ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021086 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa transparens i telebranschen genom att teleoperatörer måste tillkännage på vems nät man agerar med syfte att komma åt oseriösa företag samt att säkra konkurrens på lika villkor, och tillkännager detta för regeringen. Det är angeläget att konsumenters rättigheter stärks, inte minst vid telefonförsäljning. Vid telefonförsäljning av teleabonnemang uppstår en speciell situation som borde kunna undvikas. Konkurrens mot slutkund är viktigt även inom telefoni. Dels för att nya företag som olika virtuella mobiloperatörer kan erbjuda innovativa tjänster men även för att priserna hålls låga. Därför är det bra att de nätägande mobiloperatörerna upplåter sina nät åt andra aktörer. Svårigheten uppstår i de fall dessa aktörer är oseriösa. Det finns till och med de operatörer som ger intryck av att ha specialiserat sig på oetiska försäljningsmetoder. Det drabbar kunden, inte minst äldre som exempelvis kan få problem med att trygghetslarm inte fungerar. Men även de seriösa aktörerna blir långsiktigt lidande vid osund konkurrens och bristande förtroende för branschen. Ingen utomstående vet på vilket nät de oseriösa operatörerna agerar och myndigheter har därför svårt att komma åt dem. Telebranschen är väl medveten om problemet. Telekområdgivarna har tagit fram en uppförandekod som även ingår i den handlingsplan som de största nätägarna har arbetat fram tillsammans med . Självsaneringen har tyvärr inte hjälpt och antalet anmälningar ökar. Det behövs mer transparens i systemet. En fungerande marknad förutsätter att det finns tillräcklig information för att kunden ska kunna fatta rätt beslut. är det inte så och det är svårt att kräva ansvar. Därför anser jag att teleoperatörerna måste informera om på vems nät man agerar samt att det måste finnas någon sanktion – också mot nätägaren – om så inte görs. Då säkras konkurrensen på lika villkor och det blir lättare att ställa de operatörer till svars som inte sköter sig.
mot · H3021087 · 2015-10-05 00:00:00 — Sänkta trösklar till arbetsmarknaden för människor med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. Att ta sig in på arbetsmarknaden kan vara svårt nog för en person utan funktionsnedsättning. För de 900 000 människor (SCB, Funktionsnedsattas situation på arbetsmarknaden ) som har en funktionsnedsättning kan det vara än svårare, kanske nästan omöjligt. 500 000 av dessa har nedsatt arbetsförmåga. Endast hälften av dem som har en arbetsnedsättning har ett arbete, vilket kan jämföras med personer som har funktionsnedsättning som inte medför nedsatt arbetsförmåga, där ändå långt fler än genomsnittet saknar sysselsättning. Definitionen av funktionsnedsättning grundar sig på en definition som tagits fram i FN. Människor kan ha funktionsnedsättning på grund av fysiska eller intellektuella skador eller sjukdomar, syn- eller hörselskador eller -sjukdomar, medicinska tillstånd eller mentalsjukdomar. är funktionsnedsättningen synlig, men är den osynlig, vilket kan skapa ett än svårare läge för personen att ta sig in på arbetsmarknaden. För vissa syns handikappet mer på utsidan än att det kanske är ett problem i arbetet. måste arbetsgivaren som anställer en person med lönebidrag ha kollektivavtal eller motsvarande. Många mindre företag kan vara benägna att anställa någon med lönebidrag men har inget kollektivavtal. Det är viktigt att tillvarata alla personers kompetens, och därför är det viktigt att skapa möjligheter och incitament för att så många som möjligt i ska delta på arbetsmarknaden. Av den anledningen vill jag informera regeringen om möjligheten att se över situationen med lönebidragsanställningar för företag som inte har kollektivavtal. Funktionsnedsatta ska precis som alla andra ha en chans att själva försörja sig. Staten har dessutom en stor kostnad för människor som inte får ett jobb på grund av funktionsnedsättning. Det är ett utanförskap som riskerar att bita sig fast. Därför är det viktigt att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för människor med funktionsnedsättningar.
mot · H3021089 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förändring av villkoren för friskvårdsförmånen och tillkännager detta för regeringen. Både hemmet och arbetet har utvecklats till att bli alltmer datoriserade och stillasittande miljöer. Därför är det av största vikt att avsätta tid för fysiska aktiviteter. Genom motion och friskvård kan skador förhindras och riskerna för allvarliga sjukdomar som hjärt-kärlsjukdomar, diabetes och fetma begränsas. Såväl som många arbetsgivare har uppmärksammat fördelarna med motion och friskvård, varför stora delar av dessa aktiviteter klassas som skattefria friskvårdsförmåner. Bidraget som arbetsgivarna ger till sina anställda för att motivera till fysisk aktivitet kan subventioneras skattefritt i enlighet med regler. Urvalet av aktiviteter för att vara berättigad till förmånen är dock begränsat. Skattefri motion eller friskvårdsaktiviteter är exempelvis gymnastik, bowling, tennis, squash, fotboll samt olika typer av dans och även massage av olika slag. Sporter som kräver dyrare utrustning omfattas inte av skattesubventionen, även om det alltid är just aktiviteten och aldrig utrustningen som subventioneras. Samtliga sporter som innehåller fysisk aktivitet och främjar både fysisk och psykisk hälsa, bör enligt vår mening omfattas av samma skattesubvention. Utövaren står själv för utrustningen, men möjligheten att skattesubventionera aktiviteter som exempelvis golf, som blivit en folksport, eller ridning, segling och skidåkning bör finnas för den arbetsgivare som har utövare av dessa sporter bland sina anställda. Arbetsgivaren har möjlighet att investera en viss summa som den anställda får använda till valfri fysisk aktivitet, och denna fysiska aktivitet bör enligt oss således vara helt och hållet valfri.
mot · H3021090 · 2015-10-05 00:00:00 — Avskrivningsregler för flyttbara bostadshus ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskrivningsmöjligheter för flyttbara bostadshus och tillkännager detta för regeringen. Traditionellt har flerfamiljsbostäder byggts styckevis på plats. Efter det att huset har tjänat ut rivs det normalt och en ny byggnad uppförs på samma fastighet. Byggnadsbranschen är en av få branscher där produktiviteten inte har ökat under . sker en utveckling mot allt mer prefabricerade bostadshus. Ett mer modernt industriellt produktionssätt leder till ökad produktivitet och lägre byggnadskostnader. börjar det byggas allt fler flerbostadshus som är flyttbara – huset kan demonteras och fraktas vidare för att uppföras på en annan plats. Det är ingen skillnad vare sig interiört eller exteriört jämfört med hus byggda på gammalt vis. Detta nya sätt att producera bostäder skapar möjligheter bl.a. för kommuner som har en vikande befolkningsutveckling. I många mindre kommuner finns ett behov av att uppföra flerbostadshus, inte minst för äldre invånare som inte längre orkar med ett boende i en gård eller villa eller ett radhus och därför önskar flytta till en annan typ av boende. vågar man inte starta nyproduktion på många orter eftersom man inte kan överblicka bostadsbehovet vid en normal avskrivningstid . Risken bedöms vara för hög. Många av dessa kommuner har fått stöd i den s.k. bostadsakuten och har rivit flerbostadshus – ofta byggnader som varit dåligt underhållna. Med flyttbara bostadshus öppnas en möjlighet att ge kortare planeringstider och därmed ett lägre risktagande. I de fall en ort har ett minskat behov av bostäder kan de säljas och uppföras på en plats där det finns ett behov. Det beräknas att kostnaden för demontering, flyttning inom en radie av , inre och yttre upprustning och uppmontering uppgår till ca per kvm exklusive mark och anslutningar. För att det skall vara ekonomiskt rimligt får inte restvärdet/återköpsvärdet på den flyttbara byggnaden vara för högt. Dagens avskrivningsregler om normalt för bostadshus är skapade utifrån den traditionella bostadsproduktionen. Med de möjligheter som ett industriellt produktionssätt ger i kombination med flyttbarhet bör avskrivningsreglerna anpassas även för dessa byggnader. Det är rimligt att flyttbara bostäder kan tillåtas en årlig avskrivning baserad på mellan 25 och 33 års livslängd. Den bifogade kalkylen visar att boendekostnaden blir ungefär densamma vid en avskrivning på . Detta beror på att avsättningarna för reparation och underhåll kan minskas . Regeringen bör därför tillse att en förändring av avskrivningsreglerna för flyttbara bostadshus genomförs.
mot · H3021091 · 2015-10-05 00:00:00 — Obligatorisk hemförsäkring i flerbostadshus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra hemförsäkringen obligatorisk för boende i flerfamiljshus och tillkännager detta för regeringen Att ha en hemförsäkring är för de allra flesta en självklarhet. Men att du själv har en är ingen garanti att du är skyddad om du bor i ett flerfamiljshus. Om en granne som saknar hemförsäkring orsakar skador på en annan lägenhet exempelvis genom brand eller vattenläckage är det inte självklart att grannens försäkring täcker detta. Vi bör därför se över möjligheten till en obligatorisk hemförsäkring för boende i flerfamiljshus som likt en trafikförsäkring täcker de kostnader som man eventuellt orsakar för andra. Det skulle skapa en trygghet för boende i flerfamiljshus om olyckan skulle vara framme.
mot · H3021092 · 2015-10-05 00:00:00 — utredningar gällande barn och unga ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare rutiner för arbete gällande utredningar av barn och unga och tillkännager detta för regeringen. Alla barn och unga har rätt att växa upp i trygghet. Tyvärr så är detta inte verklighet för många barn och unga; många barn växer upp i familjer med missbruk, psykisk sjukdom, sexuella övergrepp eller våld. Forskningen visar att barn som lever i våld eller själva utsatts för brott drabbas betydligt oftare än andra barn av ångest, misslyckad skolgång, depressioner, kriminalitet, missbruk mm. Därför måste samhället göra allt för att hjälpa dessa barn. Tyvärr brister det på många ställen, bland annat inom . , Inspektionen för vård och omsorg, gjorde 24 inspektioner gällande granskning av kommunernas hantering av barnavårdsärenden. Granskningen visar att det finns allvarliga brister, vilket innebär att barn och unga inte får det stöd och skydd som de har rätt till. Detta kan få mycket allvarliga konsekvenser för dessa barn. Ivos granskning har visat att anmälningar inte utreds trots att det finns skäl att utreda dem. Skyndsamhetskravet beaktas inte. Stora svårigheter finns att behålla erfarna socialsekreterare, vilket i många fall leder till kompetensbrister, tidsbrist, sjukskrivningar mm. Tyvärr är det oftast nyexaminerade, unga och oerfarna socialsekreterare som får dessa svåra utredningar. Många slutar; de orkar inte med dessa krävande utredningar samt den konstanta tidspressen. Detta är allvarligt. Samhället sviker de utsatta barnen då de inte får stöd och hjälp. Regeringen bör säkerställa att det finns tydliga rutiner för arbete gällande utredningar av barn och unga.
mot · H3021094 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om adoptionsbidraget och tillkännager detta för regeringen. Många barnlösa par i har en stor önskan om att utöka sin familj men av biologiska skäl är det omöjligt. Den enda återstående möjligheten att undvika barnlöshet är då genom adoption. Men att adoptera barn från utlandet är mycket dyrt, vilket leder till att många par inte kan förverkliga sin familjebildning. Kostnaden för utlandsadoption kan uppgå till flera , något långt ifrån alla har råd med. För att hjälpa till finns det så kallade adoptionsbidraget. Även med adoptionsbidraget saknar många familjer medel för att genomföra en adoption. För att erbjuda par som drabbas av ofrivillig barnlöshet bör därför adoptionsbidraget ses över i syfte att öka möjligheterna för alla att genomföra adoption.
mot · H3021095 · 2015-10-05 00:00:00 — Förenklad planprocess för campingplatser ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förenklad planprocess för campingplatser och tillkännager detta för regeringen. Camping är ett av vanligaste fritidsnöjen. Svenska campingplatser har mellan 14 och 15 miljoner gästnätter och allra vanligast är att man övernattar i en husvagn. Branschen omsätter och sysselsätter närmare 9 000 människor, varav många är ungdomar. Turister från utlandet står för cirka en fjärdedel av det totala antalet gästnätter och denna grupp växer. För svensk landsbygd så utgör ofta campingplatserna en av de viktigaste näringsgrenarna. har det blivit allt vanligare att camparna bor i sina , turistsäsongen blir allt längre och en växande grupp pensionärer tillbringar en stor del av året i sin husvagn. Tyvärr så fungerar ofta de kommunala planprocesserna för campingplatser dåligt och försvårar och försenar möjligheten att utveckla den svenska campingnäringen. tolkar många kommuner eller länsstyrelser så att det krävs bygglov för som står längre än 5–på en och samma camping. kan ett sådant bygglov ta att behandla. De som då campar utan bygglov kan drabbas av höga böter. Det är inte rimligt att nuvarande lagstiftning försvårar för människor att utöva campingliv. Många av dagens moderna är användbara , och då bör det också vara rimligt att få bo i sin husvagn än . Regeringen bör därför se över hur man kan förenkla planprocessen för campingplatser i syfte att möjliggöra för långtidscampare som bor i husvagn.
mot · H3021096 · 2015-10-05 00:00:00 — Illegal handel med cigaretter ställer sig bakom det som anförs i motionen om den illegala handeln med cigaretter och tillkännager detta för regeringen. Den illegala handeln med cigaretter är ett allvarligt problem i och stödjer även organiserad brottslighet. Enligt beräkningar är vart femte cigarettpaket i ej beskattat i och vart åttonde paket illegalt infört till landet. Även om och polisen gör goda insatser och – enligt medierna – har gjort ett stort antal beslag av illegala cigaretter , verkar det finnas luckor i lagstiftningen som innebär att en effektiv tillsyn av tobaksförsäljningen försvåras så att de som engagerar sig i den här typen av kriminell verksamhet går ostraffade. Bestämmelserna i tobakslagen förbjuder inte återförsäljare att äga cigaretter för vilka svensk punktskatt inte är erlagd, eller förvara sådana i sina butiker. Enligt aktuella rättsfall är det till och med så, att så länge illegala cigaretter inte förvaras på en synlig plats i butiken är det svårigheter att vidta sanktioner mot återförsäljaren, då det inte kan uteslutas att cigaretterna är för privat konsumtion. Vi förstår att avsikten med den nuvarande lagstiftningen inte var att begränsa möjligheterna för myndigheter att ingripa i situationer där lagens anda inte efterlevs. Lämpliga åtgärder och effektiv efterlevnad måste finnas för att på ett framgångsrikt sätt ta itu med den illegala handeln med cigaretter. Brister som dessa måste korrigeras, och det finns behov av specifika bestämmelser som föreskriver att det är illegalt för återförsäljare att förvara sådana mängder cigaretter, som inte rimligen kan antas vara för personligt bruk, i lokaler där affärsverksamhet bedrivs, och för vilka svensk punktskatt inte är erlagd, eller som inte överensstämmer med tobakslagens, förordningen avseende tobaksskatts eller annat relevant regelverks bestämmelser. I detta avseende borde även möjligheten finnas att fastställa vilken absolut mängd cigaretter som kan antas vara för personligt bruk. Myndigheter ska kunna straffa de återförsäljare som sysslar med den här typen av illegal verksamhet och skulle också kunna sätta viktiga prejudikat för att av avskräcka andra att göra samma sak.
mot · H3021097 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om kärnkraftens spillvärme i fjärrvärmeproduktion och tillkännager detta för regeringen. Svensk kärnkraft används endast för elproduktion. Uranet används som ett värmeproducerande bränsle i driften av kondenskraftverk, vilket gör att två tredjedelar av energin kyls bort. Större delen av energin i uranet blir alltså spillvärme som försvinner ut i havet. () har gått igenom möjligheten att ersätta biomassa i fjärrvärmeproduktion med denna spillvärme. Det vanligaste bränslet i svensk fjärrvärmeproduktion är spill från främst skogsindustrin som grenar, toppar, ris och bark. Totalt består fyra femtedelar av bränslet i fjärrvärmeproduktionen av energi som inte skulle ha använts i annat fall. Utredningen om hur fjärrvärmenäten ska öppnas för fler aktörer framhåller att förutsättningarna för fjärrvärmeoperatörerna kommer att förändras. Den enskilt största förändringen är att monopolet måste bort och kunderna ges möjlighet att välja mellan fler fjärrvärmeleverantörer. Av detta står de kommunala fjärrvärmebolagen för av produktionen medan privata och statliga står för respektive. Intressant i sammanhanget är att restvärme från industrin finns över nästan hela landet, men inte utnyttjas mer än till hälften. Skulle detta ske ges ytterligare möjligheter att välja mellan fler leverantörer. Öppnare nät kommer sannolikt att medföra att mer industriell restvärme tas till vara. Fler externa och specialiserade aktörer förväntas uppstå. Möjligheten att tillvarata spillvärmen från kylvattnet i kärnkraftverk har diskuterats, men det finns otillräcklig forskning kring de samhällsekonomiska konsekvenserna. Därtill finns en lag som förbjuder detta. En annan anledning till detta kan vara tidigare regeringars ambition att avveckla kärnkraften. När Alliansen nu träffat en historisk energiöverenskommelse där nuvarande kärnkraftverksreaktorer kan bytas ut mot nya ter det sig naturligt att satsa forsknings- och utredningsresurser på vidareutveckling och högre resursutnyttjande av kärnkraften. , professor på energisystem vid , menar att mängder av energi går till spillo i . En anledning är att man inte drar nytta av kombinationen mellan värme- och kraftproduktion. Fjärrvärmeverken som skulle kunna producera el som värme gör det inte, och kraftverk som producerar el gör inget av biprodukten värme. är utnyttjandet av spillvärme från kärnkraftverk förbjudet. Förbudet att nyttja spillvärmen från kärnkraftverk bör hävas och en alternativ användning av nämnda spillvärme bör beaktas för att komma fram till att det bästa sättet att höja effektiviteten i sektorn för bostadsuppvärmning är att ta till vara spillvärmen från kärnkraftverken och använda den till fjärrvärme.
mot · H3021098 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en forsknings- och skolreaktor vid och tillkännager detta för regeringen. Den tidigare alliansregeringens historiska energiöverenskommelse om att nuvarande svenska kärnkraftsreaktorer skall kunna bytas ut mot nya är mycket glädjande för oss från län, där tillhör de största och mest betydelsefulla arbetsplatserna. Vi ser också en potential i län som ett forskningscentrum för kärnkraftsutveckling. har nya kärnkraftsutbildningar på betydande utbildningscentrum såsom KTH, och snabbt blivit mycket populära. Enligt lärosätenas egna beräkningar kommer 150–200 studenter att behöva skickas utomlands för träning på skolreaktorer då R2-0 vid Studsvik är i bruk. Företrädare för , och menar att studentunderlaget är tillräckligt stort för att bygga en skolreaktor för träning och utbildning i . Att förlägga denna skolreaktor vid OKG är logiskt då verket är största samt intresse även finns hos och SKB. Sturemodellen (Svensk tränings- och utbildningsreaktor) skulle möjliggöra pedagogik vid en reaktor som efterliknar de kommersiella kärnkraftsreaktorer som finns i och skulle dels ge studenterna möjlighet att lära känna miljön vid deras största potentiella arbetsgivare, dels användas för fortbildning av kärnkraftsindustrins personal. En världsledande konstruktör av forskningsreaktorer har på uppdrag av bland andra och SKB tagit fram en teknisk beskrivning av Sturemodellen som visar på dess fördelar i form av potential och pedagogisk styrka. Att placera vid OKG är det mest realistiska alternativet. Då behovet av ny kärnkraft kommer att vara stort framöver så är det att se över möjligheten att bygga en ny forskar- och skolreaktor vid OKG.
mot · H3021099 · 2015-10-05 00:00:00 — Bensinmackar och lanthandlare på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur informationen om och koordineringen av landsbygdsstöd till kommersiell service på landsbygden kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att slopa framtida krav på sluten kontanthantering för mindre butiker och tillkännager detta för regeringen. En avgörande aspekt för en levande landsbygd är god tillgänglighet till olika serviceställen. Det har många bensinmackar försvunnit på landsbygden. Ofta har mackens nedläggning också inneburit a inte bara att ett samlingsställe för ortens befolkning försvinner utan också att annan service som post, apoteksservice, spel- och systembolagsombud försvinner med macken. Det är alltså inte bara en fråga om att landsbygdsbefolkningen i många fall måste åka flera mil för att tanka, vilket är negativt ut miljösynvinkel, utan också om samhällsservice och en social samlingsplats som försvinner på landsbygden. I flera fall sker samma utveckling med lanthandlarna runt om i . Men det finns fortfarande entreprenörer runt om i som satsar på att driva vidare lanthandeln, starta en bymack eller liknande. Det är positivt för en levande landsbygd och något som bör underlättas ytterligare. Det var därför positivt att alliansregeringen tillförde extra landsbygdsstöd för att just underlätta kommersiell service på landsbygden. Däremot är det få som känner till att dessa stöd existerar, vem de vänder sig till och hur man söker dem. I många fall är det länsstyrelserna runt om i landet som sköter detta. Det är därmed angeläget att länsstyrelserna på ett bättre sätt koordinerar sitt arbete med olika landsbygdsstöd och tydligare informerar om vilka stöd som finns och hur man ansöker om dem. Man bör därför se över möjligheten att förbättra information och koordinering av landsbygdsstöd. Grundsyftet med sluten kontanthantering i detaljhandeln är det inget fel på – att minska butiksrån och därmed förbättra arbetsmiljön för dem som arbetar i branschen. Men förutsättningarna för att driva små och medelstora företag, särskilt på landsbygden, kommer knappast gynnas av ett krav på slutet kontanthanteringssystem. För mindre butiker, som en lanthandel, kan detta krav innebära att man tvingas stänga. Enligt organisationen beräknas investeringskostnaden för ett slutet system till ca eller mer per kassa. Det är mycket pengar för den lilla butiken. Den totala kostnaden för landets alla småföretagare blir . Det är av vikt att villkoren för företagande inte försämras utan istället förbättras. Förutsättningarna för att införa sluten kontanthantering för en liten butik på landsbygden skiljer sig från storstädernas dito. Möjligheten att slopa framtida krav på sluten kontanthantering för mindre butiker bör därför ses över. Boriana (M)