mot · H3023244 · 2015-10-07 00:00:00 — Situationen i vår omvärld är både orolig och oförutsägbar, med konflikter som rasar på flera kontinenter. Därför är det viktigt att även fortsättningsvis är berett att delta i internationella insatser utomlands, exempelvis inom ramen för FN, EU, Nato och särskilt bildade koalitioner. liberalerna motsatte sig tillsammans med de andra allianspartierna den nedläggning av som regeringen aviserade i budgetpropositionen . har regeringen gått vidare i frågan och avvecklingen är ett faktum. Det beklagar vi. En nedläggning av myndigheten kommer leda till minskad transparens och ökad kompetensflykt. beslutade att göra värnplikten vilande i fredstid. Men beslutade också att plikten kunde införas på nytt om läget i omvärlden drastiskt försämrades eller om försvaret inte kunde rekrytera frivilliga soldater. Vi står nu inför en situation där båda dessa scenarier blivit verklighet. Försvarsmakten upplever stora svårigheter med att bemanna försvaret fullt ut med anställda yrkessoldater. har cirka hälften av försvaret kunnat bemannas på frivillig väg. Rekryteringen klarar helt enkelt inte att tillgodose försvarets personalförsörjning. hoppar soldaterna av . Utöver det har läget i omvärlden snabbt försämrats. liberalerna anser därför att processen för att aktivera värnplikten behöver påskyndas. En aktiverad värnplikt ska inte ersätta ett yrkesförsvar, utan komplettera den rekrytering av soldater som sker på frivillig väg. Vi vill ha ett system som är en kombination av yrkesförsvar och värnplikt, i likhet med vad som finns i till exempel och . Med värnplikten ser vi till att försvaret snabbt kan mobilisera. Anställda soldater säkerställer hög beredskap och gör att kan delta i internationella insatser. En återinförd värnplikt skulle innebära att vi aktiverar värnpliktslagen där en allmän och könsneutral mönstringsplikt ska ingå. Det är inte en fråga om att återställa plikten som den tidigare såg ut, med tiotusentals som kallades in för att genomföra allmän värnplikt. I stället handlar det om att de luckor som finns i förbanden ska kunna fyllas upp och tillräcklig kompetens tillföras. behöver dessutom fler enheter som snabbt kan kallas in vid ett försämrat läge. Dagens yrkesförsvar har för få krigsförband. Fördelen med värnplikt är att man snabbt kan öka antalet förband. Resultatet av vårens försvarsuppgörelse, som liberalerna ställde sig utanför eftersom ambitionerna var alltför lågt satta, blev en ännu en bred utredning av personalförsörjningen, inklusive en studie av värnpliktssystemet i och . Även om en utredning är ett steg i rätt riktning hade liberalerna föredragit en aktivering av värnplikten här och . Vi vill ta ett substantiellt steg mot en aktivering av värnplikten genom att införa en pilotverksamhet med plikt . Det står klart att de medel som regeringen anslagit för att stärka svensk försvarsförmåga är långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som fred och säkerhet ställer. Det kräver ökade resurser. Vi anser att de ekonomiska anslagen sammantaget, inklusive en kompensation för ökade ungdomsarbetsgivaravgifter och hyreshöjningar för Försvarsmakten och , bör höjas. Sammantaget innebär reformen 2016 ett resurstillskott på över anslag 1:1, 1:2, 1:3 och 1:6. Inom ramen för våra satsningar på anslag 1:1 finansieras den försöksverksamhet med plikt 2016 som föreslås. De som avsätts på anslag 1:6 möjliggör att ca 700 personer mönstrar på försök . liberalerna prioriterar satsningar på försvaret, men oavsett resurserna behöver försvaret även stärkas genom ett svenskt Natomedlemskap. kan inte uteslutande spendera sig till den nödvändiga försvarsförmågan. Den säkras genom samarbete. För ett litet land måste nationell säkerhet uppnås i samarbete med andra. Ett medlemskap i skulle skapa förutsättningar för ett djupt och förtroendefullt samarbete med de övriga nordiska och baltiska länderna. Vi skulle vara med och fatta beslut i stället för att passivt invänta andras ställningstaganden. Att under har utvecklat ett mycket nära samarbete med Nato konstateras i en utredning som tillsattes av alliansregeringen för att se över internationella försvarssamarbeten. Utredaren betonar att har ställt upp i alla större FN-mandaterade Natooperationer. har också i stor utsträckning deltagit i Natoledda övningar i . står utanför Natos kollektiva försvar och medbeslutande. Bertelman drar slutsatsen att ett svenskt medlemskap i bör utredas. Den slutsatsen är både rimlig och riktig. Därför krävde liberalerna i de försvarssamtal som fördes inför vårens försvarsbeslut en utredning av ett svenskt Natomedlemskap. Regeringen valde bort en utredning. I stället kom regeringen och de tre övriga allianspartierna överens om en allmängiltig säkerhetspolitisk utredning om för- och nackdelar med internationella samarbeten i stort – i princip detsamma som Bertelman redan gjort. Därtill får utredningen inte utvärdera den militära alliansfriheten. Det beklagar vi. Däremot välkomnar vi att alla allianspartier numera är på väg att ställa sig bakom ett svenskt Natomedlemskap, något som liberalerna tog ställning för . Det försämrade omvärldsläget kräver snabba svar på hur vi bäst förbereder ett svenskt medlemskap. liberalernas mål är en Natoanslutning under innevarande mandatperiod. Inget annat kan på ett lika avgörande sätt förbättra vår nationella säkerhet. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap liberalernas anslagsfördelning, mnkr Avvikelse jämfört med regeringen, mnkr Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Beredskap för internationella insatser. Anskaffning av materiel och anläggningar 2015:1577, egna beräkningar Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd Under utgiftsområdet Internationellt bistånd finns sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för Sida, , , anslag för internationellt utvecklingssamarbete och anslaget för utvärdering av internationellt bistånd. Liksom för liberaler är internationalismen en central värdering för liberalerna . Ett generöst bistånd är ett uttryck för denna värdering och en konkret form av solidaritet med människor i andra länder och ansvarstagande för vår omvärld. Vi noterar med oro att regeringen , utifrån den nya beräkningsmodellen, inte uppfyller det så kallade enprocentsmålet, det vill säga att av bruttonationalinkomsten ska gå till internationellt bistånd. liberalerna har därför ett högre sammanlagt resurstillskott till det internationella biståndet än regeringen. liberalernas utvecklingspolitik tar sin utgångspunkt i varje människas egen inneboende förmåga och tanken att vi har ett ansvar för vår omvärld, i synnerhet för människor som lever i länder där det råder fattigdom och förtryck. Demokrati och frihet är det viktigaste verktyget för att bekämpa fattigdom och skapa en hållbar utveckling. De fattigaste länderna i världen tillhör de ofriaste. I länder där man inte får rösta eller uttrycka sig fritt är människor ofta även förhindrade att äga, handla, ärva, belåna eller fritt teckna kontrakt. Dessa civilrättsliga restriktioner kväver individers inneboende kraft och förhindrar ekonomisk utveckling. Det gäller i synnerhet för kvinnor. Om kvinnor i dessutom inte kan välja sina lagstiftare blir det inga satsningar på mödravård. Om flickor förvägras tillgång till utbildning är möjligheten liten att kräva samma rättigheter som män. Om medborgarna inte kan välja sin företrädare, kan de inte heller rösta fram beslutsfattare som prioriterar insatser för en bättre miljö. Det är därtill en empiriskt belagd erfarenhet att det i demokratier inte uppstår akut hungersnöd. Därför är demokrati och mänskliga rättigheter centrala mål inom biståndet. liberalerna har kämpat för att demokrati, yttrandefrihet, jämställdhet och biståndseffektivitet ska få en framträdande roll i biståndspolitiken. Den synen fick stort genomslag i den omläggning av svenskt utvecklingssamarbete som alliansregeringen genomförde. Antalet samarbetsländer minskade från 70 till drygt 30 länder. En särskild kategori för bistånd till demokratikämpar i diktaturer som , och skapades, och blev demokrati en av huvudprioriteringarna i biståndet. liberalerna arbetar för att denna inriktning även framöver ska prägla svenskt utvecklingssamarbete. Demokrati kan inte byggas utan demokrater, och demokrati kan inte byggas utan ett engagemang underifrån. Lika sant är demokrati aldrig uppstår i ett vakuum. Därför är det centralt att genom sin utrikes- och biståndspolitik i än högre grad än stöttar demokratiseringsprocesser och enskilda demokratiaktivister. Den demokratiska utvecklingen är på tillbakagång världen över. Här kan biståndet göra verklig skillnad. liberalerna föreslår ett demokratilyft i svenskt bistånd. Inom ramen för demokratilyftet ska stödja enskilda demokratiaktivister genom att öronmärka biståndspengar till demokratistipendier för aktivister som vill studera i . Det ska också inrättas ett program för privatpersoner i mottagarländer inom ramen för biståndsverksamheten. Detta för att stödja individer som är centrala för övergången till demokrati. Med start anslår liberalerna ytterligare på anslag 1:1 till insatser för främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter. liberalerna är kritiskt till att regeringen skär ner på den särskilda satsningen för mänskliga rättigheter och demokratisering. Satsningen syftar till att stärka förändringsaktörer, huvudsakligen individer och aktörer i civila samhället, som verkar för demokratisering och yttrandefrihet. Mot bakgrund av det allvarliga läget för den demokratiska utvecklingen i många delar av världen, ser vi det nödvändigt att återställa anslagsposten till nivå. Vi ser också att det finns stora utmaningar inom det humanitära biståndet. UNHCR står inför en massiv uppgift, och stöd till detta FN-organ behöver prioriteras. menar liberalerna att det är möjligt att genomföra en långsammare uppräkning av medel till , Gröna Fonden, då redan gjort stora påfyllningar i fonden. Den långsammare uppräkningen av anslag till den Gröna fonden omfattar 557 miljoner 2016. Därmed frigör vi till prioriterade insatser för att stärka UNHCR:s arbete med flyktingar i och samt 57 miljoner till särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokrati. Samtliga dessa förändringar påverkar anslag 1:1 De förändringar kring stödboenden som redovisas på utgiftsområde 13 medför lägre avräkningar från biståndet än de regeringen föreslår. Sammantaget är effekten på anslag 1:1 80 miljoner 2016. liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2016–2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:2. måste fortsätta driva på i frågor som hos många biståndsgivarländer betraktas som politiskt känsliga, framför allt kvinnors rätt till sin kropp, sin sexualitet och rätten till fri abort – det som brukar beskrivas som sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter – samt hbt-personers rättigheter. Vår vision på lång sikt är att utvecklingen i världen blir så positiv att bistånd inte längre behövs och därmed kan avvecklas. Men dit är det långt. Förtryck och ofrihet, svält och undernäring, mödradödlighet, brist på skolgång och sjukvård är utmaningar som måste mötas. liberalerna är en garant för ett värderingsstyrt, solidariskt och effektivt bistånd. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Avvikelse mot regeringen mnkr Utvärdering av internationellt bistånd Demokratilyft i biståndet. Ökade resurser till UNHCR. Långsammare uppräkning av medel till Gröna fonden. Nej till regeringens neddragning av medel till mänskliga rättigheter och demokratisering. Konsekvensändring från OU13. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 8: Migration Utgiftsområde 8 omfattar frågor som rör utlänningars rätt att resa in i och vistas i samt frågor som rör mottagande av asylsökande. Vi lever i med flyktingströmmar som saknar motstycke i historien. Nästan 60 miljoner människor är på flykt undan krig, konflikter och förföljelse. Det är den högsta siffran som uppmätt, och antalet ökar dramatiskt. En mycket liten del av alla världens alla flyktingar tar sig till , och en mindre del av dem som tar sig till fortsätter till . För liberalerna är det självklart att och måste göra mer för att hjälpa människor som flyr från krigets helvete i och från IS terrorvälde. liberalerna värnar asylrätten. ska vara ett öppet, tolerant och dynamiskt land. Människor som flyr krig och förföljelse ska kunna få skydd i vårt land. Vi värnar om dem som drabbas av personlig förföljelse och som tvingas fly på grund av politisk övertygelse, etnicitet, religion, kön, sexualitet eller könsidentitet. Barns behov ska särskilt värnas. liberalerna vill se fler lagliga vägar in i EU. Människor ska inte behöva riskera sina liv på väg till säkerhet eller vara hänvisade till människosmugglare. Vi vill införa asylvisum som ska kunna sökas på EU-ambassader, och vi vill avskaffa det så kallade transportörsansvaret som ålägger flygbolag och andra transportföretag myndighetsliknande uppgifter. Vårt fokus ska vara på dem som behöver vår hjälp mest. Därför behöver helt ogrundade asylansökningar handläggas och avslås snabbare. liberalerna har länge betonat vikten av solidaritet inom EU vad gäller ansvar för asylsökande. Det är viktigare än någonsin när rekordmånga människor nu är på flykt. är flyktingmottagandet inom EU ojämnt fördelat, och och är de länder som tar emot flest asylansökningar. liberalerna anser därför att ska driva på för en mer varaktig lösning för att dela ansvaret avseende flyktingmottagandet. Systemet bör utgå från en fördelningsnyckel som grundas på befolkningsmängd, BNI och andra relevanta faktorer. Den uppgörelse som träffats är ett första steg, men helt otillräcklig för att skapa ett långsiktigt hållbart system. I den rådande akuta situationen behöver alla länder göra mer, även . liberalerna anser att ska öka antalet kvotflyktingar från dagens 1 900 personer till cirka 5 000 personer 2017. är en realistisk bedömning, givet de administrativa begränsningar som finns inom det internationella systemet, att 2 900 flyktingar kan tas emot. Sammantaget innebär reformen 2016 ett resurstillskott på över anslag 1:1 och 1:3. Antalet som söker skydd i är det högsta sedan . ansökte drygt 81 000 människor asyl i . Antalet asylsökande och åren framöver kommer fortsatt ligga på höga nivåer. Det ställer stora krav på vårt mottagningssystem som måste dimensioneras och reformeras därefter. Fler kommuner måste göra mer. Flyktingmottagandet är ett nationellt åtagande och ansvaret måste vara gemensamt. Många kommuner tar ett stort ansvar, medan andra inte gör tillräckligt. Denna extraordinära situation kräver mer av alla. Vi anser därför att staten i yttersta fall ska kunna ålägga kommuner att ta emot fler. För att ge kommunerna bättre förutsättningar för ett effektivt och bra sätt att ta emot fler nyanlända behöver det statliga stödet öka. Under utgiftsområde 13 anslag 1:2 presenteras liberalernas förslag till ökade statligt stöd till kommuner som tar emot nyanlända. liberalerna anser att det är viktigt att kommuner som tar emot asylsökande elever får ett utökat ekonomiskt stöd för att kunna erbjuda en bra skolgång. Vidare ökar antalet ensamkommande flyktingbarn och mottagandet behöver individanpassas bättre. liberalerna anser att stödboenden bör införas som placeringsform för ensamkommande flyktingbarn som inte har särskilda vårdbehov och därmed inte bör bo på så kallade HVB-hem. Vi räknar med att fler barn och ungdomar kommer att bo i stödboenden, och vi gör därför en besparing på denna punkt jämfört med regeringen. Detta utvecklas under utgiftsområde 13. liberalerna anser också att statens ersättning till kommunerna för ensamkommande barn bör beräknas enligt schablon. I enlighet med regeringens förslag föreslår liberalerna därmed ökade resurser till anslag 1:2. Boendefrågan är central för asylsökande och nyanlända. Drygt 10 000 personer, ett antal som förväntas växa, är kvar på boenden trots att de fått uppehållstillståndsituation. Deras möjligheter att snabbt komma in i det svenska samhället försenas, vilket är dåligt både för individen och för samhället. liberalernas integrationsarbetsgrupp har föreslagit en rad åtgärder för att förbättra boendekedjan för nyanlända. Ett högt asylmottagande kräver snabba och kreativa lösningar, till exempel inventering av alla bostadsmöjligheter såsom lokaler och modulboenden. Det behövs en effektivare statlig organisation och fler långsiktiga anläggningsboenden till rimligt pris. Vidare bör, enligt arbetsgruppen, ges förutsättningar att driva anläggningsboenden och de dyra tillfälliga anläggningsboendena tas bort. Lägenheter ska prioriteras för dem som har erhållit uppehållstillstånd, särskilt barnfamiljer. För att klara av ett ökat asylmottagande måste vi ha en politik som håller hela vägen och som ger människor verkliga möjligheter att komma in i det svenska samhället. Det kräver viktiga reformer och framförallt krävs en öppen, flexibel och modern arbetsmarknad och en liberal bostadspolitik. Detta utvecklas under utgiftsområde 13 Integration. Arbetskrafts- och företagarinvandring bidrar till tillväxt. liberalerna har medverkat till att det är lättare att komma till som arbetskraftsinvandrare. Arbetskraftsinvandrare från länder utanför EU/EES utgör av det totala antalet sysselsatta i , men de hjälper till att minska bristen på arbetskraft i många sektorer. De finns i alla yrken, och ofta är de högt kvalificerade. Arbetet med att underlätta för arbetskrafts- och företagarinvandring bör fortsätta. Det bör bli enklare att få tillstånd att komma hit för att söka arbete eller starta företag för den som kan försörja sig i . liberalerna medverkade till att alliansregeringen lade fram reformförslag för att underlätta för doktorander att kvalificera sig för permanent uppehållstillstånd i . Genom denna reform har det också blivit möjligt för studenter att stanna kvar efter slutförda högskolestudier för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna att starta näringsverksamhet i . Dessutom har det införts enklare och tydligare regler för medföljande familjemedlemmar till näringsidkare och studenter. liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2016–2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. På detta utgiftsområde påverkas anslagsposterna 1:1 och 1:4. liberalernas anslagsfördelning, mnkr Avvikelse jämfört med regeringen, mnkr Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar 2015:1489, egna beräkningar Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. 2015:1489, egna beräkningar Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar hälso- och sjukvårdspolitik, folkhälsopolitik, funktionshinderspolitik, politik för sociala tjänster – omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, personer med funktionsnedsättning, barnrättspolitik samt alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- samt spelpolitik. Människors efterfrågan på välfärdstjänster väntas öka i högre takt än tillväxten. En högre andel äldre i befolkningen, nya och effektiva men kostsamma läkemedel och medicinska behandlingar samt behovet av stora investeringar i teknik kräver stora resurser och hög kompetens. Svårigheterna blir särskilt tydliga i mindre landsting och kommuner där befolkning och skatteunderlag minskar. Utvecklingen riskerar att ge upphov till större skillnader i både utbud och kvalitet beroende på var man bor. Kvaliteten på såväl vård som omsorg och insatser varierar mellan kommuner och mellan landsting och regioner, men också inom dessa. Orättvisan följer inte bara geografi. Kvinnor får generellt sämre vård än män liksom socioekonomiskt svaga grupper får sämre vård än de med högre utbildning och inkomst. Människor med mer komplexa vårdbehov hamnar alltför ofta i kläm – eller i glappet – mellan landsting och kommun, mellan primär- och specialistvård och mellan olika typer av specialiserad vård. Välfärdstjänsterna behöver finansieras, men de behöver också bemannas. Vården och omsorgen behöver locka fler och de som arbetar där behöver få arbeta på toppen av sin förmåga. Ny teknik och nya idéer måste användas bättre. Innovationer, både de som handlar om avancerad medicinteknik och de som handlar om kloka rutiner i äldreomsorgen, måste snabbare tas tillvara och spridas. Valfriheten mellan olika alternativ i vård och omsorg behöver värnas och utvecklas vidare. behöver den enskildes inflytande över och delaktighet i sin egen vård och omsorg öka. liberalerna har länge använt uttrycket ”det glömda ” för att beskriva sina socialpolitiska ambitioner. De som mest behöver stöd är ofta de som själva har svårast att göra sig hörda. handlar det till exempel om missbrukare, psykiskt sjuka, hemlösa, utsatta barn och personer med funktionsnedsättningar. En liberal politik för att undanröja funktionshinder är en politik för mänskliga rättigheter för alla. liberalerna har varit pådrivande vid flera viktiga reformer för delaktighet och jämlikhet för personer med funktionsnedsättning, inte minst LSS-reformen. Intentionerna i den reformen behöver värnas, och därför behöver lagen förtydligas och innehållet utvecklas med fokus på rätten att ha ett arbete, vara förälder och leva ett jämlikt liv. Det handlar bland annat om definitionen av så kallade grundläggande behov samt om personkretsindelningen är ändamålsenlig. liberalerna har accepterat uteblivna och låga uppräkningar av schablonersättningen för assistans , eftersom det har pågått ett arbete med att reformera ersättningssystemet så att det blir rättvist, rättssäkert, förutsägbart och långsiktigt hållbart. Det arbetet behöver återupptas. har vi sett en ökning av fattiga EU-medborgare som kommer till för att tigga på gatorna. Majoriteten kommer från länder som och . Orsaken till att fler fattiga EU-medborgare kommer till är utbredd fattigdom, utanförskap och främlingsfientlighet i hemländerna. Den långsiktiga lösningen på tiggeriproblematiken finns i grunden i länder som och . Organisationer såsom Hjärta till Hjärta, Röda Korset och bedriver konkret och effektivt arbete lokalt i t.ex. och . liberalerna anser att bör rikta direktstöd till dessa organisationer. Vi föreslår därför att ett nytt anslag 2:5 Vissa internationella insatser skapas. Medlen syftar till att stödja organisationer som arbetar på plats för att förbättra situationen för fattiga EU-medborgare. liberalernas politik när det gäller fattiga EU-medborgare utvecklas även i en särskild kommittémotion. Utbildning, ansvar och erfarenhet ska löna sig. Även sjuksköterskor ska ha större möjligheter till att göra karriär och få högre lön. liberalerna vill därför, på samma sätt som vi gjorde för lärare under alliansregeringen, genomföra karriärreformer i ytterligare ett yrke. Vi vill höja lönen för de allra bästa specialistsjuksköterskorna. En specialistsjuksköterska har minst en fyraårig högskoleutbildning. Enligt är det få landsting som premierar vid lönesättningen att sjuksköterskor vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. Det gör att det i genomsnitt tar för en specialistsjuksköterska att tjäna ihop bara till kostnaden för sin utbildning. Så borde det inte vara. I ett första steg bör ca 1 000 tjänster som förste specialistsjuksköterskor kunna skapas genom ett nationellt statsbidrag, så att av specialistsjuksköterskorna kan göra karriär. Reformen beräknas försvaga de offentliga finanserna med ca på anslag 1:6. Alla människor är olika, också när vi blir äldre.