mot · H2023087 · 2015-05-06 00:00:00 — De finns i alla yrken, och ofta är de högt kvalificerade. Arbetet med att underlätta för arbetskrafts- och företagarinvandring bör fortsätta. Det bör bli enklare att få tillstånd att komma hit för att söka arbete eller starta företag för den som kan försörja sig i . medverkade till att alliansregeringen lade fram reformförslag för att underlätta för doktorander att kvalificera sig för permanent uppehållstillstånd i . Genom denna reform har det också blivit möjligt för studenter att stanna kvar efter slutförda högskolestudier för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna att starta näringsverksamhet i . Dessutom har det införts enklare och tydligare regler för medföljande familjemedlemmar till näringsidkare och studenter. Att fler kommer till och jobbar är bra för vårt lands välstånd och utveckling. Jobb är en nyckel in i det svenska samhället och avgörande för människors frihet. Den som inte har ett arbete tvingas leva på bidrag och hamnar ofta i utanförskap. Därför måste en generös asylpolitik kombineras med en väl fungerande integrationspolitik som fokuserar på jobb. Detta utvecklar vi i avsnitt 8. Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar hälso- och sjukvårdspolitik, folkhälsopolitik, funktionshinderspolitik, politik för sociala tjänster – omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, personer med funktionsnedsättning, barnrättspolitik samt alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- samt spelpolitik. Målet för liberalismen är den enskilda människans frihet och livschanser. Ingen människa ska vara fången i de villkor han eller hon föddes in i. En socialliberal huvuduppgift är att sträva efter jämlikhet i livschanser, och underlätta social rörlighet. Respekten för den enskilda människan är särskilt viktig när hon är i en utsatt situation. Människors efterfrågan på välfärdstjänster väntas öka i högre takt än tillväxten. En högre andel äldre i befolkningen, nya och effektiva men kostsamma läkemedel och medicinska behandlingar samt behovet av stora investeringar i teknik kräver stora resurser och hög kompetens. Svårigheterna blir särskilt tydliga i mindre landsting och kommuner där befolkning och skatteunderlag minskar. Utvecklingen riskerar att ge upphov till större skillnader i både utbud och kvalitet beroende på var man bor. Kvaliteten på såväl vård som omsorg och insatser varierar mellan kommuner, mellan landsting och regioner men också inom dessa. Orättvisan följer inte bara geografi. Kvinnor får generellt sämre vård än män liksom socioekonomiskt svaga grupper får sämre vård än de med högre utbildning och inkomst. Människor med mer komplexa vårdbehov hamnar alltför ofta i kläm – eller i glappet – mellan landsting och kommun, mellan primär- och specialistvård och mellan olika typer av specialiserad vård. Att skapa förutsättningar för att landsting och kommuner ska kunna upprätthålla den kompetens och kapacitet som behövs för ett brett utbud av välfärdstjänster, med respekt för den kommunala självstyrelsen, är en central uppgift för regering och riksdag. Välfärdstjänsterna behöver finansieras, men de behöver också bemannas. Vården och omsorgen behöver locka fler, och de som arbetar där behöver få arbeta på toppen av sin förmåga. Det bör vara möjligt att få mer vård för skattepengarna. tillhör de länder som har störst andel läkare och sjuksköterskor per tusen invånare inom , men vi har minst antal patientbesök. Det som mäts görs, men många som arbetar i olika välfärdstjänster upplever att de får ägna så mycket tid åt att mäta att de inte hinner med att göra. av alla vårdtillfällen inom svensk sjukvård är akuta återinläggningar som hade kunnat undvikas. WHO pekar på att av all diabetes, av alla hjärtinfarkter och av all cancer kan förebyggas av sunda levnadsvanor. En procent av befolkningen står för av de totala hälso- och sjukvårdskostnaderna, och av befolkningen står för av kostnaderna. Ny teknik och nya idéer måste användas bättre. Innovationer, både de som handlar om avancerad medicinteknik och de som handlar om kloka rutiner i äldreomsorgen, måste snabbare tas tillvara och spridas. Valfriheten mellan olika alternativ i vård och omsorg behöver värnas och utvecklas vidare. behöver den enskildes inflytande över och delaktighet i sin egen vård och omsorg öka. Det måste vara möjligt att kombinera rättssäkerhet och kostnadskontroll med flexibilitet och respekt för människors integritet. har länge använt uttrycket ”det glömda ” för att beskriva sina socialpolitiska ambitioner. De som mest behöver stöd är ofta de som själva har svårast att göra sig hörda. handlar det till exempel om missbrukare, psykiskt sjuka, hemlösa, utsatta barn och personer med funktionsnedsättningar. Självförverkligande ska inte vara ett privilegium för ett fåtal. Vi vet att en funktionsnedsättning kan påverka livets alla skeenden och förutsättningar för delaktighet. En liberal politik för funktionshinder är en politik för mänskliga rättigheter för alla. har bland annat därför varit pådrivande för flera viktiga reformer för delaktighet och jämlikhet för personer med funktionsnedsättning, inte minst LSS-reformen. Intentionerna i den reformen behöver värnas, och därför behöver lagen förtydligas och innehållet utvecklas med fokus på rätten att ha ett arbete, vara förälder och leva ett jämlikt liv. Det handlar bland annat om definitionen av så kallade grundläggande behov samt om personkretsindelningen är ändamålsenlig. Alla system kan missbrukas, och alla system behöver kontrollfunktioner. Arbetet mot fusk och felutnyttjande bör fortsätta, men fokus behöver skifta. Regler och kontroller bör inriktas mer på att avslöja oseriösa aktörer, och mindre på detaljreglering och åtstramningar för personer med ett faktiskt behov av stöd. Globaliseringen skapar utmaningar för välfärden, men också möjligheter. När människor rör sig allt mer över gränser blir de sociala klyftorna större också i vårt eget land. Sammanhållningen i ett samhälle som blir allt mer heterogent behöver värnas. Välfärdspolitiken bör syfta till att överbrygga och sluta klyftor, och bidra till social rörlighet. Mångfalden bland dem som arbetar i välfärden bör tas tillvara, och bör välfärdstjänsterna utvecklas för att möta mångfalden bland dem som behöver dem. Den psykiska ohälsan särskilt bland unga har ökat . regeringar, både socialdemokratiska och Alliansens, har gjort riktade satsningar, men mycket tyder ändå på att psykiatrin är eftersatt. efter psykiatrireformen har landsting och kommuner fortfarande svårt att samarbeta. Tröskeln att få vård är hög och väntetiderna är långa. Arbetet med suicidprevention behöver uppmärksammas. Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning omfattar sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjuk- respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall, boendetillägg, närståendepenning, medel för köp av arbetshjälpmedel m.m., aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning, ersättning vid arbetsskador och inom det statliga personskadeskyddet (tidigare benämnt kroppsskador) samt bidrag för sjukskrivningsprocessen. Kostnaderna för sjukskrivning och förtidspension har varit mycket höga. fick av befolkningen sin försörjning från sjukförsäkring, arbetslöshetsersättning eller från socialbidrag, dubbelt så många som 1970. Andelen förtidspensionärer var högre än 1970. har sjuktalen och kostnaderna för sjukförsäkringen sjunkit för att sedan återigen öka något. Alliansregeringens reformer och attitydförändringar har gett resultat. Det är djupt oroande att regeringen aviserat att riva upp stora delar av dessa reformer. välkomnar och stödjer i huvudsak de förslag som den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2015:21) har lagt fram för sjukförsäkringen, för arbetsskadeförsäkringen och om ett mer rättvisande inkomstunderlag. Vi beklagar att kommittén inte nådde längre. delar socialförsäkringsutredningens uppfattning att det och endast finns begränsade offentliga resurser till förfogande för reformer av socialförsäkringarna. Målet behöver dock fortsatt vara ett tydligare samband mellan förmåner och inbetalade . Ju större andel av befolkningen som inte får hela sin inkomst försäkrad, desto fler börjar ta ut privata tilläggsförsäkringar för att täcka upp den del av inkomsten som den allmänna sjukförsäkringen inte ersätter. Då urholkas tilltron till vårt samhälles allmänna trygghetssystem. De stora förlorarna blir då de som behöver det offentliga sjukförsäkringssystemet mest, det vill säga låginkomsttagare och sjuka. Ett tydligare samband mellan och förmåner minskar också incitamenten för skatteplanering och skattefusk. Det behövs fler konkreta verktyg för att förstärka hälso- och sjukvårdens incitament och möjligheter att verka för att patienter ska kunna behålla eller återfå sin arbetsförmåga. Stimulansmedel som sjukskrivningsmiljarden, kömiljarden och rehabiliteringsmiljarden har fyllt och bör fortsätta fylla viktiga funktioner för att korta väntetider på behandling och rehabilitering och för att se till att rätt insatser sätts in i rätt tid. Än mer effektiva än stimulansmedel är åtgärder via hälso- och sjukvårdens egna budgetar. Därför behöver arbetet med att utveckla Finsam fortsätta, med större engagemang och större frihet. Det är nödvändigt med ett tydligt regelverk för hur och när myndigheter, arbetsgivare och den sjukskrivne ska samarbeta för att återgång i arbete ska bli möjligt. Innan de fasta tidsgränserna i sjukförsäkringen infördes hölls människor i passivitet och ovisshet . Det skapade lidande och utslagning. Det är olyckligt att regeringen nu aviserat att tidsgränserna ska avskaffas. Aktivitetsersättningen behöver ses över. Även om vissa reformer har gjorts är den för passiv för många och ger ett otillräckligt skydd för andra unga som på grund av sjukdom inte kan försörja sig själva. Unga som på grund av funktionsnedsättning behöver förlängd skolgång bör få studiemedel. Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar garantipension, bostadstillägg till pensionärer, äldreförsörjningsstöd samt efterlevande pensioner till vuxna, dvs. omställningspension, änkepension och särskild efterlevandepension. Utgiftsområdet omfattar även . står tillsammans med de andra allianspartierna och Socialdemokraterna bakom den blocköverskridande pensionsöverenskommelsen, som gett oss ett av världens mest stabila pensionssystem. Eftersom pensionen baseras på livsinkomsten uppmuntras arbete och egen försörjning. Den breda överenskommelsen skyddar systemet mot politiska nycker, och detta breda samförstånd bör värnas också framgent. Förändringar i pensionssystemet ska också fortsatt göras i samförstånd mellan de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen. När ingår i regeringen har detta parti möjlighet att bidra till och medverka i pensionsarbetsgruppens arbete. Det som på lång sikt avgör hur pensionerna utvecklas är hur många som arbetar och betalar in till systemet. Arbetslinjen är viktig både för dagens och morgondagens pensioner. Alliansregeringen sänkte skatten för pensionärer totalt fem gånger, vilket sammanlagt har gett en garantipensionär mer i disponibel inkomst jämfört med . Kronologisk ålder är ett dåligt mått på människors förmågor – både på arbetsmarknaden och i samhället. Äldre människors kunskap, kompetens och erfarenhet måste tas bättre tillvara i arbetslivet. Åldersgränsen för hur länge man har rätt att vara kvar på arbetet bör därför höjas från till , vilket vi utvecklar närmare i avsnitt 11.2. bör åldersgränserna för pensionsuttag och rätten att stanna kvar i arbetslivet knytas till medellivslängdens utveckling. Fördomar och diskriminering måste bekämpas, och regler och avtal som hindrar äldre att arbeta om de vill bör ses över. I samband med behandlingen av höstbudgeten beslutade att tillkännage för regeringen att en offentlig utredning bör tillsättas med uppdrag att utreda om det, inom ramen för pensionsöverenskommelsen, går att förändra pensionssystemet så att mer av den intjänade pensionen fördelas lika mellan makar. Det är en angelägen utredning. Kvinnor har genom hela arbetslivet lägre inkomster än män. I kvinnligt dominerade yrken är lönerna lägre, kvinnor arbetar fler timmar hemma och färre avlönade timmar än män. Över ett arbetsliv summerar dessa ojämställdhetsfaktorer till i lägre inkomst för en genomsnittlig kvinna jämfört med en genomsnittlig man. Följden av ett ojämställt arbetsliv är därför att pensionsutbetalningarna också fördelas ojämställt. Vi ser också att många kvinnor som levt i äktenskap där löneskillnaderna inte upplevts som så allvarliga så länge som man hållit ihop, drabbas av dubbel orättvisa den dag då makarna går skilda vägar. Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barn Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn finns tre typer av förmåner: de generella bidragen barnbidrag och adoptionsbidrag, försäkringarna föräldraförsäkring, barnpension och efterlevandestöd till barn samt pensionsrätt för barnår och de behovsprövade bidragen bostadsbidrag, underhållsstöd och vårdbidrag för funktionshindrade barn. Barnfamiljer kan se ut på många olika sätt, och alla föräldrar ska ha möjlighet att kombinera förvärvsarbete och företagande med föräldraskap. vill ha en modern, valfrihetsinriktad familjepolitik som ökar jämställdheten och uppmuntrar till arbete. Studenters och unga forskares trygghet vid föräldraskap måste förstärkas. Vårdnadsbidraget ska avskaffas. Barnbidraget ska fortsätta vara skattefritt och lika för alla. Föräldraförsäkringens utformning spelar en avgörande roll för barnens rätt till sina föräldrar men också för utvecklingen av jämställdheten på svensk arbetsmarknad. I grund och botten är framväxten av föräldraförsäkringen en viktig del av den svenska välfärden och ett fundament för kvinnors frigörelse. är dagens försäkring förknippad med utmaningar. Den ekonomiska ojämställdheten mellan män och kvinnor är utbredd. Till detta bidrar attityder, invanda könsroller och en könssegregerad arbetsmarknad. Men det är också tydligt att kvinnors relativt av föräldraledighet verkar hämmande på löneutveckling och karriär. ser detta och föreslår åtgärder för att ändra på denna ordning. Både pappamånaderna och jämställdhetsbonusen är instrument i försäkringen som introducerat för att öka jämställdheten i uttaget. Att öka antalet icke överlåtbara månader har visat sig vara den mest effektiva metoden för att öka jämställdheten i uttaget. Därför är det rimligt att en sådan förändring prioriteras högt och inte skjuts . bör därför öronmärkas åt vardera föräldern, utan att detta påverkar i föräldraförsäkringen. Vid sidan av denna ytterligare öronmärkning bör jämställdhetsbonusen förstärkas. utvecklar denna politik i avsnitt 10.2. Vårdnadsbidraget har förstärkt utanförskapet för kvinnor som står långt från arbetsmarknaden. Istället för att försöka komma in eller tillbaka på arbetsmarknaden efter föräldraledighet väljer många att stanna hemma ytterligare med vårdnadsbidrag. Detta har ytterligare försvårat inträdet på arbetsmarknaden för grupper som har det svårt. Det är få som väljer vårdnadsbidrag, men bland dem som gör det är lågutbildade kvinnor med utländsk bakgrund tydligt överrepresenterade. Vårdnadsbidraget bör därför avskaffas. Utgiftsområde 13: Jämställdhet och integration Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering och jämställdhetspolitik samt myndigheterna och . står inför en situation där fler än tidigare söker skydd i vårt land. Integrationspolitiken måste förbättras och mottagningssystemet anpassas till att det kommer fler. En human asylpolitik måste kombineras med en väl fungerande integrationspolitik med fokus på jobb. Grunderna och riktlinjerna för integrationspolitik utvecklas i avsnitt 8. Alla ska ha samma möjlighet att nå sin fulla potential utan att hållas tillbaka av fördomar och diskriminering. Den som drabbas av diskriminering ska kunna få hjälp att få upprättelse och det ska kosta att diskriminera. och övriga allianspartier har drivit på för ett stärkt skydd mot diskriminering. Bland annat har skyddet mot åldersdiskriminering stärkts och ett förbud mot diskriminering på grund av bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning har införts. Fortsatt arbete krävs dock för att säkerställa samma skydd oavsett diskrimineringsgrund, för att skapa en lagstiftning som är så effektiv och heltäckande som möjligt samt för att lagstiftningen fullt ut ska få genomslag. () verksamhet är central i arbetet för ett samhälle som är fritt från diskriminering. I det fortsatta arbetet är det därför viktigt att säkerställa att DO:s verksamhet bedrivs rättssäkert och effektivt och att fler individer som utsätts för diskriminering får möjlighet till upprättelse. Det är av vikt att myndigheten utifrån de ärenden som inkommer till myndigheten gör analyser om åtgärder och regelförändringar som generellt behövs för att komma till rätta med olika former av diskriminering. Jämställdhet är inte en fråga om tyckande, det är en fråga om kunskap. I dagens skiljer det i livsarbetsinkomst mellan en genomsnittlig man och en genomsnittlig kvinna, kvinnor tar ut fler föräldradagar än män, traditionellt kvinnliga yrken präglas av lägre löner än traditionellt manliga yrken och kvinnor löper långt större risk att råka ut för grovt våld i det egna hemmet. utgår från dessa fakta, ser hur de drabbar individer, ser strukturerna bakom och arbetar för förändring. Det är detta som är liberal feminism. Tack vare den tidigare regeringens ekonomiska politik har kvinnor fått bättre ekonomiska förutsättningar. har den genomsnittliga arbetstiden för kvinnor ökat, och andelen kvinnor som arbetade heltid 2013 var högre än . vill fortsätta arbeta för att sluta inkomstgapet mellan kvinnor och män. Det handlar bland annat om att höja lönerna för lärare, sjuksköterskor och andra kvalificerade kvinnodominerade yrken i offentlig sektor. satsning på karriärlöner för skickliga lärare höjer lönenivån i största kvinnliga akademikeryrke. Mäns våld mot kvinnor är det mest extrema uttrycket för kvinnors utsatthet och har sin grund i ojämställdheten. Därför är det också viktigt att angripa de attityder och idéer som finns i samhället och stärka de förebyggande insatserna. I detta perspektiv är det också centralt att inse att det hedersrelaterade våldet är ett allvarligt hot mot individers frihet och en central jämställdhetsfråga. presenterar i avsnitt 10 nya och vidare satsningar för ökad jämställdhet i hela . Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet består bland annat av matchning av arbetssökande och lediga jobb genom Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiska program. Vidare ingår ett antal andra myndigheter, såsom Arbetsdomstolen och , samt statens medfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen. mål är full sysselsättning. Politiken måste skapa fler vägar till jobb eller eget företagande för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Den utdragna lågkonjunkturen har förstärkt vissa strukturella problem på arbetsmarknaden. Grupper som har haft problem med att etablera sig på arbetsmarknaden som lågutbildade ungdomar, personer med funktionsnedsättningar och utrikes födda från länder utanför har fått det svårare. Även långtidsarbetslösheten har ökat, även om är bland de länder i EU som har lägst andel långtidsarbetslösa. Alliansregeringen genomförde genomgripande reformer inom arbetsmarknadspolitiken i syfte att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Reformerna har inriktats på att stärka och tydliggöra arbetslinjen. Vidare tillsattes en utredning om översyn av Arbetsförmedlingen som regeringen dessvärre lagt ner. anser att översynen måste återupptas och att Arbetsförmedlingen får den genomlysning som myndigheten förtjänar. Arbetslösheten är dock fortfarande relativt hög, särskilt bland unga och nyanlända. behöver fler kunskapsintensiva jobb, men också fler enklare jobb. Genom en ökad bredd av jobb kan vi få en hög sysselsättning, lägre utanförskap och mer resurser till välfärden. vill även se över lagen om anställningsskydd (LAS). Istället för att utgå ifrån anställningstid ska turordning baseras på den enskildes kompetens. Hur kompetens definieras ska parterna gemensamt komma överens om. Förändringen gör det lättare för unga att få fäste på arbetsmarknaden och gör det mindre riskabelt för äldre att byta anställning. Det ger en mer flexibel och välfungerande arbetsmarknad. Kan Alliansen, när alla partier nu genomlyser sin egen politik, landa i en ny gemensam ståndpunkt är vi beredda att i opposition försöka genomdriva en ändrad lagstiftning. vill att en flexiblare arbetsrätt kombineras med att arbetsgivarna avsätter mer resurser för omställning, till exempel vidareutbildning. Dessutom behöver tryggheten stärkas genom en allmän arbetslöshetsförsäkring med bättre villkor. Det är ett hål i vårt sociala skyddsnät att denna försäkring inte omfattar alla. Dagens a-kassor bör ersättas med en gemensam arbetslöshetskassa i statlig regi. politik för fler jobb utvecklas närmare i avsnitt 6. Utgiftsområde 15: Studiestöd Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Studiestödssystemet i är ett av världens mest generösa. Våra väl anpassade beloppsnivåer ger människor möjlighet att studera vidare eller återuppta tidigare studier. Studiemedelssystemet har förstärkts påtagligt genom att alliansregeringen genomfört höjningar av studiemedelsbeloppet, barntillägget och fribeloppet. bedömning är att studiemedelssystemet i många delar är väl avpassat. Ytterligare former kan dock bli aktuella. vill bland annat fortsätta arbetet för bättre matchning och kompetensutveckling på den svenska arbetsmarknaden. I det perspektivet bör det vara aktuellt att pröva om individuella kompetenskonton kan byggas upp för att användas vid vidareutbildning och omskolning. För att fortsätta stimulera framväxten av allt längre arbetsliv bör det även fortsatt vara aktuellt att se över åldersgränserna i studiemedelssystemet. vill även öka genomströmningen i högskolan genom att öka drivkrafterna att klara sin examen . Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet Utbildning och universitetsforskning omfattar skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet, vuxenutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. En skola med jämn och hög kvalitet är det främsta sättet att skapa goda livschanser för alla. Skolan ska fokusera på elevernas kunskapsresultat och ge varje elev tidigt stöd när det behövs. Därför behövs tidigare betyg, ökade resurser till lågstadiet och en tioårig grundskola med start . För att ge alla elever en bra skolgång bör staten ta tillbaka ansvaret för skolan, istället för att landets 290 kommuner försöker styra upp skolan var för sig. Det behövs också lugn och arbetsro i skolan. När det saknas studiero i klassrummet är de som behöver skolan mest de stora förlorarna. Vuxna i skolan måste ha befogenheter och ta ansvar för att skapa ordning, studiero och trygghet. Vi vill därför införa ett ordningsomdöme och, vilket utvecklas i avsnitt 7.3, ett stöd till skolor att arbeta förebyggande. Kunskap är skolans huvuduppdrag. präglades svensk skola av en rädsla för att mäta elevers kunskaper. När kunskap var mindre viktigt fick inte heller eleverna tillräckligt med stöd, och följden blev sjunkande resultat. har lett den totala omläggning av svensk skola som genomförts under alliansregeringen. Bland alla reformer finns ny läroplan med nya kursplaner med tydliga och tidiga mål, fler och tidigare nationella prov, skriftliga omdömen, betyg från årskurs 6 och ny betygsskala med fler steg.