskonstnärer bör bli något mer återhållsam. Förändring gentemot regeringen, tillförs för att kompenseras för den ökade administrationen och hanteringen kring överlämnandet av allmänna handlingar, i samband med den nya lagstiftningen på området. Kulturmiljö (7:1–7:3) Tabell 8 Flerårsplan inom Kulturmiljö Förändring gentemot regeringen, Ökningen rymmer dels en återföring av tidigare minskade medel, dels en förstärkning av verksamheten och kulturarvsforskningen i övrigt. Ökningen ska täcka ökade utgifter till följd av en ambitionshöjning kring basverksamheten, förbättrad tillgänglighet till fornminnen och intensifierade åtgärder mot kulturarvsbrottslighet. Därutöver anslår vi också riktade medel för ett fortsatt och intensifierat arbete med att i olika former verka för att kartlägga, förebygga och begränsa skadorna på kulturlämningar i den svenska skogen. Anslagsökningen rymmer också öronmärkta för att täcka ökade administrativa kostnader i samband med inrättandet av en kulturarvsfond, samt öronmärkta för en utredning och framtagande av en långsiktig strategi för landets kulturreservat. Kulturmiljövårdsanslaget är enligt vår mening i behov av en ordentlig uppräkning. , då kulturreservaten infördes, var anslaget . Anslaget har således inte följt inflationen . För att kompensera realsänkningen av det anslagna värdet måste tillföras till värde. anser att det är hög tid att skjuta till efterlängtade resurser för värnandet av våra gemensamma kulturmiljöer. Vi tillför för att kompensera realsänkningen som uteblivit. bryter vi ut för ett nytt, öronmärkt anslag för kulturreservat, vilket blir anslag 16:6, under nya anslag. Anslaget tillförs , jämfört med regeringens föreslagna budget. Utöver en generell ambitionshöjning gällande basverksamheten syftar ökningen särskilt till att möjliggöra insatser för bevarande av det kyrkoantikvariska arvet i en bredare ambition, såsom det immateriella kyrkliga kulturarvet och förbättrad vård, och tillgängliggörande av äldre kulturhistoriska inventarier. Museer och utställningar (8:1–8:6) Tabell 9 Flerårsplan inom Museer och utställningar Förändring gentemot regeringen, Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Summa Museer och utställningar Centrala museer: Myndigheter Stödet till Statens världskulturmuseer minskas med som ett första steg i avvecklandet av det statliga stödet till i . Vidare minskas stödet till med , i linje med vår principiella hållning om att delar av den statliga subventioneringen av samtidskonst och samtidskonstnärer bör bli något mer återhållsamma. Till förmån för vårt nya anslag ”Öppna museer” drar vi under det här anslaget in de medel regeringen satsar på fri entré, vilka istället alltså inordnas under det nya anslaget 16:5. Stödet till ökas med och stödet till Statens maritima museer ökar med . med , , Livrustkammaren och med Stiftelsen , samt tillförs vardera. Totalt omfördelas således inom anslaget. överförs till anslag 8:2. Centrala museer: Stiftelser Anslaget tillförs från anslag 8:1. Medlen syftar till en förstärkning om vardera till Stiftelsen och Stiftelsen . Bidrag till vissa museer Anslaget tillförs i syfte att utveckla verksamheten vid och Ájtte – Svenskt Fjäll- och Samemuseum. Dessutom anslår vi genom en ny satsning i nationellt verksamhetsstöd till det sydsamiska kulturcentret . Anslaget tillförs i syfte att stödja museernas arbete med att utveckla nya metoder för att levandegöra sina arkiv, utställningar och kulturarvets olika former. Rådgivning, ny teknik och interaktion, kommunikation och pedagogik är några områden där myndigheten kan stödja landets museer. Inte minst beräknas behovet öka då reformen ”Öppna museer” kommit igång. Stöd till trossamfund (9:1–9:2) Tabell 10 Flerårsplan inom Trossamfund Förändring gentemot regeringen, Anslaget minskas dels för att tills vidare frysa utbetalningar till de islamiska förbund som inte följer kraven på demokrati och jämställdhet på ett tillfredsställande sätt, dels då vi är kritiska till de senaste årens svagt motiverade ökningar av stödet, och dels för minskade administrationskostnader för stöd till trossamfund. Filmstöd (10:1) Tabell 11 Flerårsplan inom filmstödet Förändring gentemot regeringen, filmpolitik är i behov av reformer och mening är att det är bra att regering och riksdag tar sig an frågan. Dagens situation för filmskapare är ohållbar . Däremot anser vi att regeringens presenterade förslag i sin nuvarande form inte helt kan ersätta filmavtalet. Regeringens förslag till ny filmpolitik är ännu inte färdigutvecklat och vi kan inte till fullo ställa oss bakom ett slopande av dagens filmavtal innan vi sett det slutgiltiga ersättningsförslaget och en god argumentation till hur ett förstatligande kan lösa filmbranschens problematiska situation långsiktigt. Flera delar av filmpolitiken och därtill relaterade frågor bör ses över för att ta ett helhetsgrepp om filmfrågorna i samverkan med branschen. Därav följer vi i denna budget inte regeringens förslag, utan avvaktar nya stödformer och anslagsnivåer till dess vi funnit en god modell för filmområdet i sin helhet. Medier (11:1–11:5) Tabell 12 Flerårsplan inom medier Förändring gentemot regeringen, Utbyte av tv-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Ungdomspolitik (12:1–12:2) Tabell 13 Flerårsplan inom Ungdomspolitik Förändring gentemot regeringen, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Anslaget rymmer mycket god verksamhet och förblir på en stabil nivå, men minskas med då vi, som ett led i arbetet med att motverka segregation och återupprätta gemenskapen i samhället, anser det rimligt att avveckla det skattefinansierade stödet till invandrarföreningar som vilar på etnisk grund och vars verksamhet helt eller delvis syftar till att upprätthålla hemlandets kultur och identitet i . Politik för det civila samhället (13:1–13:6) Tabell 14 Flerårsplan för Politik för det civila samhället Förändring gentemot regeringen, Politik för det civila samhället Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Summa Politik för det civila samhället har länge budgeterat för ökade anslag till idrotten och gör så även . Vi välkomnar således att regeringen höjer ambitionsnivån och stödet till idrott. Däremot anser vi att det riktade anslaget om för etablering av nyanlända inte ligger under idrottens uppdrag, utan att barn- och ungdomsidrotten, elitsatsningarna och idrott för äldre bör prioriteras. Regeringens satsning om för insatser för barn- och ungdomsidrotten är i det sammanhanget välkommen. Vi står däremot fast vid vår satsning om mer till idrotten i jämförelse med förra årets anslag. Till följd av regeringens riktade satsningar ovan minskas dock det totala stödet till idrotten relativt regeringens siffror således med . Vi omprioriterar inom anslaget för att stärka barn- och ungdomsidrotten, svenska idrottsutövares internationella konkurrenskraft och en fortsättning inom ramen för en permanentad elitsatsning. Vi budgeterar också för att anslaget ska ta hänsyn till pris- och löneomräkning, samt stärka projekt som bidrar till idrott och hälsofrämjande aktiviteter för äldre. Bidrag för kvinnors organisering Anslaget dras in i sin helhet då vi anser att kvinnor är en resursstark och kompetent grupp som inte är i behov av ett särskilt riktat stöd för sin organisering. Anslaget till friluftslivet har länge legat still som rörelsen efterfrågat ökade anslag för att kunna utveckla sitt arbete. tror på friluftslivets betydelse för turismen, meningsfull fritidsaktivitet och för förståelsen för kultur- och naturvård och folkhälsa och som resurs i regional utveckling.