mot · H3022484 · 2015-10-06 00:00:00 — Riv hindren – alla har rätt till ett rörligt liv 3Moderata värderingar och utgångspunkter 4Alliansregeringens reformer gällande funktionshinder 4.1 Personlig assistans – åtgärder för ökad kvalitet och trygghet 4.2 Särskilt tandvårdsstöd för personer med funktionsnedsättningar 4.3 Ett mobilitetsstöd som komplement till färdtjänst 4.4 Tydligare diskrimineringslag gällande tillgänglighet för alla 4.5 Förslag för att motverka fusk och överutnyttjande 4.5.1 Skärpta krav på tillstånd att bedriva personlig assistans 4.5.2 Utökad tillsyn gällande tillståndshavare 4.5.3 Återkrav gällande felaktigt utbetald assistansersättning 5Fem samhällsutmaningar gällande alla människors rätt till ett rörligt och aktivt liv 5.1 Kvalitet inom personlig assistans 5.2 Framtida kompetensförsörjning – konkurrensneutralitet 5.3 Otydlig ansvarsfördelning inom personlig assistans 5.4 Möjliggöra för fler människor med funktionsnedsättning att få ett arbete 5.5 Kostnadsutveckling och beräkningsmodell inom personlig assistans 6Tio förslag att skapa förutsättningar för ett rörligare liv 6.1 Stärkt kvalitet – inom personlig assistans 6.2 Säkra kompetensförsörjning – ta fram en nationell strategi 6.3 Utveckla lagen om valfrihet i funktionshindersverksamhet 6.4 Ett strategiprogram – fler personer med funktionsnedsättning i arbete 6.5 Förbättra nationella kvalitetsjämförelser 6.6 valfrihet av hjälpmedel 6.7 Utvecklingsarbete – konkurrensneutrala villkor för personlig assistans 6.8 Skapa fler alternativa boendeformer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla strategier och värna genomförandet av lagen om valfrihetssystem (LOV) för personer med funktionsnedsättning och i dess verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra arbetet med att skapa fler alternativa boendeformer som är mer anpassade för äldre och människor med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående genomföra ett strategiprogram för att bättre stärka insatser för att fler personer med funktionsnedsättning ska kunna komma i arbete efter egen förmåga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra ett strategiskt arbete för att förbättra nationella kvalitetsjämförelser av personlig assistans ur ett brukarperspektiv i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna LOV genom att genomföra en översyn av hur valfrihet av hjälpmedel kan värnas och landstingens och regioners ansvar för hjälpmedel förtydligas i hälso- och sjukvårdslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra ett fokuserat utvecklingsarbete för konkurrensneutrala villkor mellan offentliga och fristående alternativa anordnare av personlig assistans i syfte att värna valfrihet för alla brukare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt kvalitet inom personlig assistans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt ta fram en nationell strategi för att säkra kompetensförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om efterfrågad kompetens och att kunna tjänstgöra som god man och anhörig vårdare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalitetssäkring och kontroller av gode män och tillkännager detta för regeringen. Moderata värderingar och utgångspunkter Varje enskild människa är den viktigaste utgångspunkten för politik och vårt samhällsengagemang. Våra värderingar formas av vår syn på människan. Vi ser hela människan. Vi vet att varje människa har stora förmågor och möjlighet att utveckla dessa och växa när man möter nya utmaningar, som människan ibland ställs inför svåra situationer och prövningar där man behöver hjälp och stöd, ibland mer än samhället förmår att klara av. är ett av världens bästa länder att växa upp i för barn och unga. Det ska fortsatt vara så. ska vara ett land där alla blir sedda, hörda och känner sig behövda oavsett ålder, bakgrund och erfarenheter. Att ha en funktionsnedsättning ska inte behöva betyda att man plötsligt ses som ett kollektiv där alla är lika med exakt samma behov av stöd och hjälp. Däremot ska alla med en funktionsnedsättning kunna delta i samhället på så jämlika villkor som möjligt. En viktig utgångspunkt för syn på personlig assistans och annan hjälp till människor med en funktionsnedsättning är att stödet ska finansieras gemensamt, rättvist och solidariskt, ges efter behov och vara tillgänglig för alla oavsett vilken betalningsförmåga den enskilde har och var i landet hon eller han bor. Vi värnar om valfrihet och etableringsfrihet. Det är ett viktigt gemensamt ansvar att säkra kompetensförsörjningen inom personlig assistans. Vår strävan är ett värdigt liv för alla. Att de som av olika anledningar mist stora delar av sin rörlighetsförmåga ska kunna fortsätta leva sitt vanliga liv också när man är i behov av omfattande assistansinsatser. Personlig assistans är en frihetsreform som vi är stolta över att ha infört. Den är en reform för ökad frihet i sin allra bästa bemärkelse. Det hindrar inte att även denna innehåller brister i struktur och utformning. Det finns anledning att se över inslag i reformen för att utveckla högre kvalitet, tydlighet och fördelning av ansvar och befogenheter. Alla som arbetar inom områden som berör funktionshinder eller som driver verksamhet inom ramen för stöd till människor med funktionsnedsättningar ska ha rätt till en rimlig arbetsmiljö. Det måste alltid löna sig att arbeta, vidareutbilda sig, utveckla kvalitet och effektivitet. Människors vilja att anstränga sig och specialisera sig ska uppmuntras. Vår utgångspunkt är att alla förslag till reformer måste prövas mot vad de offentliga finanserna ger utrymme för och samhällsekonomin medger. Alliansregeringens reformer gällande funktionshinder Alliansregeringens reformer gällande funktionshinder hade en tydlig inriktning att öka alla människors möjligheter till ett rörligt liv. Denna kortfattade beskrivning av reformerna är inte heltäckande, som den ändå speglar strävan allianspartierna hade och har att dels höja kvalitet, valfrihet och motverka fusk inom personlig assistans, dels öka alla människors möjligheter till rörligare liv, oavsett funktionsnedsättning. 4.1 Personlig assistans – åtgärder för ökad kvalitet och trygghet I alliansregeringens proposition 2009/10:176 Personlig assistans och andra insatser – åtgärder för ökad kvalitet och trygghet föreslogs bland annat att det ska krävas tillstånd för enskilda assistansanordnare att få bedriva verksamhet med personlig assistans. Målsättningen med lagen för stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) är att främja jämlika levnadsvillkor för människor med omfattande funktionsnedsättningar och full delaktighet i samhällslivet. Det är mycket höga och goda målsättningar som kräver stora gemensamma ansträngningar att uppfylla. De bestämmelser som finns i LSS om tillståndsmyndighet, sanktionsmöjligheter och överklaganderätt ska även gälla i fråga om tillstånd för verksamheter med personlig assistans. Verksamheten med personlig assistans ska grundas på respekt för den enskildes rätt till självbestämmande och integritet. Därtill att de berörda brukarna av assistansen i största möjliga utsträckning ska ges inflytande och medbestämmande över utformningen av insatserna. 4.2 Särskilt tandvårdsstöd för personer med funktionsnedsättningar finns ett nytt generellt tandvårdsstöd för vuxna patienter. Detta stöd regleras i lagen om statligt tandvårdsstöd (2008:145). Denna reform vidareutvecklades genom ett särskilt tandvårdsbidrag som infördes av alliansregeringen . Syftet med att införa ett särskilt tandvårdsbidrag var att ge ett särskilt stöd för tandvård till den som när tandvårdsåtgärden påbörjas har en funktionsnedsättning som medför risk för ytterligare försämrad tandhälsa. Målet med detta stöd var vidare att uppmuntra till ökad förebyggande tandvård så att allvarliga tandsjukdomar kan undvikas i största möjliga utsträckning. I förslaget ingick också att det i tandvårdslagen (1985:125) ska framgå en skyldighet för alla landsting och regioner att se till att tandvård kan erbjudas människor som har omfattande behov av tandvård på grund av en funktionsnedsättning eller långvarig sjukdom. 4.3 Ett mobilitetsstöd som komplement till färdtjänst I alliansregeringens proposition 2013/14:36 Mobilitetsstöd som komplement till färdtjänst föreslogs en ny lag med huvudsakligt innehåll att kommunerna ges möjlighet att lämna ett ekonomiskt stöd för anskaffning och anpassning av ett motorfordon till personer med funktionsnedsättning. Ett krav är dock att dessa ska ha ett tillstånd till färdtjänst, men inte ha rätt till bilstöd. Motiven till förslaget är att försöka komplettera de stödformer som färdtjänsten respektive bilstöd utgör. Bilstöd kan endast ges till personer som har ett varaktigt funktionshinder med väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller via kollektivtrafik. Färdtjänst ska ges till den som på grund av en funktionsnedsättning av permanent natur har stora svårigheter att förflytta sig på egen hand eller genom allmänna kommunikationsmedel. Detta mobilitetsstöd är avsett att vara ett redskap som kompletterar användande av färdtjänst och bilstöd. Lagen trädde i kraft . 4.4 Tydligare diskrimineringslag gällande tillgänglighet för alla I alliansregeringens proposition 2013/14:198 Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering föreslogs ändringar i diskrimineringslagen (2008:567). Förslaget innebar i huvudsak att det införs en ny form av beskrivning av diskriminering i diskrimineringslagen som handlar om bristande tillgänglighet. Bristande tillgänglighet avses i förslaget innebära att en person som har en funktionsnedsättning missgynnas genom att tydliga åtgärder för tillgänglighet inte genomförts för att den utsatte personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan denna funktionsnedsättning som är skäliga. Detta betraktat ur perspektiven krav på tillgänglighet i lag eller annan författning, hänsyn tagen till ekonomiska och praktiska förutsättningar, varaktighet och omfattning av kontakt mellan verksamhetsutövare och den enskilde samt andra omständigheter av betydelse. Detta förbud mot diskriminering ska gälla inom bland annat samhällsområdena arbetsliv, utbildning, arbetsmarknadspolitisk verksamhet, arbetsförmedling, varor och tjänster, yrkesbehörighet, medlemskap i vissa organisationer, socialtjänst, hälso- och sjukvård, socialförsäkring, arbetslöshetsförsäkring, statligt studiestöd, värn- och civilplikt samt offentlig anställning. Vissa undantag från förbudet föreslås. Gällande arbetslivet ska förbudet inte gälla den som gör en förfrågan om ett arbete. Tillhandahållande av bostäder föreslås därtill vara undantaget från förbudet. Undantag för mindre företag ska gälla för de som sysselsätter färre än tio anställda, och även inom de som är verksamma inom hälso- och sjukvård. 4.5 Förslag för att motverka fusk och överutnyttjande I budgetpropositionen 2012/13:1 föreslog alliansregeringen tydliga förslag för att motverka fusk och överutnyttjande i systemen gällande personlig assistans. Det handlade till exempel om skärpta krav på tillstånd att bedriva verksamhet med personlig assistans, utökad tillsyn samt tydlighet när det gäller återbetalning och återkrav av felaktigt utbetald assistansersättning. 4.5.1 Skärpta krav på tillstånd att bedriva personlig assistans Förslaget innebar i korthet en skärpning av kraven för att få bedriva verksamhet enligt lagen för stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Det ska ske en betydande lämplighetsprövning med inriktning mot ekonomiska förhållanden och omständigheter i övrigt som tydligt visar att den sökande är lämplig att bedriva verksamhet inom personlig assistans. Motiven till denna förändring handlade till betydande del om att lagstiftningen inte ställt några specifika krav på personlig eller ekonomisk lämplighet för att få tillstånd att bedriva verksamhet enligt LSS med inriktning mot personlig assistans. En brist i systemet som behövde åtgärdas. Därtill ställde alliansregeringen krav på en skyldighet för anordnare av personlig assistans att anordna all assistans till den man anlitats för att utföra verksamheten hos. Det ska dock vara möjligt att göra vissa undantag från denna huvudregel om särskilda skäl finns. 4.5.2 Utökad tillsyn gällande tillståndshavare Den tillsyn som bedrivs ska även omfatta tillsyn över att den som beviljats tillstånd fortlöpande uppfyller de lämplighetskrav som ställs för att tillstånd ska medges. Tillstånd får återkallas om den som innehar tillståndet för verksamheten inte uppfyller lämplighetskraven. Motiven till denna förändring handlade framförallt om att , innan tog över tillsynsansvaret, hade små möjligheter att återkalla ett redan meddelat tillstånd om man inte tydligt kunde påvisa allvarliga missförhållanden. Sådana missförhållanden som hade avgörande betydelse för den enskilde, med rätt till assistans, att få alla de insatser man har rätt till. 4.5.3 Återkrav gällande felaktigt utbetald assistansersättning Förslaget innebar i korthet att den som tagit emot assistansersättning för den försäkrades räkning ska vara skyldig att utan uppmaning betala tillbaka sådan ersättning som inte har använts för köp av personlig assistans eller kostnader för personliga assistenter. ska kunna besluta om återkrav av assistansersättning. Återkrav mot annan än den försäkrade får högst uppgå till det belopp denne tagit emot. Motiven till detta återkrav är givetvis att motverka fusk och överutnyttjande i systemet som alltid drabbar dem som har de största behoven av att använda personlig assistans. Personlig assistans är en frihetsreform som den förra borgerliga regeringen införde . Den ska värnas och utvecklas, då behöver bland annat fusk och överutnyttjande motverkas. Fem samhällsutmaningar gällande alla människors rätt till ett rörligt och aktivt liv De fem samhällsutmaningar vi tar upp i denna motion är långt ifrån alla utmaningar som samhället står inför gällande att skapa bästa möjliga förutsättningar för alla dem med en funktionsnedsättning. De speglar däremot väl dels de omfattande krav som ställs på exempelvis personlig assistans, dels på framtida kompetensförsörjning, 5.1 Kvalitet inom personlig assistans Kvalitet är inte ett enkelt eller självklart begrepp. Detta begrepp bör definieras noggrant helst i systematisk samverkan mellan olika intressenter. Personlig assistans är en komplex och utmanande verksamhet. Den låter sig inte så lätt inordnas i en enda schablonmodell. Det finns några grundläggande förutsättningar för att ha rätt till personlig assistans. Det krävs för det första att sökande ingår i det som kallas lagens personkrets. Denna består av tre generella kategorier av personer. Dels dem med en utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd. Dels personer med betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Därtill dem med varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande. (Källa: Förändrad assistansersättning, SOU 2014:9.) Det krävs för det andra att sökande av personlig assistans ska ha ett tydligt behov av hjälp med att klara sina grundläggande behov så som personlig hygien, äta mat, klä på sig och av sig. Därtill krävs för det tredje att den sökande av assistans har ett behov som överstiger i genomsnitt mer än . Om behovet är lägre kan hon eller han ha rätt till så kallat biträde av personlig assistans eller ekonomiskt stöd för skäliga kostnader för sådan assistans. Det genomsnittliga antalet beviljade timmar inom personlig assistans per brukare och vecka ökar och uppgick . var ökningen per brukare och vecka. Behoven varierar i hög grad från brukare till brukare. Förutsättningarna varierar i hög grad mellan olika delar av landet. (Källa: Förändrad assistansersättning, SOU 2014:9.) Hur kan vi skapa bästa förutsättningar för en personlig assistans av högre kvalitet i hela landet? Det saknas utförliga mätningar och uppföljning av kvalitet inom personlig assistans. Det är en stor brist i förutsättningarna att kunna utveckla högre kvalitet. Det vore positivt med en utveckling där öppna jämförelser genomförs också inom personlig assistans. Brukare av personlig assistans har, i (2011:18) Statlig personlig assistans – resultat från undersökning av gruppen assistansberättigade, betygsatt sin upplevda kvalitet. Av den undersökningen framkommer det att av dem som anlitat anordnare i annan regi är nöjda med kvaliteten jämfört av dem som anlitat kommunen. Uppföljning av kvalitet, till denna kopplad en sammanhängande analys och slutsatser gynnar öppenhet och är viktigt för en positiv utveckling. Utförare och anordnare av personlig assistans är beroende av att få ta del av tydlig uppföljning av kvalitet för att i sin tur kunna ge assistans av ännu högre brukarupplevd kvalitet. Det som är avgörande är hur väl ersättning och beviljade timmar svarar mot de faktiska kostnaderna och behoven. Detta tillsammans med vilken uppföljning och tillsyn som sker av att insatsen kommer brukaren tillgodo och uppfyller tillräckliga kvalitetskrav är det som avgör utvecklingen av kvalitet inom personlig assistans. 5.2 Framtida kompetensförsörjning – konkurrensneutralitet Närmare 100 000 personer arbetar som personliga assistenter. Det är viktigt att peka på att biträde av personlig assistans eller ekonomiskt stöd för personlig assistans är en av tio insatser enligt LSS. Insatser för människor med funktionsnedsättning är omfattande. Övriga insatser handlar om rådgivning och annat personligt stöd som ställer krav på särskild kunskap om problem och livsbetingelser för personer med varaktiga funktionshinder, ledsagarservice, biträde av kontaktperson, avlösarservice i hemmet, korttidsvistelse utanför det egna hemmet, korttidstillsyn för barn utanför det egna hemmet, boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn eller ungdomar, bostad med särskild service för vuxna eller särskild anpassad bostad för vuxna samt daglig verksamhet för människor . Det är kommunerna som svarar för de flesta av dessa insatser. Landsting och regioner ansvarar som regel för det som handlar om rådgivning och annat personligt stöd, samt för den beviljade assistansersättningen. Det betyder att det är många olika aktörer som är involverade och därmed är behovet av att nå en tillfredsställande kompetensförsörjning brett och komplext. Långt över nio av tio ärenden gällande handläggningen av ärenden enligt LSS utfördes av personal med socionomexamen . Det är samma höga andel som . Av samtliga handläggare hade åtta av tio arbetat i yrket. Många av dessa hade därtill en individuell kompetensutvecklingsplan. (Källa: Utvecklingen inom den kommunala sektorn, regeringens skrivelse 2014/15:102.) Över sex av tio anordnare och utförare som driver personlig assistans gör det i alternativ regi. (Källa: .) Därtill tjänar i genomsnitt personliga assistenter mer när de arbetar i annan regi än det offentliga. (Källa: SCB:s lönestatistik .) Det finns vidare skillnader i sjukfrånvaro vad gäller verksamhet för personer med funktionshinder inklusive personliga assistenter som arbetar i offentlig regi jämfört med i annan regi. Mätt som andel sjukskrivna av totalt antal medarbetare är sjukfrånvaron i offentlig regi och i annan regi. (Källa: SCB, 2015, statistiska uppgifter avser .) Kommunerna redovisar generellt ett högre kostnadsläge för de personliga assistenterna. Enligt utredningen assistansersättning förefaller i det befintliga utrymmet finnas ett ekonomiskt ”överutrymme”. anser exempelvis (Nyhetsbrev ) att ”regeringen svälter ut personlig assistans”. Därtill menar många anordnare i annan regi att ”ersättningsbeloppen inte utvecklas i samma takt som kostnaderna ökar”. Och att ”ersättningsutvecklingen måste motsvara kostnadsökningarna, annars kommer vi inte att klara av att utföra våra uppdrag”. Hur kan vi utveckla befintlig modell för att skapa förutsättningar att säkra kompetensförsörjningen av anordnare i varierande regi och medarbetare som kan utveckla högre kvalitet och effektivitet som konkurrensneutralitet upprätthålls? 5.3 Otydlig ansvarsfördelning inom personlig assistans Det är viktigt att komma ihåg att kommunerna har det fulla finansieringsansvaret för de första 20 beviljade assistanstimmarna . Först därefter träder statens ansvar för finansieringen vid. En brukare av personlig assistans kan få behålla sin personliga assistans även efter fyllda om denna beviljats innan han eller hon fyllt . Däremot får antalet beviljade timmar för assistans inte utökas efter det att brukaren har fyllt . Ersättning för assistans får inte heller lämnas för sjukvårdande insatser eller för tid när den enskilde egentligen vårdas på en institution som antingen tillhör eller drivs med bidrag från staten, en kommun, ett landsting, bor i en gruppbostad eller vistas i eller deltar i barnomsorg, skola eller daglig verksamhet enligt LSS. (Källa: Förändrad assistansersättning, SOU 2014:9.) När LSS-reformen infördes gällande personlig assistans finansierade staten hela ersättningen. Frågan om ansvar, finansiering och huvudmannaskap av personlig assistans prövades sedan igen redan i en statlig utredning (SOU 1995:126). Det vill säga bara efter frihetsreformens införande. Ett av förslagen i den utredningen var att kommunerna skulle överta huvudmannaskapet. Det bärande och centrala argumentet för att kommunerna skulle överta huvudmannaskapet var att systemet skulle bli effektivare om kostnader och verksamhet följs åt och att detta i sin tur skulle ge tydligare incitament och drivkrafter att bedriva den personliga assistansverksamheten på ett effektivt sätt. Mot detta kan dock uttryckas att kommunerna tenderar att ha ett högre kostnadsläge än övriga anordnare av personlig assistans. De faktiska kostnaderna att utföra assistans varierar mellan olika anordnare. Skillnaderna går delvis att förklara genom olika utformning av kollektivavtal, men inte helt. Det finns inom personlig assistans inget tak eller yttre gräns för hur många timmar assistans som kan beviljas. Det är en verklig utmaning att flera politiska nivåer har ett ansvar för den personliga assistansen. Hur bör den framtida ansvarsfördelningen se ut för att klara av att utveckla såväl högre kvalitet som effektivitet inom LSS vad avser den personliga assistansen? 5.4 Möjliggöra för fler människor med funktionsnedsättning att få ett arbete När det gäller insatsen, enligt LSS, som handlar om daglig verksamhet för människor beskrivs i lagens förarbeten att denna verksamhet bör ha som mål att utveckla brukarna och deltagarnas möjligheter till ett förvärvsarbete. Detta även om det för vissa personer kan vara orealistiskt eller endast kan uppnås på . Drygt en av åtta kommuner hade en skriftlig och på ledningsnivå beslutad rutin för att åtminstone en gång pröva möjligheten till arbete eller praktik för deltagare i daglig verksamhet enligt LSS. Ungefär en av tre kommuner hade haft personer som gått från insatsen daglig verksamhet till någon form av skyddat arbete. Det handlar då om antingen lönebidragsanställning, praktikplats eller motsvarande. Knappt en av sex kommuner hade haft personer som gått från insatsen daglig verksamhet till förvärvsarbete på den reguljära arbetsmarknaden. För människor med psykiska funktionsnedsättningar, som haft beslutade biståndsbedömda sysselsättningsinsatser enligt socialtjänstlagen, var andelen högre. I tre av tio kommuner fanns det personer som gått till förvärvsarbete på den reguljära arbetsmarknaden och drygt fyra av tio kommuner hade personer som gått till ett skyddat arbete.