ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302431 · 2015-10-01 00:00:00 — Utökad kontroll vid slakt ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad kontroll vid slakt, bättre rättssäkerhet i tillsyn och tillämpning samt höjda bötesstraff för misskötsel av djur och tillkännager detta för regeringen. Vid slakt ska djurens hälsa kontrolleras. Officiella veterinärer från står för kontrollerna i samband med slakt. Det försäkrar att djuren är friska, vilket förhindrar att smittor sprider sig vidare till människor. Djurägaren intygar via en djurägarförsäkran att djuret är friskt och det slutgiltiga ansvaret ligger hos slakteriet. Kontrollerna är även till för djurens hälsa. För att djuren ska få slaktas måste de bedövas innan. De ska bedövas på rätt sätt och hanteras väl också vid slakt. Djurskyddet innebär att kontrollerar djurens hälsotillstånd innan och även kontrollerar hur slakten har utförts efter. Kontrollerna har resulterat i att flera fall har upptäckts och polisanmälts, exempelvis när kor kommer till slakteriet högdräktiga med kalvar, djur täckta av gödsel som fräter på huden och djur med inåtväxande horn. Det är bra att skärper sina kontroller av slakterier. Fallen med de misskötta djuren visar att vissa djurägare inte ser de nuvarande bötesstraffen och kontrollerna som tillräckligt avskräckande. Medierna har också uppmärksammat olikheter i tillsyn och tillämpning av djurskyddslagstiftningen över landet. Det är rättsosäkert och urholkar tillämpningen av djurskyddslagen. Därför behöver regeringen se till kontrollerna utökas, rättssäkerheten blir bättre och att bötesstraffen höjs för misskötsel av djur.
mot · H302432 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna aborträtten och inte införa rätt till vårdvägran och tillkännager detta för regeringen. Den svenska aborträtten har brett politiskt stöd. Den har också brett stöd hos medborgarna. Det vore mycket olyckligt att förändra ordningen vi har genom att införa rätt till vårdvägran inom abortvården. På så sätt inskränks aborträtten i praktiken. riksdag ska stå upp för och värna den svenska aborträtten. Debatten om så kallad samvetsfrihet inom abortvården har med olika intensitet pågått sedan den nuvarande abortlagstiftningen infördes. abortlagstiftning fastslår rätten till självbestämmande över sin kropp, sin hälsa, sin framtid och sitt liv. Det är grundläggande mänskliga rättigheter och en lagstiftning att värna om. När den nuvarande abortlagen infördes valde lagstiftaren att inte införa specifika bestämmelser om så kallad ”samvetsfrihet” inom abortvården. Istället hänvisas till normala arbetsrättsliga principer och arbetsgivarens rätt att leda och fördela arbetet. Det betyder att om en anställd inte vill utföra vissa arbetsuppgifter får arbetsgivaren se om det finns annat lämpligt arbete att utföra. Om så inte är fallet är arbetsvägran grund för uppsägning.
mot · H302434 · 2015-10-01 00:00:00 — Översyn av lagstiftningen om sjöfylleri ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av bestämmelserna om sjöfylleri i sjölagen och tillkännager detta för regeringen. infördes nya bestämmelser om sjöfylleri i sjölagen där gränsen för sjöfylleri sattes till . Det har varit en lagstiftning som kraftigt ifrågasatts av många inom fritidsbåtlivet. Mot den bakgrunden är det viktigt att lagstiftningen och dess effekter följs upp för att se om lagstiftningen har uppnått de resultat som avsågs.
mot · H302435 · 2015-10-01 00:00:00 — Rimliga sociala skyddsnät för utsatta EU-medborgare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hjälpa utsatta EU-medborgare på ett värdigt sätt och tillkännager detta för regeringen. Antalet utsatta människor som tigger för sin försörjning har ökat dramatiskt i och stora delar av . Länder i vår närhet har infört olika typer av förbud vilket gör att problemet sopas under mattan utan att lösas. Den fria rörligheten i EU är en av grundbultarna och är något fortsatt ska stå upp för. Däremot är det oacceptabelt att medlemsstater i EU inte har rimliga sociala skyddsnät för sina medborgare som gör att deras mest utsatta medborgare tvingas till tiggeri i de andra av EU:s länder. Regeringen bör jobba tillsammans med de andra länderna inom EU för att förbättra skyddet för utsatta EU-medborgare där de kan tas om hand på ett värdigt sätt i det land de befinner sig. Regeringen bör tillsammans med de andra EU-länderna se över möjligheterna till ett system där notan skickas till det land där dessa människor är medborgare. Den fria rörligheten ska inte kunna missbrukas av medlemsländer som vill slippa undan ansvar för sina allra mest utsatta medborgare. Ett sådant system skulle kunna möjliggöra för tak över huvudet och mat till de människor som befinner sig i andra EU-länder och tigger för sin försörjning.
mot · H302436 · 2015-10-01 00:00:00 — Premieringsmodeller för soldater i utlandstjänst ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur andra länders premieringsmodeller ser ut för soldater i utlandstjänst för att sedan göra om systemet i och tillkännager detta för regeringen. I en osäker och otrygg värld är det fortsatt viktigt att är med och bidrar med både militär och civilt bistånd för att hjälpa våra medmänniskor i nöd. Våra soldater och deras familjer utsätts för stora prövningar när de är iväg i utlandstjänst. I t.ex. räknas i utlandstjänst som två när det gäller pension. Så en soldat som tjänstgjort i utlandet kan med samma förmåner gå i pension . Soldater som gör utlandstjänst bör premieras även i . Vi bör i se över hur andra länder gör för att premiera sina soldater i utlandstjänst för att sedan göra ett bättre system i för detta.
mot · H302437 · 2015-10-01 00:00:00 — Kunskap om möjlighet till samtycke ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att få myndigheter att tydligare upplysa den enskilde om möjligheten till samtycke och tillkännager detta för regeringen. Mängder av enskilda fall har kommit fram i medier för att personerna ifråga valt att exponera sig. På grund av sekretess och hänsyn till den enskilde individen kan exempelvis inte uttala sig i enskilda fall. Som läsare är det lätt att känna empati för dem som hamnar mellan stolarna eller av andra skäl inte får det stöd som vi alla tycker är rimligt. Ofta är inte läget så svart eller vitt som massmedier eller politiker vill måla upp men den bilden träder sällan fram. Alla som arbetar inom hälso- och sjukvården har tystnadsplikt, något som är viktigt att värna om i lagstiftningen. Det betyder att ingen får lämna ut uppgifter om en individ, sjukdom, behandling eller om den enskildes privata situation utan att man som individ själv har godkänt det. Den som bryter mot tystnadsplikten och sekretesslagen kan straffas. I princip kan tystnadsplikten bara brytas om: du själv går med på det det står klart att du inte tar skada av att uppgifterna lämnas ut till exempel ett barn riskerar att fara illa – då är personalen skyldig att göra en anmälan till annan myndighet vissa myndigheter begär att få ut uppgifter med stöd av lag finns en regel om samtycke, vilket betyder att en enskild person kan godkänna att en myndighet röjer sekretessbelagda uppgifter om denne.
mot · H302438 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn med avsikten att ytterligare förenkla byggreglerna för studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. I många högskole- och universitetsstäder finns det ett stort behov av studentbostäder och mindre lägenheter för studenter. Krångliga byggregler gör att en del bostäder aldrig byggs och att de som byggs blir betydligt dyrare än vad som skulle kunna vara fallet. Det bör göras en större översyn i syfte att förenkla byggreglerna så att fler små och billiga bostäder kan byggas.
mot · H302439 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över lagstiftningen kring utsläppsrätter så att och andra flygplatser i utgår från samma regelverk, och tillkännager detta för regeringen. är ett av de länder som är mest vidsträckt, har en befolkning som har en stor spridning över landet och som dessutom ligger i utkanten av kontinenten. Därför är en välfungerande flygtrafik särskilt viktig för vårt land. Ska vara attraktivt så är det nödvändigt att vi har flygplatser som har en kapacitet för utrikestrafik som kan stå sig i konkurrensen med de stora flygplatserna i våra grannländer. Lika viktigt är att våra svenska flygplatser lever under miljökrav som är likartade som de som gäller i vår omvärld. fastställs utsläppsmängder för svenska flygplatser och generella förutsättningar för den verksamhet som bedrivs vid flygplatserna av domstol efter ansökan av det företag som äger eller bedriver verksamhet vid respektive flygplats. Även exempelvis och Miljödomstolen är berörda parter i detta arbete. är navet för svenskt utrikesflyg och måste även som enda flygplats i i sitt miljö- och klimatarbete också räkna med de utsläpp som orsakas av marktransporter till och från flygplatsen. Om denna regel skall gälla även kan inte flygtrafiken från utvecklas vidare och då riskerar man att tappa internationella flygrutter till andra närliggande länder där man endast ålägger flygplatserna att ta ansvar för de utsläpp som de själva direkt kan påverka. Det behövs därför en översyn av lagstiftningen kring utsläppsreglerna för svenska flygplatser som medför att regelverket blir mer enhetligt. ställning som knutpunkt för inrikesflyget riskerar annars att gå om intet eftersom flygplatsen då måste börja säga nej till mer trafik från flygplatsen. Självklart ska vi fortsätta arbetet med att minska också marktransporternas utsläpp men detta ansvar kan inte som främst bäras av den aktör som tar ett ansvar för sina egna klimatutsläpp. är av stor betydelse för hela landet och därför är det oerhört viktigt att få rimliga och moderna spelregler i konkurrensen med andra flygplatser av samma storlek. Därför finns det behov av att se över lagstiftningen kring utsläppsrätter så att och andra flygplatser i utgår ifrån samma regelverk.
mot · H302440 · 2015-10-01 00:00:00 — Samtal om kunskapsresultaten och utbildningens syfte ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur ett nyanserat samtal om kunskapsresultaten och utbildningens syfte kan komma till stånd och tillkännager detta för regeringen. De samtal som förs om skolans resultat på såväl lokal som nationell nivå, av såväl tjänstemän som politiker, tar sin utgångspunkt i de kortsiktiga målen och resultaten. De mätmetoder som används och ges mest utrymme i samtalen om skolans resultat fokuserar också på det som enkelt låter sig mätas och som är relativt kortsiktigt. Ett exempel kan vara genomsnittliga betygsresultat, ett annat kan vara elevernas resultat på nationella ämnesprov och ytterligare ett kan vara . Att mätningarna och samtalen om skolresultaten har ett sådant fokus tycks få konsekvensen att skolor det allt mer fokuserar på just det, det kortsiktiga och mätbara. Det betyder i sin tur att de långsiktiga målen, och resultaten, så att säga utbildningens syfte och egentliga existensberättigande som en demokratibärande, folkbildande och tillväxtskapande institution kommer i skymundan. Det skulle vara möjligt att också väva in mer långsiktiga perspektiv i samtalet och exempelvis lyfta hur vi presterar som nation när det kommer till en befolknings bedömda innovationsförmåga. genomförs, för att ta ett exempel, mätningar av nationers innovationsförmåga, Innovation Union Scoreboard. Dessa mätningar har gjorts och placerar sig högst i i samtliga mätningar, så också i den senaste. Dessa mätningar nämns aldrig i samtalet om vad en bra skola kan vara trots att en befolknings innovationsförmåga borde vara avhängig utbildningen i landet. Vad gäller innovation kommer de delar av lärandet, de förmågor som har med innovation att göra, i skymundan bakom den del av samtalet som präglas av begreppet ”kunskapsskola”. Det samtalet har fokus på hur elever kan ägna sig åt inlärning, d.v.s. imitation, medan vi också skulle behöva samtala om hur lärande som främjar innovation kan ske. Imitation och innovation står inte i motsatsförhållande till varandra. som en kunskapsnation som behöver en befolkning som genomgått en stor portion imitationslärande under sin skolgång behöver samma befolkning under samma skolgång också ha tillägnat sig förmågor att omsätta dessa kunskaper, inte minst innovativt. Det betyder att skolans viktiga arbete med att utveckla elevers förmåga till eget tänkande, reflektion, kreativitet och innovation kan vara i skymundan. Därför behöver samtalet om skolan, kunskapsresultaten, lärandet och utbildningens syfte nyanseras – från den nationella nivån ända ner till det enskilda lärarrummet.
mot · H302442 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta friskolereformens baksidor och tillkännager detta för regeringen. ”Det är otroligt enfaldigt med enfald. Det är ju mycket bättre med mångfald.” Så sa kulturministern vid ett sammanträde i ett helt annat ämne än det som är vid handen i denna motion. Men ungefär med det argumentet infördes möjligheten till fristående verksamheter på skolans område. En mångfald av pedagogiska idéer och utformningar av verksamheter var det friskolereformen syftade till. I ganska stor utsträckning var det också så det blev. Men det har följt med en del olyckliga konsekvenser med friskolereformen och det fria skolvalet. Dessa baksidor är det den här motionen handlar om. Friskolereformen och det fria skolvalet har fått segregerande effekter. De som aktivt väljer skola åt sina barn är i huvudsak resursstarka familjer. Barn till högutbildade föräldrar hamnar i bra skolor eftersom dessa föräldrar har möjlighet att bedöma kvaliteten. Det är ett känt och beforskat faktum att barn med högutbildade föräldrar lyckas bättre i skolan. Alltså är det så att de som bäst skulle behöva göra ett aktivt skolval, dvs. resurssvaga grupper, inte gör det. På det viset segregeras skolornas elevsammansättningar. Det finns aktiebolagsdrivna friskolor som tar ut stora mängder skattepengar i vinst. Det har blivit möjligt för företag som driver skolor att spara i verksamheten genom att försämra kvaliteten, t.ex. sänka lärartätheten, och på det viset göra stora vinster på att driva skolverksamhet. Skolor som drivs i vinstsyfte vänder sig ofta till barn som lyckas i skolan och som har just högutbildade föräldrar eftersom dessa elever vanligtvis är billigare att anordna skolgång för än barn som är i behov av särskilt stöd. Resursfördelningen som ligger till grund för den skolpeng som följer med varje elev speglar sällan behoven i tillräcklig omfattning. Det gör att segregationen som nämns här ovan accelererar. Skolor kan gå i konkurs. När en aktiebolagsdriven skola eller förskola är lönsam kan den försättas i konkurs. Detta skapar stora problem för de elever som går på skolan, deras föräldrar och inte minst deras hemkommuner som ju alltså blir skyldiga att erbjuda eleverna platser i sin verksamhet. Det kan röra sig om många elever och ställa till stora problem för den kommun det gäller. Vällovliga avsikter som förverkligats har alltså fört med sig ett antal allvarliga bekymmer i form av segregerande effekter, vinstuttag och skolkonkurser. Dessa bekymmer bör ses över för att minska skadeverkningarna de har för barn, elever, föräldrar, huvudmän och kommuner.
mot · H302443 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt pantsystem i EU för aluminiumburkar och petflaskor och tillkännager detta för regeringen. Det pågår en livlig gränshandel mellan nordiska länder och även med grannländerna och . En mängd varor färdas över gränserna med sina nöjda nya ägare. Att utveckla handel över gränserna är i grunden en bra effekt av vår allt mer öppna värld. Men som med allt annat medför det även en del utmaningar. En hel del av den pågående gränshandeln handlar om olika former av drycker. Dessa paketeras i första hand i burkar av aluminium och flaskor av plast, så kallade PET-flaskor. I våra respektive länder finns väl utbyggda system med pant på såväl flaskor som burkar men något gränsöverskridande pantsystem finns ännu inte. Detta medför att en stor mängd förpackningar hamnar i vår natur som skräp istället för i insamlingar för återbruk. Man räknar med att omkring 1 miljard aluminiumburkar finns utanför dagens pantsystem och även en stor mängd PET-flaskor. Bara aluminiumburkarna motsvarar aluminium. Man vet att återvinningen bland burkar och flaskor utanför pantsystemen är betydligt mindre. Att producera ny aluminium kostar cirka 20 gånger mer energi än att återvinna gammal aluminium från återvunna burkar. När det gäller plast från PET-flaskor vet vi att de bidrar till den samlade mängd mikroplaster som finns i . Denna plast äts av såväl fåglar som fiskar, det finns undersökningar som pekar på att av havsfåglarna har ätit plast, och görs inget åt det kommer vi 2050 se att av havsfåglarna ätit plast. Vidare räknar man med att plaster som de som finns i PET-flaskor tar runt att brytas ner om de hamnar i naturen. utredde ett EU-gemensamt pantsystem. Ett förslag var att inleda ett sådant system i ett mindre område, förslagsvis i . har bett sina respektive regeringar att arbeta för införandet av ett gemensamt pantsystem för aluminiumburkar och PET-flaskor. Dock har intresset från ländernas regeringar varit tämligen svalt. Det har främst talats om två metoder för åstadkomma detta. Det kan handla om ett helt gemensamt pantsystem mellan , , och inom ramen för det nordiska samarbetet. Detta skulle sedan kompletteras med avtal med respektive . Den andra varianten är att jobba enbart med bilaterala avtal mellan de inblandade länderna. Vilken metod man väljer är egentligen av underordnad betydelse. Det viktiga är att vi nu går till verkstad och sätter igång arbetet med att skapa ett gemensamt system för en pant på aluminiumburkar och PET-flaskor i hela EU/EES-området. Pantbeloppet bör sättas på en nivå som gör att det finns ett starkt incitament att lämna in sina flaskor och burkar. Vi menar att regeringen bör driva på detta arbete inom EU-samarbetet.
mot · H302445 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda de offentligt anställdas identiteter och tillkännager detta för regeringen. Många anställda jobbar under hård press, inte minst de som utför kontroll och de som tvingas fatta beslut som ibland uppfattas som obekväma och kränkande för den enskilde. Allt för ofta förekommer hot om våld och ibland även fysiska övergrepp. Här syftas det speciellt på personer i offentlig anställning där arbetsgivarens ansvar att sörja för en god arbetsmiljö är självklar. Våld och hot om våld kan ibland vara svårt att förutse men i de fall det skulle inträffa måste arbetsgivaren ta ansvar. Det har förekommit fall där man med hänvisning till offentlighetsprincipen har lämnat ut privata uppgifter om den anställde när det begärts ut. En offentligt anställd som hotas till livet av någon, som blivit föremål för granskning med personligt oönskade påföljder, är oacceptabelt. De anställda måste känna sig helt säkra på att arbetsgivaren inte lämnar uppgifter om privat telefon, adress och familjesituation till personen som hotar. Detta bör vara självklart. Dock är verkligheten inte alls tillfredställande i detta hänseende. Vi har statsanställda som lever med skyddad identitet eftersom arbetsgivaren inte garanterar att deras personuppgifter skyddas. En översyn av gällande ordning bör genomföras så att vi alltid kan garantera att den anställdes privatliv skyddas.
mot · H302446 · 2015-10-01 00:00:00 — Kungafamiljen och det svenska statsskicket ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra kungafamiljen till fria och jämlika svenska medborgare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det svenska statsskicket demokratiskt i verklig mening och tillkännager detta för regeringen. Att den svenska konstitutionen stadgar att statschefen föds till sitt ämbete är djupt odemokratiskt. I en demokrati skall individer vara fria och lika. Så är icke fallet för den svenska kungafamiljen då de saknar den grundläggande mänskliga rättigheten att styra över sina egna liv. Att avskaffa monarkin är en medmänsklig fråga och skulle dessutom bidra till att blir en demokratisk stat i verklig mening.
mot · H302447 · 2015-10-01 00:00:00 — Social snedrekrytering till universitet och högskolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att komma till rätta med social snedrekrytering till universitet och högskolor och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har gett Universitets- och högskolerådet i uppdrag att kartlägga och analysera lärosätenas arbete med breddad rekrytering till och breddat deltagande i högskolan. Det är bra. En levande högskoleutbildning behöver studenter med olika bakgrund och blandade åldrar. Det faktiska lärandet sker först när vi skaffar oss nya erfarenheter och interagerar med andra människor. De äldre studenterna utgör en viktig resurs eftersom de oftast är mycket studiemotiverade och har helt andra erfarenheter än sina yngre studiekamrater. 2008 togs 25:4-regeln bort av den dåvarande regeringen som när den infördes var ett försöka att minska den sociala snedrekryteringen till högskolan. Den som hade arbetslivserfarenhet kunde därmed uppnå grundläggande högskolebehörighet. Regeln innebar en andra chans för dem som ville ändra inriktning i livet. Denna möjlighet finns kvar eftersom regeln avskaffades inför antagningen 2008. Regeln innebär att du måste vara det kalenderår som utbildningen börjar och att du måste ha arbetat på minst halvtid. Dessutom krävs att du har läst minst två årskurser svenska och två årskurser engelska från en tvåårig eller treårig linje, alternativt svenska B och engelska A. För att minska den sociala snedrekryteringen skulle 25:4-regeln kunna vara ett av flera viktiga steg. Mot denna bakgrund bör regeringen överväga ytterligare åtgärder för breddad rekrytering som tar hänsyn till tidigare arbetslivserfarenhet. Möjligheten att införa ett liknande regelsystem som den tidigare 25:4-regeln bör övervägas.
mot · H302448 · 2015-10-01 00:00:00 — Dags för en bred skatteöversyn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av en bred skatteöversyn och tillkännager detta för regeringen. Det är genomförde en bred skatteöversyn. Den senaste översynen genomfördes i skattereformen 1990/91 och byggde på principer om ökad likformighet och neutralitet. Skattesatserna för kapital- och arbetsinkomster sänktes kraftigt som skattebaserna breddades. Under de knappa som gått sedan den svenska skattereformen har inkomstklyftorna påtagligt ökat. Ett stort antal avsteg gjorts från de ursprungliga principerna om likformighet och neutralitet. Till exempel är momsen inte längre enhetlig utan stora variationer förekommer. Ett annat exempel är att investeringar i fastigheter beskattas lägre än de flesta andra kapitalinvesteringar. Ett tredje exempel är de generösa villkoren som finns för egenföretagare att beskatta inkomster som kapitalvinster. De sammelsurium av undantag och särlösningar som genomförts sedan skattereformen har försämrat det svenska skattesystemets funktion. har olika regeringar med stöd av en majoritet i skruvat lite här och lagat lite där vilket resulterat i ett skattesystem som uppfattas som spretigt och otydligt. Dessutom har mycket hänt såsom medlemskap i och en internationalisering av ekonomi. Globaliseringen har bidragit till vinstförflyttningar till skatteparadis, vilket innebär förluster av skatteintäkter som så väl behövs för att garantera ett välfärdssamhälle som omfattar alla. Det är dags att se över behovet av en ny bred skatteöversyn som resulterar i ett system som är långsiktigt hållbart över flera mandatperioder, oavsett vilken politisk majoritet som styr. Den bör hantera beskattning på arbete, företag och kapital inklusive ränteavdragen samt ta hänsyn till de ökade inkomstklyftorna och inte minst ha en bred förankring bland medborgarna.