mot · H302761 · 2015-10-02 00:00:00 — och till viss del 2008 genomfördes en större myndighetsreform då samt de 21 länsbaserade allmänna försäkringskassorna avvecklades och inrättades som en sammanhållen statlig myndighet för stora delar av socialförsäkringssystemet. har det visat sig att lyckats minska handläggningstiderna väsentligt för de flesta ärendeslag. [9] En jämförelse av siffrorna mellan ger vid handen att antalet ärenden som avslutats inom det uppsatta tidsmålet har ökat, inte sällan med för respektive ärendeslag. De regionala skillnaderna mellan olika kontor har minskat, även om det fortfarande finns mycket kvar att göra för att uppnå full enhetlighet. För att ytterligare öka likvärdigheten över landet och över yrkesgrenarna vill göra arbetslöshetsförsäkringen obligatorisk, i likhet med övriga delar av socialförsäkringen. En obligatorisk arbetslöshetsförsäkring i statlig regi möjliggör också för de fackliga organisationerna att i större utsträckning kunna fokusera på sin kärnverksamhet, det vill säga arbetsmiljörelaterade och arbetsrättsliga frågor. Tillika medför det kraftiga besparingar inom administrationen. 7.10.4 SAMMANSLAGNING AV MYNDIGHETER menar att reformen av försäkringskassorna i huvudsak har varit positiv och att den bör tjäna som exempel för reformen av arbetslöshetskassorna. Att låta ta över arbetslöshetsförsäkringen skulle vara ytterligare ett steg för att konsolidera socialförsäkringssystemet till att vara en generell angelägenhet snarare än en regional eller yrkesspecifik dito. är arbetslöshetsförsäkringen till stor del utformad i enlighet med socialförsäkringssystemen. Det finns ett etablerat samarbete där arbetslöshetskassorna skickar uppgifter till som därefter betalar ut aktivitetsstöd till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program. Att fortsatt hålla arbetslöshetsförsäkringen separat från skapar onödig byråkrati och risk för att människor faller mellan stolarna. vill se en sammanslagning av . är det tyvärr alltför många individer som anses vara för friska för att sjukskrivas men för sjuka för att vara arbetssökande. Resultatet av detta blir att ingen av myndigheterna har ansvar för den medborgare som hamnar i en sådan situation. är det vanligt att människor slussas mellan myndigheterna om när de genomgår en längre process från att vara sjukskrivna till att ingå i arbetskraften. För den enskilde som fastnar i byråkrati och pappersexercis blir konsekvenserna betungande. grundläggande fokus är att möjliggöra för arbetskraften att praktiskt återgå till arbetsmarknaden, oavsett om det är från sjukdom eller arbetslöshet. Vi menar att myndigheterna bör slås samman till en enda myndighet som prövar individers arbetsförmåga. En ny, sammanslagen myndighet kommer alltid att stå för kostnaderna för den enskilde, oberoende av anledningen till personens behov av stöd. Detta eliminerar möjligheten för endera myndigheten att som slussa över ärenden till den andra för att begränsa de egna utgifterna. I genomfördes sammanslagningen av de norska motsvarigheterna till och Arbetsförmedlingen till en enda myndighet, NAV, med syftet att fler sjukskrivna och arbetslösa skulle få tillträde till arbetsmarknaden. 7.11.1 SLOPAD ALLMÄN LÖNEAVGIFT är kritiska till de relativt höga skatter som tas ut på arbete. Fyra av fem nya jobb skapas i växande småföretag, och föreslår därför en rad tydliga förbättringar för småföretagen som ett led i att stimulera sysselsättningen. För småföretagen vill ge skattelättnader specifikt på arbete. Den så kallade ”allmänna löneavgiften” inom ramen för de sociala avgifterna på arbete, har inget specifikt område i de offentliga trygghetssystem som den avser finansiera utan är en extra skattekostnad på arbete vilken i synnerhet träffar de små företagen. Den allmänna löneavgiften utgör cirka en tredjedel av de totala arbetsgivaravgifterna på . Allmänna löneavgiften har höjts med omkring en tiondel från till nu . Denna löneskatt uppfattas som djupt orättvis av många företagare och hämmar deras incitament och möjligheter till att nyanställa. vill gå motsatt riktning och helt avskaffa den allmänna löneavgiften för samtliga företag med upp till nio anställda. Samtliga företag med en lönesumma på , motsvarande nio tjänster med genomsnittlig lön per löntagare, undantas därmed från den allmänna löneavgiften. Det innebär att totalt 300 000 småföretag helt undantas från allmän löneavgift. Företag med en högre total lönesumma betalar allmän löneavgift enbart på de delar som överstiger takbeloppet. På så vis skapar vi inte bara kraftiga incitament för att nyanställa utan undviker också de tröskeleffekter som annars kan uppstå när företag växer från mikro- till småföretag och vidare till medelstora företag. Tillsammans med det kraftigt lindrade sjuklöneansvaret för mindre företag kan detta antas medföra mycket positiva möjligheter för de minsta företagen att växa sig större och anställa fler. 7.11.2 LINDRAT SJUKLÖNEANSVAR FÖR SMÅFÖRETAG ambition är att göra det både billigare och enklare att anställa. Det är därmed vår avsikt att reformera sjuklöneansvaret på så vis att mikro- och småföretagens börda lindras avsevärt. För att undvika tröskeleffekter konstruerar vi reformen på så sätt att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd, upp till ett maxtak på nio anställda. Vid fler än nio anställda ersätts företaget enbart upp till maxtaket och vid färre ersätts man upp till det antal anställda man de facto har. Ett genomsnittligt småföretag skulle därmed få dra av sjuklönekostnader . Ett mikroföretag med en något friskare personal än genomsnittet slipper således helt att betala sjuklönekostnader. Även större företag med personal som är mindre benägen än genomsnittet att sjukskriva sig kan undslippa sjuklönekostnader helt. Reformen minskar sjuklönekostnaderna för företagarna med totalt , varav merparten, 1,76 miljarder, går till företag med färre än tio anställda. Ett lindrat och i flera fall helt avskaffat sjuklöneansvar bedöms ha en mycket positiv inverkan på sysselsättningen. I en rapport från företagarna visar det sig att sjuklöneansvaret har haft en stor betydelse för en fjärdedel av företagarna när det gäller att inte anställa personer utanför familjen. De svenska turordningsreglerna, reglerade under lagen om anställningsskydd (LAS), kom till då arbetsmarknadens rörlighet var betydligt lägre än . Arbetsmarknadens funktionssätt har dock förändrats och det är fullt rimligt att även turordningsreglerna förändras och anpassas till dagens marknadsförhållanden. För att säkerställa tryggheten för arbetstagarna är det viktigt att LAS finns kvar, men det är åsikt att undantagen i turordningsreglerna behöver utökas. Dagens regelverk är helt enkelt för stelt och leder till att framförallt ungdomars intressen åsidosätts genom principen om sist in – först ut. Arbetsgivare kan enkelt reglera storleken på sin personalstyrka men har betydligt svårare att reglera dess sammansättning. För att ge arbetsgivarna större möjligheter att behålla nyckelpersoner med rätt kompetens vill vi utöka antalet tillåtna undantag som medges, från två till fem. Reformen bedöms underlätta situationen för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden samt även stimulera produktivitet och strukturomvandling. Den investerare som överväger att satsa stora belopp på att utveckla, eller för den delen upprätthålla, en verksamhet i ett visst land kalkylerar alltid med risker. En sådan risk är osäkerhet inför vilka politiska beslut som kan komma att fattas som påverkar verksamheten. Den som tvekar inför detta avstår eller kräver relativt hög avkastning på kort sikt för att ta risken. anser att därför det är dags att införa ett slags industrigaranti, där varje politiskt motiverad fördyrning för industrin bör åtföljas av en motsvarande lättnad i någon annan del av den industriella produktionen. Olika former av skattepålägg eller andra administrativa sanktionsavgifter ska alltså i strikt paritet kompenseras. En sådan industrigaranti skulle bidra till att skapa långsiktiga och förnuftiga villkor för den fortsatta svenska industriproduktionen. är hela parti. Norr och söder, landsbygd och stad, hela landet är viktigt för oss. Många kan eller vill inte bo och verka i våra större städer. En mycket stor del av yta består av landsbygd, ett fantastiskt landskap fyllt av djupa skogar, forsande bäckar, grönskande hagar, böljande åkrar, höga berg och djupa dalar. Att dessa delar av fortsätter att leva står och faller med dem som bor och verkar där. Vi vill balansera det vi uppfattar som en storstadsfixering genom att i någon mån vrida fokus mot det som ligger utanför storstäderna. När detta är sagt så kan vi inte nog betona att utgör en helhet och vi tror att det som är bra för landsbygden är bra för hela landet! En mycket oroväckande tendens i är att det spelar allt större roll i vilken del av landet man är född. Vi tror på individens ansvar och möjlighet att påverka sin situation, oavsett vilken miljö man växer upp i. Emellertid är det ofrånkomligt att en ung person i har fått en lott i ett stort postkodlotteri. I vissa delar av landet kan det relativt sett vara mycket svårare att skaffa egen försörjning och bygga upp sitt liv. Unga människor känner sig ofta tvingade att lämna sina hemorter för att få arbete, som storstäderna har en överhettad bostadsmarknad. Detta är en helt orimlig utveckling. Medan den trendsättande övre medelklassen ofta står i fokus verkar många andra människor ha hamnat utanför de andra partiernas radar. Vårt perspektiv är hela landet. 8.2 POLITIKENS MÖJLIGHETER OCH BEGRÄNSNINGAR Politiker kan inte bestämma var folk ska bo, inte heller kan man garantera att det kommer att gå bra för alla orter, ännu mindre alla enskilda företag. Politikens roll är, bland annat, att åstadkomma bra förutsättningar för jobb och företagsamhet. är ett avancerat kunskapssamhälle och vi ska självklart ligga i framkant vad gäller teknik och vetenskap. Vi begår emellertid ett stort misstag om vi inte tar tillvara våra traditionella näringar, som för övrigt numera är tekniskt mycket välutvecklade och ofta världsledande. Den politiska utmaningen består i att undvika att reglera sönder dessa verksamheter samt åstadkomma ett skattesystem som finansierar en stabil offentlig sektor med gamla och nya företags möjligheter att utvecklas. Det är också samhällets roll att upprätthålla en god infrastruktur och ett väl fungerande utbildningssystem. Vi i värnar den svenska traditionen att finansiera detta genom ett rimligt skattetryck. Trots relativt goda geografiska förutsättningar för ett både miljövänligt och högproduktivt jordbruk har den så kallade självförsörjningsgraden i sjunkit . Det innebär att vi, räknat i kronor och ören, producerar mindre än hälften av de livsmedel vi konsumerar. Detta är resultatet av att politiker har negligerat lantbrukarnas villkor. Effektivisering och sammanslagning till större produktionsenheter är i viss utsträckning en normal utveckling, men den dramatiska tillbakagången i produktionsvolymer är det inte. Jordbruket i har med full kraft drabbats av politikernas klåfingrighet i form av byråkrati och ett brett spektrum av regler och förordningar. 8.3.1 EKOLOGISK ELLER KONVENTIONELL ODLING? Vi i har en öppen och positiv inställning gentemot både konventionell och ekologisk odling och anser att dessa produktionsformer kan och bör samexistera. Svensk miljölagstiftning är relativt strikt och vi har inga negativa synpunkter gentemot konventionella odlare eller deras konsumenter. Sedan ser vi också positivt på att det ekologiska alternativet existerar som ett sätt för producenter att marknadsföra produkter med lite högre ambitionsnivå i sin produktion – till konsumenter som är beredda att betala mer för produkterna. Att ekologisk odling skulle vara ett problem eftersom det kräver större odlingsyta är inte ett relevant argument i en svensk kontext. Tvärtom anser vi att det innebär en viss fördel att landskapen hålls öppna, vilket blir effekten av en lägre produktivitet per ytenhet. 8.3.2 OFFENTLIG UPPHANDLING OCH URSPRUNGSMÄRKNING Det viktiga är att svenska livsmedelsproducenter kan verka under rimliga villkor, vilket är ledstjärnan för den sverigedemokratiska jordbrukspolitiken. Vi i vill ställa krav på att livsmedel som säljs genom offentlig upphandling ska vara producerade i enlighet med svensk miljö- och djurskyddslagstiftning. Vi vill även verka för att höja den andelen närproducerade och/eller ekologiska livsmedel i den offentliga upphandlingen. Vi vill också utveckla och modernisera märkningen av livsmedel, så att konsumentens möjlighet att välja svenska produkter stärks. Detta ska gälla såväl charkvaror som sammansatta produkter och mat på restaurang. EU-medlemskapet har medfört hård konkurrens för de svenska bönderna. På EU:s marknad konkurrerar svenska bönder med aktörer i övriga medlemsländer och måste alltså följa . finns omfattande lagstiftning vad gäller till exempel miljö och djurhållning, som i många fall är specifik för . Därtill är den svenska byråkratin ofta mer nitisk än i andra EU-länder vad gäller genomförande av EU-lagstiftning. Generellt sett innebär detta stora konkurrensnackdelar för svenska bönder, vilket resulterar i konkurser och raserade livsverk. Många av dem som överlevt har gjort det på bekostnad av en orimlig arbetsbörda och obefintlig lönsamhet eller rentav förlust. 8.3.4 SVEKET MOT SVENSKA JORDBRUKARE Av tradition har länge betraktats som det landsbygdsvänliga partiet i svensk politik och partiet fick en gyllene möjlighet att göra skillnad när man kontrollerade Landsbygdsdepartementet (tidigare ) . blev inget annat än en fortsatt kräftgång för den svenska jordbrukssektorn med nedlagda gårdar och mins Totalt försvann drygt 8 600 jordbruksföretag medan självförsörjningsgraden stadigt minskade, i synnerhet vad avser svensk köttproduktion. Svenskproducerad andel av förbrukningen av vissa livsmedel, procent Se även statistik [13]. Alliansregeringen uppvisade ett förvånansvärt ointresse för jordbruket, angelägen som man var att attrahera väljargrupper som man betraktade som viktigare. är i skriande behov av ett parti som tillvaratar lantbrukets intressen. är beredda att i ord och handling ta detta ansvar. 8.3.5 ETT UPPRÄTTAT SVENSKT JORDBRUK Ja, vi anser att det spelar stor roll. Vi behöver en livskraftig jordbrukssektor. Det handlar inte bara om lantbrukarnas egen försörjning. Som värdeskapande verksamheter genererar lantbruken arbetstillfällen åt transportföretag, underleverantörer och inte minst för den svenska livsmedelsindustrin. Det är också en fråga om att upprätthålla en svensk livsmedelsproduktion och att upprätthålla den kunskap och den infrastruktur som den är kringgärdad av. Förhoppningsvis behöver man inte föreställa sig att kommer att hotas av svält, men vi i anser att det är en i grunden sund tanke att vi bevarar kunskapen och traditionen att producera våra egna livsmedel. Det är inte bara en ekonomisk fråga, utan handlar också om miljö, djurvälfärd, vårt kulturarv och vår kulturgeografi. 8.3.6 EN SVERIGEDEMOKRATISK SYN PÅ NATUREN Många i tar det öppna varierade kulturlandskapet för givet, helt enkelt eftersom man inte riktigt inser att om ingen brukar marken så växer den igen. Den som emellertid förstår sambandet mellan det brukade, öppna landskapet och ett livskraftigt lantbruk kommer förmodligen att vilja ha lantbruket kvar. Naturen ska bevaras och förvaltas enligt principen om varsamt framåtskridande där vi söker balans mellan miljö- och produktionsmål. Naturresurser ska på ett långsiktigt sätt brukas utan att förbrukas i enlighet med förvaltarskapstanken. är mänsklig närvaro i naturen en förutsättning för att den ska upplevas. Jordbruk, skogsbruk, fiske och givetvis också turism är dessutom på många sätt betydelsefulla näringar för . 8.3.7 MILJÖ- OCH DJURVÄNLIG PRODUKTION har kanske världens mest djur- och miljövänliga jordbruk, en tradition som vi i i princip vill bevara. Den nuvarande trenden, emellertid, medför en ständigt minskande svensk jordbruksproduktion, vilket per automatik innebär ökad import av livsmedel från länder med lägre ambitioner på miljö- och jordbruksområdet. Det kan inte vara bra för vare sig djur eller natur. Ett livskraftigt jordbruk är en förutsättning för ett varierande kulturlandskap och mycket av vår biologiska mångfald. Öppna och levande landskap kan inte lagstiftas fram, det finns bara om det är lönsamt att bedriva jordbruk och hålla djur. Svensk mjölkproduktion kan inte heller sägas vara något särintresse. Varje mjölkgård som lägger ner sin verksamhet leder till att 5–6 arbetstillfällen försvinner. mjölkbönder har haft en pressad situation. Priset på mjölk var redan lågt när det till följd av importstopp sjönk till för producenterna katastrofalt låga nivåer. Fluktuationer i pris på jordbruksprodukter är i sig naturligt och geopolitiska faktorer kan självklart vara mycket svårberäkneliga. Problemet för mjölkbönders del är att producenterna redan innan priset gick ned brottades med onormalt höga produktionskostnader till följd av svensk särlagstiftning och skattesatser som är högre i . Vi i har som inget annat parti både uppmärksammat situationen och dessutom föreslagit konkreta åtgärder. Vi följer nu upp denna politik med ett antal konkreta förslag. 8.3.9 SÄNK DIESELSKATTEN TILL DANSK NIVÅ Skatt på bränsle är en viktig inkomstkälla för staten, men genom så kallad återföring av koldioxidskatt har vi, netto, en lägre skatt för lantbruk och skogsbruk. Problemet är att lantbruks- och skogsbruksföretag fortfarande betalar mer skatt på bränsle än i våra grannländer. Vi i vill sänka skatten på diesel för lant- och skogsbruket till den nivå som råder i , alltså /liter. Svenska bönder konkurrerar helt enkelt på samma marknad som danska bönder och vi anser därför att det är rimligt att skattenivån är densamma. Detta är en relativt billig reform, men som definitivt innebär en lättnad för de enskilda lantbrukarna. I slutändan kommer vi också att tjäna på att fler lantbruk kommer att kunna vara verksamma i . har andra partier diskuterat en särskild skatt på handelsgödsel. Vi i motsätter oss denna skatt. Vi motsätter oss dessutom också så kallad kilometerskatt på transporter. är det enda landet i EU med lagstadgat beteskrav, vilket innebär att korna måste beta utomhus , beroende på klimat. Bete ger korna bättre hälsa och möjlighet till naturligt beteende. Betande djur bidrar också till andra värden som exempelvis öppna landskap och biologisk mångfald. Vi anser att det är i harmoni med våra ambitioner gällande djurvälfärd att kor ska beta utomhus , men vi kan inte heller blunda för att det innebär en konkurrensnackdel för bönderna i och med att arbete och kostnader tillkommer. Vi i vill därför införa en betesersättning på per mjölkko och år. För den enskilde näringsidkaren skulle det innebära en ekonomisk lättnad och en viktig åtgärd för att värdesätta vår svenska mjölkproduktion. Många lantbrukare upplever att de är underkastade en rent drakonisk byråkrati och känner dessutom att de befinner sig i ständigt underläge gentemot myndigheter, vars tjänstemän har makten att försvåra eller till och med stänga ner deras verksamhet. Det är därför viktigt att de som arbetar med djurtillsyn har relevant kompetens för ändamålet. Vi menar därför att de som arbetar med djurskyddstillsyn av djurproduktion inom yrkesbruk i största möjliga mån ska ha egen yrkeserfarenhet av djurhållning. klassas något så naturligt som jordbruk som miljöfarlig verksamhet och likställs med gruvtäkter och annan industri. Vi vill istället klassa jordbruk som miljöpåverkande verksamhet vilket skulle förenkla handläggningen för miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion. Dessutom vill vi se enklare förprövningar av djurstallar. Det måste bli enklare att bedriva jordbruk utan att överge höga ambitioner vad gäller miljö. Det handlar om att se systemet ur ett helhetsperspektiv. Myndigheterna bör eftersträva långsiktiga och målstyrda regelverk med mer generella rutiner och allmänna råd och styra bort från detaljstyrning och skjutmåttsjustis. stödjer till exempel införandet av en förenklad läkemedelsanvändning för mjölkproduktionen och vill i övrigt se över hur vi kan minska byråkratin och underlätta vardagen för lantbrukare utan att ge avkall på våra höga miljö- och djurvälfärdsambitioner. Vi vill se en mer målstyrd djurskyddslagstiftning, där främst djurens hälsa är i fokus. Vi är också skeptiska till sättet på vilket det så kallade vattendirektivet håller på att genomföras i . Det är ett i grunden sunt åtgärdspaket, men det lägger en alldeles för stor börda på lantbrukarna, som måste ta avsevärda arealer jordbruksmark ur produktion. 8.4 SKOGSBRUK I VÄRLDSKLASS Mer än halva yta är täckt av skog och skogens betydelse har många dimensioner, inte minst vad gäller friluftsliv, turism, kulturarv och biologisk mångfald. är skogsbruket en av våra viktigaste näringar och utgör en oerhört viktig länk i kedjan som ska hålla ihop ekonomin i många regioner. En skogsindustri i absolut världsklass utgör en hörnsten för den svenska industrin i ett nationellt perspektiv. I slutändan bygger denna industri på god tillgång på råvara av hög kvalitet. Den svenska skogen är en nationell angelägenhet. Återigen anser vi att andra partier tänker fel när man, så att säga, tar bort människan ur bilden. Enligt forskare på finns en potential för ökat utnyttjande av skogens möjligheter, vilket kan generera tiotusental nya jobb, exportintäkter och dessutom förnybar energi. har en oerhörd resurs i form av kunskap och erfarenhet vad gäller skogsbruk. Detta vill vi i bevara, men då måste vi också göra det ekonomiskt lönsamt att bruka skogen. 8.4.1 SKOGEN HAR RELATIVT GOD STATUS I modern tid har vi i aldrig haft så mycket skog som och mängden skog ökar. I väsentliga avseenden är tillståndet för skogar väsentligt än . Sammanlagt är (enligt ) av skogen undantagen ifrån aktivt skogsbruk om man inkluderar frivilliga avsättningar och improduktiv skogsmark, så kallade impediment som enligt lag är olagliga att avverka. Detta är en mycket hög siffra i ett internationellt perspektiv och i absolut tal motsvarar denna yta mer än , , , och tillsammans. 8.4.2 ETT VÄL FUNGERANDE SYSTEM I har vi ett relativt väl fungerande system, där stora arealer på frivillig väg avsätts för skydd. Detta system vill vi i värna och utveckla i harmoni med skogsägarnas intressen. Vi ska bevara skogens kulturella värde och vissa områden ska av olika skäl fredas från avverkning, men utgångspunkten bör i princip vara att vi ska ta skogens värde tillvara. Det gäller alltså både skogen som kulturell och biologisk tillgång och som råvarubas. Vi måste kunna balansera dessa perspektiv. Detta synsätt har betydelse inte minst för landsbygden, där både turism och skogsindustrin genererar arbetstillfällen. 8.4.3 BEVARA OCH BRUKA SKOGEN Vi i skriver i princip under på behovet av att värna skyddsvärda biotoper och freda betydande arealer från avverkning. ser vi med viss oro på regeringens ambitioner att undanta enorma arealer produktiv skogsmark, upp till en och en halv miljon hektar. Den totala kostnaden för detta låter sig inte beräknas eftersom markpriserna varierar, men det kan närma sig i storleksordningen hundra miljarder. Dessutom uppstår en indirekt kostnad när produktiv skogsmark tas ur bruk, vilket i slutändan blir en ekonomisk förlust för hela samhället. vill först och främst prioritera skötsel av redan skyddade områden. Många av naturreservaten sköts nämligen inte i enlighet med sina skötselplaner och det finns dessutom stora risker för att problem med skadedjur som kan sprida sig till intilliggande skogsfastigheter. Vidare vill vi utforma en, relativt regeringen, mer kostnadseffektiv strategi att skydda skog med särskild betydelse för kulturarv och biologisk mångfald.