mot · H3022370 · 2015-10-06 00:00:00 — Plasten bryts ner till mikrofragment, så kallad mikroplast vilket fåglar, fiskar och däggdjur riskerar att äta eller trassla in sig i plasten så att de svälter ihjäl eller kvävs. Enbart på den svenska beräknas flera tusentals kubikmeter skräp flyta i land. Utöver att plast som slängs i haven bryts ner till mikroplaster så tillsätts också mikroplaster i hygienartiklar som tandkräm eller duschgel och förs från våra avlopp till reningsverken och i viss utsträckning ut i vattendragen där de äts av plankton. Flera företag har redan framgångsrikt fasat ut mikroplaster från sina hygienartiklar och vill se att krav ställs så att alla företag inom EU fasar ut mikroplaster . För att minska miljöpåverkan från plaster vill verka för att fasa ut fossilbaserade plaster till förmån för förnybara. Vattenreningsteknik för att minska utsläpp av läkemedelsrester Ett stort problem är spridningen av läkemedelsrester i naturen, och kraftiga ansträngningar för att minska spridningen av detta behövs. Ett problem är att läkemedelsrester kan passera reningsverken i aktiv form utan att allt tas om hand om. Bland annat behövs incitament för att minska utsläppen från hushållen men bättre vattenreningsteknik behövs också för att hindra spridningen till naturen. Alliansen gjorde 2014 en satsning på avancerad avloppsreningsteknik för rening av kemikalier och läkemedelsrester. verkar för att intensifiera arbetet med att minska utsläppen av läkemedelsrester i våra vattendrag och natur genom att uppmärksamma behovet av ny vattenreningsteknik och att bättre tillvarata restmediciner för att hindra spridningen till naturen. Miljödeklarationen till grund för en synlig miljömärkning på läkemedel Läkemedelsanvändningen kan bli miljömässigt bättre med lägre miljöpåverkan. gäller att alla nya läkemedel ska miljödeklareras och att företaget ska dokumentera effekter på miljön. vill ta den befintliga miljödeklarationen ett steg vidare. Miljödeklarationen ska ligga till grund, efter patientsäkerheten, för en synlig miljömärkning på läkemedel så att konsumenten kan göra ett aktivt val på eller i affären. Denna miljödeklaration ska inkludera miljökrav på tillverkning och distribution. Självklart ska möjligheten att rädda liv ha högsta prioritet. Men ökad medvetenhet om miljöeffekterna kan också bidra till att fler lämnar tillbaka gamla läkemedel, istället för att slänga dem eller spola ner dem i toaletten. Ompröva läkemedel med hänsyn till miljöeffekter finns ingen uppföljning av gamla läkemedel som blivit godkända för bruk. anser att potentiella miljöeffekter bör beaktas efter patientsäkerhet. Ny forskning och kunskap bör kunna leda till omprövningar, speciellt av läkemedel som enkelt skulle kunna bytas ut till miljömässigt bättre alternativ, utan att göra avkall på verkan och funktion. anser därför att läkemedel ska kunna omprövas med hänsyn till nya forskningsrön avseende effekter på miljön. Förbättra miljöhänsynen vid bedömningen av ett nytt läkemedel Patientsäkerheten och möjligheten att rädda liv är alltid av högsta prioritet när det gäller utveckling och användning av läkemedel. En miljöprövning ska inte ligga till grund för ett avslag på en ansökan om godkännande, men vill förbättra miljöhänsynen vid bedömningen av ett nytt läkemedel. Denna bedömning ska även inkludera miljöhänsyn vid tillverkning och distribution. Skärp lagstiftningen så att tobaksprodukter omfattas av nedskräpningsböter Nedskräpning av gator, parker och natur är ett problem. Nedskräpning i våra vägdiken ger stort djurlidande då exempelvis aluminiumburkar ofta hamnar i närliggande och på djurens foderbord. Dagens nerskräpningsförbud har haft viss effekt men fler åtgärder behövs. Tobaksprodukter såsom fimpar och snus står för av den totala nedskräpningen men omfattas inte av dagens böter på nedskräpning. Nedskräpningen gör det mindre trivsamt att vistas i dessa områden, sprider gifter, men innebär också höga kostnader för kommuner. vill därför skärpa lagstiftningen om nedskräpning så att även tobaksprodukter omfattas av nedskräpningsböterna. som pådrivare i WHO:s antibiotikaarbete av överanvändning i såväl sjukvård som i djuruppfödning är antibiotikan på väg att förlora sin effekt. Bara i dör 25 000 personer till följd av antibiotikaresistens, och kostnaderna som det medför uppgår till . () har initierat ett projekt som ska leda till en global aktionsplan för antibiotika. Detta ligger helt i linje med tidigare förslag om att tillsätta en global kriskommission för antibiotika. vill däremot att tar på sig ledartröjan i denna fråga och driver på för att hotet om antibiotikaresistens får samma status som klimatfrågan. Vi måste i grunden förändra synen på hur antibiotika används och skapa en ökad medvetenhet om vilka stora risker en överanvändning innebär för människors liv och hälsa. vill att en internationell forskargrupp får i uppdrag att ta fram en motsvarande Sternrapport för antibiotika. Forskarna ska titta på vilka konsekvenser överanvändningen innebär. Den så kallade Sternrapporten skrevs av den brittiske ekonomen på uppdrag av den brittiska regeringen. Rapporten publicerades och satte ett pris på följderna av den globala uppvärmningen. Den gav eko världen över och satte klimatfrågorna högt på dagordningen. Samma krismedvetenhet måste världen ha även för den skenande antibiotikaresistensen. Nordiskt mål om lägst antibiotikaförskrivning i EU Minskad antibiotikaanvändning är en av de viktigaste politiska frågorna. För att få bukt med antibiotikaresistensen krävs ett målmedvetet och brett angreppssätt som inkluderar alla berörda sektorer. Vi måste minska användningen av antibiotika generellt. En rapport från om det framtida nordiska hälsosamarbetet föreslår ett gemensamt nordiskt mål för minskad antibiotikaförskrivning. har lägst antibiotikaförskrivning (mätt i antalet doser och tusen invånare) i . Även om majoriteten av de nordiska länderna har en lägre antibiotikaförskrivning än det europeiska genomsnittet, finns stora skillnader länderna emellan. – som har den lägsta antibiotikaförskrivningen i – borde därför ta på sig ledarskapet för ett gemensamt nordiskt mål. föreslår därför att underlag tas fram för ett toppmöte mellan företrädare för regeringarna i de nordiska länderna, som kan lägga fast riktlinjerna för ett gemensamt arbete för att nå detta mål. Det är som den senaste antibiotikan upptäcktes. I en värld där resistensen ökar allt snabbare är bristen på nya former av antibiotika ett stort problem. För att världen ska klara av den ökande antibiotikaresistensen är det helt nödvändigt att nya antibiotika utvecklas. hindras forskningen att ta nya steg, dels eftersom det är komplicerat rent biologiskt att upptäcka nya antibiotika, dels eftersom läkemedelsbolagen har svårt att skapa lönsamhet i sådan forskning. vill därför genomföra en grundlig analys av hur EU och den svenska staten kan bidra till en god forskningsmiljö, till exempel genom att se över möjligheten till kortare och bredare patent, som skulle öka incitamenten att ta fram nya läkemedel, eller genom att ytterligare stärka forskningssatsningarna på området. Vi vill också fortsätta att utveckla det samarbete som och EU redan genomför, samt se till att de internationella regelverk som finns främjar forskning på ny antibiotika på bästa tänkbara sätt. Vi kommer att driva denna fråga både på ministernivå och i . Det behövs en grundlig analys av hur EU och kan bidra till en god forskningsmiljö, till exempel genom kortare och bredare patent. Ge tullen befogenheter att beslagta antibiotika från andra EU-länder är det enkelt köpa antibiotika via nätet. Omkring 200 000 nätsökningar på läkemedel gjordes i enligt en undersökning från , visar siffror från WHO att av alla läkemedel som säljs via oseriösa webbsidor är förfalskade. I en aktion mot illegala läkemedel som och deltog utgjorde antibiotika mer än vart tionde beslag. vittnar om att flödet av läkemedel ökat och att de inte kan beslagta försändelser om de kommer från ett annat EU-land, även om de vet att det innehåller olagliga läkemedel. gjorde tullen 129 000 beslag av olagliga läkemedel från tredjeland. 2014 hade den siffran sjunkit till drygt 40 000 beslag. säger att detta beror på så kallad reparcelling. Paket med olagliga läkemedel packas helt enkelt om i något EU-land för att undgå kontroll. Detta är en lucka som vill täppa till. Vi ser det som motiverat att ändra regelverket eftersom överanvändning av antibiotika är ett så stort hot mot människors hälsa. Vi föreslår att tullen får befogenheter att beslagta antibiotika även om den kommer från annat EU-land. Synliggöra och inkludera ekosystemtjänsters värde i samhällsplanering och näringslivsutveckling För att stärka vår biologiska mångfald och hindra förlusten av den behöver vi stärka ekosystemtjänsternas motståndskraft. är det många som ännu inte förstår vidden av att stärka dessa. Det som vi tar för givet som pollinering, ren luft, vattenrening, produktion av mat och rekreation är inte självklart om vi inte tryggar dessa tjänster i naturen, så kallade ekosystemtjänster. Behovet av en rik biologisk mångfald ökar i takt med att jordens befolkning ökar. Inte minst är behovet stort i de fattigare delar av världen där djuren behövs som proteinkälla för humankonsumtion, träden behövs som byggnadsmaterial och bränsle och många växter används i medicinskt syfte. En viktig framgångsfaktor i arbetet för en stärkt biologisk mångfald är ett utökat och förbättrat samarbete med näringslivet, markägare och ideella organisationer. En ökad miljöhänsyn behövs i brukandet och en fortsatt satsning på skydd av svenska skogar, våtmarker, hav, vattendrag och sötvatten. Fler behöver förstå varför det är avgörande att integrera värdet av ekosystemtjänster i sin kärnverksamhet och få hjälp med hur detta ska göras. vill inkludera ekosystemtjänsternas värde i samhällsplanering och näringslivsutveckling. För att uppnå detta kan både lagar och ekonomiska styrmedel behöva anpassas för att reflektera värdet av ekosystemtjänster. Likaså kan utbildningsinsatser behövas för att säkra exempelvis havens förmåga att reproducera fisk, eller bin och andra insekters betydelse för pollinering av växter. Det är nödvändigt för att långsiktigt trygga företagsamhet och jobb i hela landet. i (C) Per Lodenius (C) Per Åsling (C)