mot · H3023244 · 2015-10-07 00:00:00 — 600 000 fler jobb – Liberala reformer för godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen (s. 5–32). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2016–2019 enligt förslaget i tabellen Figur 9 i motionen beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i bilaga 2 i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i bilaga 2 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt förslaget i bilaga 2 i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt förslaget i bilaga 2 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. av alliansstyre står ekonomi stark och vi är på väg in i högkonjunktur. finns det stora nedåtrisker i vår omvärld. Krigen i och , utvecklingen i och skapar osäkerhet och otrygghet för människor, men också för den framtida ekonomiska utvecklingen. Därutöver ser vi ökade kostnader för sjukskrivningar och för att klara att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan . Det gör att det är centralt att vårda statsfinanserna för att ha ett manöverutrymme att möta nedgångar i ekonomin nästa gång det behövs. Denna budgetmotion är därför stram. Vi föreslår ett lägre utgiftstak och har ett högre finansiellt sparande än regeringen. I vårt budgetförslag föreslår vi höjda miljöskatter, prioriterar de skattesänkningar som har störst betydelse för jobb och tillväxt samt säger nej till stora utgiftsökningar inom arbetsmarknads- och bostadspolitiken. Dessa budgetförstärkningar gör att vi har möjlighet att göra följande prioriteringar. Jobben – sysselsättningsmål. Regeringens arbetslöshetsmål bör skrotas och ersättas av ett sysselsättningsmål. av befolkningen ska vara 2025. Detta jobbmål innebär att 600 000 fler jobb måste komma till. Vi föreslår sådana skattesänkningar – avskaffad värnskatt, höjd brytpunkt, sänkt skatt för arbetande äldre och utvidgat – som förväntas ha stor påverkan på sysselsättning, arbetade timmar eller konkurrenskraft. Satsning på kunskap – tioårig grundskola och höjda lärarlöner. Vi finansierar en tioårig grundskola, höjda lärarlöner, karriärtjänster och en ny yrkesskola i strävan att fortsätta reformera det svenska utbildningsväsendet. Liberaliseringar av arbets- och bostadsmarknaden. Vi föreslår sänkta trösklar in på arbetsmarknaden, bl.a. genom en liberaliserad arbetsrätt. För att möta bostadsbristen lägger vi fram förslag på liberaliseringar av den svenska bostadsmarknaden. Vi föreslår en förstärkning av det svenska försvaret med årliga anslagshöjningar om 1 miljard och 2 miljarder . Över försvarsbeslutsperioden innebär det 8 miljarder i ökade anslag jämfört med regeringen. En avgörande kvalitetsförbättring i äldreomsorgen är att se till att äldre människor kan få maten lagad i hemmet. Vi föreslår en miljardsatsning för att detta ska bli verklighet i stället för regeringens ineffektiva satsningar på äldreområdet. Denna budgetmotion är ett centralt led i att utveckla och fördjupa liberalernas ekonomiska politik. Vi redovisar öppet källor för våra beräkningar, och nedbrutna förändringar på varje enskilt anslag. Så förbereder vi oss för att åter kunna axla regeringsmakten. Ett bra som kan bli ännu bättre Utsikter för svensk ekonomi Goda utsikter i , som dämpas av strukturella problem på arbetsmarknaden Osäkerheter i regeringens prognos Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Risker för svensk ekonomi och statsfinanser Regeringens åtgärder leder till långsiktigt högre arbetslöshet Politik som slår mot svensk konkurrenskraft Fortsatt ansvar för svensk ekonomi Utgiftstakets nivåer 2015–2019 Fler i arbete genom stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden Goda och hållbara förutsättningar för fler och växande företag En trygg och tillgänglig välfärd Sänkta skatter för fler jobb Bättre villkor för äldre Ett stramt finanspolitiskt ramverk och stärkta finanspolitiska institutioner Sänkta direkta skatter på arbete Sänkta social- och löneavgifter Breddad arbetsmarknad och räddad Ökad miljöstyrning utan höjd bensinskatt Likvärdig beskattning inom energisektorn Tillkommande effekter på budgetens intäktssida Beräkning av statsbudgetens inkomster –2018 Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 4: rättsväsendet Utgiftsområde 5: Internationell samverkan Utgiftsområde 6: Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd Utgiftsområde 8: Migration Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 15: Studiestöd Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 19: Regional tillväxt Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 21: Energi Utgiftsområde 22: Kommunikationer Utgiftsområde 23: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 24: Näringsliv Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska unionen Utgiftsramar och den offentliga sektorns finanser Förslag till utgiftsramar för Förslag till utgiftsramar för Statsbudgetens saldo och statsskulden Den offentliga sektorns finanser Bilaga 1 – Ekonomisk jämställdhet mellan män och kvinnor Den ekonomiska jämställdhetspolitikens ramar Ekonomisk ojämställdhet i – en introduktion Föräldraledighet och vård av barn Kostnaden av mäns våld mot kvinnor Bilaga 2 – Tabeller m.m Ett bra som kan bli ännu bättre ekonomi är bland de starkaste i . har haft högst tillväxt bland jämförbara EU-länder som de disponibla inkomsterna har ökat. Det lönar sig bättre att arbeta, och jobben har blivit fler. har högre arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad än nästan något annat land i EU. präglas också av en tätare sammanhållning och bättre jämställdhet. Fattigdomen har minskat och andelen barn som lever med låg materiell standard har halverats . Lönegapet, även det oförklarade, mellan män och kvinnor har minskat . Men stora utmaningar ligger fortfarande framför oss. Vår konkurrenskraft utmanas när andra länder, däribland framväxande ekonomier, utvecklas allt snabbare. Trösklarna till arbetsmarknaden är för höga och stänger ute många grupper, däribland ungdomar utan gymnasieutbildning och utrikes födda, som har minst dubbelt så hög arbetslöshet som andra grupper. Välfärden måste hantera en åldrande befolkning, ojämlik vård och förbättra resultaten i skolan. Och klimatutmaningen kräver att vi lyckas förena en ökad tillväxt med minskade utsläpp. Alliansen har en gemensam väg framåt för . Vi vill fortsätta att ta ansvar för den ekonomiska politiken och lägga fram förslag för att fler jobb ska växa fram. Fler jobb är grunden för en stark ekonomi och för att vi fortsatt ska ha en hög kvalitet i välfärden. Vi kommer att prioritera viktiga investeringar för att stärka svensk konkurrenskraft, med mer kunskap i skolan och bättre och utbyggd infrastruktur för att fortsätta att knyta ihop hela vårt land. Och vi kommer att värna och utveckla välfärdens kärnverksamheter för att möta de krav på valfrihet, tillgänglighet och kvalitet som alla svenskar kan förvänta sig av vår gemensamma välfärd. Alliansen sätter människan i centrum. Vår politik syftar till att bygga ett samhälle som tar tillvara varje människas förmåga. Där alla får förutsättningar att växa och skapa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det är kärnan i Alliansens politik. Utsikter för svensk ekonomi Efter en lång och djup internationell lågkonjunktur ser vi hur den globala ekonomin stärks, men utvecklingen går sakta och präglas av osäkerhet. Tillväxten i de avancerade ekonomierna ökar, medan tillväxtekonomierna går trögare. En bredare, och därmed mera robust, global återhämtning låter vänta på sig. Riskerna för en svagare internationell konjunkturutveckling dominerar. I de avancerade ekonomierna ökar tillväxten. agerar draglok i återhämtningen med en stark utveckling på arbetsmarknaden och växande investeringar. I och utvecklas också arbetsmarknaden starkt tillbaka. I euroområdet som helhet sker återhämtningen dock relativt långsamt. Konjunkturåterhämtningen i de avancerade ekonomierna drivs till stor del av behovet av investeringar av återhållsamhet, vilket förstärks av en expansiv penningpolitik och låga oljepriser. Fasta bruttoinvesteringar i avancerade ekonomier. Årlig tillväxttakt i procent. Källa: (2015), Investment forecast (indicator) BNP-tillväxten i tillväxtekonomierna har bromsat in . befinner sig i en känslig omvandling från en investeringsdriven till en konsumtionsdriven ekonomi, vilket dämpar landets tillväxttakt. Detta ger i sin tur negativa spridningseffekter till andra asiatiska tillväxtekonomier och påverkar råvarupriserna. Särskilt och uppvisar tillbaka en mycket svag utveckling, bland annat på grund av prisfallen på råvaror. är ett undantag bland de större tillväxtekonomierna. Landet klarar att upprätthålla en tillväxttakt på kommande år, i linje med den historiska tillväxttakten. BNP-tillväxt i tillväxtekonomier, prognos 2015 och 2016. Årlig tillväxttakt i procent. Källa: IMF World Economic Outlook, 2015 Update Goda utsikter i , som dämpas av strukturella problem på arbetsmarknaden Också utsikterna för svensk ekonomi förbättras. Svensk ekonomi befinner sig i en återhämtningsfas med ett gott utgångsläge jämfört med andra europeiska länder. Trots att befunnit sig i en utdragen lågkonjunktur har svensk ekonomi och arbetsmarknad utvecklats bättre än många jämförbara länder. Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits under lågkonjunkturen och är nu högre än under högkonjunkturåren 2001 och 2007. Hushållens disponibla inkomst har också ökat betydligt, med upprätthållen inhemsk konsumtion som följd. Sysselsättningsgraden 15–i och jämförbara EU-länder. Källa: avser 1:a kvartalet 2015 Den relativt goda utvecklingen under lågkonjunkturen är ett resultat av en väl avvägd stabiliseringspolitik och en delvis expansiv penningpolitik. Medan finanspolitiken nu går in i en svagt åtstramande fas till följd av att tillväxten ökar, har en fortsatt låg inflation och låga inflationsförväntningar lett till att svensk penningpolitik varit kraftigt expansiv . En expansiv penningpolitik med låga eller negativa räntenivåer förväntas ligga fast , vilket bland annat gör att kronan förblir relativt svag och att efterfrågan stärks. En väl avvägd ekonomisk politik, kombinerat med en penningpolitik som är påtagligt expansiv och tecken på global återhämtning, stärker utsikterna för svensk ekonomi. steg aktiviteten i svensk ekonomi, och BNP-tillväxten på helårsbasis nådde . Konjunkturindikatorerna visar på en positiv syn på svensk ekonomi inom både byggindustrin, tillverkningsindustrin, de privata tjänstenäringarna och detaljhandeln. BNP väntas nu öka snabbare och resursutnyttjandet stiger. Utvecklingen drivs av ökad export som stimuleras av den försvagade kronan. driver hushållens efterfrågan fortsatt på återhämtningen. Hushållens ökade disponibla inkomst, låga räntor och en relativt hög befolkningstillväxt leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. BNP-tillväxt i , historiskt utfall och prognos. Årlig tillväxttakt i procent. Källa: SCB (historiskt utfall ), Budgetpropositionen 2016 (2014 och prognos) Trots relativt goda utsikter för svensk tillväxt sjunker arbetslösheten tillbaka mycket långsamt. har skrivit upp sin bedömning av jämviktsarbetslösheten, som antas uppgå till , och menar att denna nivå på arbetslöshet uppnås . Att arbetslösheten trots ökande efterfrågan inte sjunker mer beror på de strukturella problem som finns på svensk arbetsmarknad. En stor, och ökande, andel av de arbetslösa utgörs av långtidsarbetslösa, utrikes födda, och personer med högst förgymnasial utbildning. Dessa grupper har svårt att ta sig in på svensk arbetsmarknad på grund av höga trösklar, orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden och allt högre kompetenskrav. Vi ser att matchningen mellan lediga jobb och arbetslösa försämrats , vilket ligger i linje med hur sammansättningen av gruppen arbetslösa utvecklats, där allt fler står allt längre från arbetsmarknaden. Oroväckande nog förväntas regeringens åtgärder förstärka problemen på svensk arbetsmarknad: kombinationen av höjd skatt på arbete och ändrad inriktning på arbetsmarknadspolitiken och bidragssystemen bedöms enligt försvaga återhämtningen på arbetsmarknaden. bedömer att förändringar inom a-kassan, omläggningar inom arbetsmarknadspolitiken samt högre anställningskostnader för unga och äldre gör att färre står till arbetsmarknadens förfogande och minskar sysselsättningen. En utveckling i denna riktning, med försämringar av förutsättningarna för jobb och ekonomisk tillväxt, är fel väg för . Osäkerheter i regeringens prognos Det föreligger fortsatt nedåtrisker i ekonomin, både internationellt och i . Flera tillväxtmarknader, främst , och , har sett en snabbt inbromsande tillväxt. En allvarlig risk är att överkapaciteten i den kinesiska företagssektorn och på fastighetsmarknaden leder till en hastig korrigering av de högt uppdrivna investeringarna i landet. En sådan utveckling skulle kunna bromsa den globala konjunkturåterhämtningen, särskilt om det leder till turbulens på de internationella finansmarknaderna. En annan global risk är att den mycket expansiva penningpolitiken med låga räntenivåer som bedrivs av centralbanker runtom i världen kan leda till en ökad efterfrågan på, och övervärdering av, riskfyllda tillgångar, som i sin tur gör det finansiella systemet känsligt för störningar. Det geopolitiska läget är också fortsatt oroligt. Flera väpnade konflikter skapar stort humanitärt lidande och driver människor på flykt. Kriget i och den svåra situationen i gör att ett stort antal människor söker skydd i olika delar av . Krisen i och de sanktioner som införts av såväl EU som kan leda till att framtidstron bland europeiska företag påverkas negativt. Konjunkturåterhämtningen i euroområdet är fortsatt osäker. Läget har förbättrats men riskerna kvarstår. Särskilt om stödet för krispolitiken vacklar kan krishanteringen och reformpolitiken försvåras. Nya frågetecken har uppstått kring förmåga att sanera sina statsfinanser och stanna i euroområdet, även om sommarens omedelbara kris har avvärjts. Ett antal risker är förknippade med utvecklingen av inhemska svenska förhållanden. Hushållens konsumtion bedöms stå för en större del av BNP-tillväxten, jämfört med i tidigare konjunkturuppgångar. Regeringens skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster samt osäkerheten kring en rad viktiga politiska beslut gör att hushållens optimism riskerar att dämpas. Det kan leda till lägre konsumtion än vad regeringen prognostiserar. Vi ser risker för en sådan utveckling i konjunkturbarometer. Hushållens förväntningar på tolv månaders sikt för den egna ekonomin, och för den svenska ekonomin som helhet, är betydligt mer pessimistiska sedan den nya regeringen tillträdde, trots att hushållen har en relativt positiv bild på sin nuvarande situation. Även företagens investeringsvilja kan dämpas av den ökade osäkerhet som regeringen har skapat kring viktiga politiska beslut, exempelvis energiförsörjning och infrastruktur. Att det blir dyrare att anställa unga och äldre slår mot sysselsättningen för dessa grupper, med färre jobb och minskad konsumtion som följd. Sammantaget riskerar dessa faktorer att påverka tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser negativt i större utsträckning än vad regeringen väntar sig. På medelfristig sikt utgör bostadsprisernas utveckling och hushållens jämförelsevis höga skuldsättning en risk. Bostadspriserna och hushållens skuldsättning har ökat kraftigt sedan mitten av 1990- talet och är nu på mycket höga nivåer både i ett historiskt och internationellt perspektiv. Vid ett kraftigt prisfall kan hushållen tvingas amortera på sina lån i snabbare takt, med negativa konsekvenser för konsumtion, tillväxt och sysselsättning som följd. Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Regeringen har med sin ekonomiska politik slagit in på en väg som är oroande för , och som riskerar att bromsa den ekonomiska återhämtning vi nu ser. Förslag som hotar jobbtillväxt och konkurrenskraft, och som påverkar enskilda hushålls ekonomi negativt, är dominerande i regeringens politik. Risker för svensk ekonomi och statsfinanser En stark offentlig ekonomi och en stabil makroekonomisk miljö är viktiga förutsättningar för att skapa tillväxt och välstånd, då det gör att människor och företag vågar konsumera och investera samt att banker och andra länder vågar låna ut pengar till till goda villkor. Regeringens ensidiga försök att avskaffa överskottsmålet för de offentliga finanserna riskerar att minska trovärdigheten i den svenska ekonomiska politiken, då det är säkert att långsiktigheten och samförståndet kring hanteringen av de offentliga finanserna gäller. har haft en bred politisk samsyn kring de finanspolitiska spelregler som ska gälla för den ekonomiska politiken. Denna samsyn grundar sig i erfarenheterna från den finanskris som slog till , då ekonomi saknade motståndskraft. Eftersom ekonomiska säkerhetsmarginaler saknades när krisen slog till tvingades både den borgerliga och därefter den socialdemokratiska regeringen att svara med åtstramningar, krispaket och budgetsaneringar. Det finanspolitiska ramverket med överskottsmål, utgiftstak, kommunalt balanskrav och en sammanhållen budgetprocess infördes efter krisen för att säkerställa att finanspolitiken framöver skulle vara långsiktigt hållbar. I och med finanskris kom det finanspolitiska ramverkets effektivitet att prövas. Det visar sig ha tjänat väl. Starka statsfinanser, säkrade trygghetssystem och resurser till välfärden bidrog till att investeringsklimatet stärktes och inhemsk konsumtion kunde stöttas under nedgången. Hållbara offentliga finanser visade sig vara en av viktigaste konkurrensfördelar. Den breda uppslutningen bakom ramverket har varit en styrka för . Bland annat sökte alliansregeringen samförstånd och kunde 2011 tillsammans med Socialdemokraterna och enas om tydliga principer för det finanspolitiska ramverket. Enigheten bekräftades 2014 då samma partier enades om att stärka uppföljningen av överskottsmålet. Den välskötta svenska ekonomin och den relativt låga statsskulden, i kombination med den långa tidsperiod som nuvarande ramverk gällt, skapar förutsättningar för att utvärdera nuvarande ramverk inklusive överskottsmålet utifrån gällande förutsättningar. I en sådan analys är historiska och framtida risker centrala: finanskrisen lärde oss att skuldnivåerna kan ändras snabbt om säkerhetsmarginalerna inte är tillräckliga. Under krisåren ökade skuldnivåerna för jämförbara EU-länder i genomsnitt med av BNP. De höga skuldnivåerna medför att dessa länder nu i det närmaste har uttömt sina möjligheter att stimulera ekonomin när nästa kris slår till. Den lågräntemiljö vi nu upplever leder dessutom till att räntepolitiken inte heller har utrymme att verka stimulerande om en ny kris slår till. I ett sådant scenario, när möjligheterna att stimulera ekonomin är små, är följderna oftast svårast för de mest utsatta, som drabbas mest av budgetnedskärningar i välfärdssystemen. Det ger starkt stöd till idén om att bygga upp motståndskraft i bättre tider för att kunna stå emot ekonomisk oro i sämre tider. Att överväga att lägga om nuvarande ramverk kräver följaktligen både djup analys och bred enighet. I och med regeringsskiftet är det dock inte längre säkert att denna princip om samförstånd gäller. Att regeringen övervägt att ensidigt överge det nuvarande överskottsmålet för det finansiella sparandet är olyckligt då det minskar förtroendet för stabiliteten och långsiktigheten i den ekonomiska politiken. har därför fattat beslut om att en brett parlamentariskt förankrad utredning ska föregå eventuella framtida beslut om revidering av det finanspolitiska ramverket. Utredningen, som lämnar sitt slutbetänkande , ska genomföra en noggrann genomlysning av vilka effekter ramverket och själva överskottsmålet har haft på den svenska ekonomins utveckling och förmåga att nå EU:s gemensamma mål om stabila offentliga finanser. Särskild tonvikt ska läggas vid möjligheterna att säkerställa finanspolitisk stabilitet och klara av kommande kriser. Regeringens hantering av överskottsmålet är inte det enda området som skapat osäkerhet kring trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Också hanteringen av de offentliga utgifterna är oroväckande. De offentliga finanserna har präglats av ökade utgifter i flera av de större transfereringssystemen, som sjukförsäkringssystemet och på migrationsområdet. rör det sig om ökade kostnader på enligt utgiftsprognosen i regeringens vårproposition. När oplanerade utgifter ökar i en sådan utsträckning krävs av varje ansvarsfull regering att ta fram riktade åtgärder för att hejda utgiftsutvecklingen. I regeringens politik lyser sådana förslag med sin frånvaro. Regeringen har istället förstärkt utgiftstrycket i de offentliga finanserna genom att nedmontera de centrala strukturreformer som genomfördes inom sjukförsäkringen med syfte att hjälpa människor tillbaka i arbete. Att lägga om sjukförsäkringsreglerna utan att komma till rätta med den stigande ohälsan riskerar att pressa in människor i utanförskap. kommer det betydande kostnadstryck som vi redan ser att förstärkas ytterligare. Utan åtgärder för att hantera den stigande sjukfrånvaron riskerar den positiva utveckling som vi sett vad gäller minskat utanförskap att brytas. Om detta sker riskerar de ökade kostnader som följer i utanförskapets spår att tränga undan resurser som hade behövts för att stärka välfärden eller bygga upp säkerhetsmarginaler och motståndskraft inför nästa kris. Också vad gäller statsbudgetens inkomster finns betydande frågetecken vad gäller hållbarheten i regeringens budget. De skatteförslag som regeringen gått fram med i budgetpropositionen , riskerar att leda till lägre inkomstförstärkningar än vad som förväntas. skriver bland annat att ”överskattar förstärkningen av de offentliga finanserna på grund av avtrappat jobbskatteavdrag och begränsad uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Detta eftersom regelförändringarna kan ge upphov till lägre beskattningsbara arbetsinkomster än vid oförändrade regler.” (2015) skriver att skatteintäkterna av att fasa ut jobbskatteavdraget inte ger några effekter på skatteintäkterna när hänsyn tas till förväntade beteendeeffekter i form av ett minskat arbetsutbud. Sammantaget är risken övervägande att effekterna av de skattehöjningar regeringen avser genomföra överskattas och att intäkterna blir lägre än väntat. Detta medför att de utgiftsökningar som avses finansieras via skatteförslagen underfinansieras . Detta riskerar att ytterligare försvaga statens finanser. Regeringens åtgärder leder till långsiktigt högre arbetslöshet Försiktigt positiva signaler i den globala konjunkturen samt en god inhemsk efterfrågan leder till en fortsatt relativt god ökning av sysselsättningen. sysselsättningsgrad är med alliansregeringen högst i EU, och bedömare som och Arbetsförmedlingen förväntar sig en fortsatt sysselsättningsökning framöver. finns betydande strukturella problem på den svenska arbetsmarknaden som gör att grupper som står långt från arbetsmarknaden, bland annat långtidsarbetslösa, utrikes födda, personer utan gymnasieutbildning och personer med en funktionsnedsättning, fortsatt har stora svårigheter att få ett jobb. Jämviktsarbetslösheten är därför fortsatt hög och matchningen fungerar dåligt.