mot · H3023241 · 2015-10-07 00:00:00 — På så sätt skapas förutsättningar för att korta tiden till etablering på arbetsmarknaden. vill även att barn i asylboenden får intensivkurser i svenska tillsammans med förberedande utbildning ansökningar handläggs, maximalt upp . Denna förberedelse för skolgången ska ske i och syftar till att underlätta integrationen för barnen in i skolan när nödvändiga språkkunskaper uppnåtts. föreslår att schablonersättningen till kommunerna för asylsökande barns skolgång höjs . Detta innebär en väsentlig förbättring av kommunernas förutsättningar att ordna ett bra mottagande för de asylsökande barnen. Vi behöver invandrad arbetskraft för att kompetensförsörja såväl offentlig verksamhet som svenska företag. Förutsättningarna för arbetskraftsinvandring bör förbättras och vidareutvecklas. har gjort framsteg i att digitalisera ansökningsprocessen, men givet rekryteringsbehov måste fortsatta förbättringar göras. Därför bör fler yrkeskategorier omfattas av elektroniska ansökningar för arbetstillstånd så att arbetskraft som behövs inte ska få vänta i onödan. bör även arbeta med att korta handläggningstiderna för arbetstillstånd, särskilt för egenföretagare där är lång. Arbetskraftsinvandring är också ett sätt för att skapa fler lagliga vägar in i EU. Om fler länder ökade möjligheterna för arbetskraftsinvandring från tredje land skulle fler människor som söker sig från utsatthet och fattigdom, men som kanske inte alltid har asylskäl, ges förutsättningar att kunna arbeta i ett annat land och bidra till egen försörjning och till en växande ekonomi. Alla arbetstagare ska ha rimliga arbetsvillkor oavsett ursprung, och kringgående av lagar och regler måste motverkas med kraft. Alliansen införde därför, tillsammans med , åtgärder för att upptäcka och stoppa missbruk av arbetskraftsinvandringsreglerna. Det handlar om efterkontroller, straffsanktionerad uppgiftsskyldighet för arbetsgivare avseende anställningsvillkor samt kompletterande återkallelsebestämmelser. Dessutom har utländska arbetstagare fått ett utökat skydd genom en förlängd omställningsperiod och bättre information om sina rättigheter. Ytterligare åtgärder, som riskerar att försvåra arbetskraftsinvandring, bör inte vidtas förrän dessa förändringar utvärderats. Kommunerna har en nyckelroll En grundförutsättning för en snabbare integration är att personer som beviljats uppehållstillstånd snabbt kan flytta ut i en kommun så att de kan få ta del av etableringsinsatser. Drygt 9 000 personer befinner sig i Migrationsverkets anläggningsboenden med uppehållstillstånd och inväntar en kommunplacering. Detta utgör även en problematisk flaskhals då behov av boende för nya asylsökande är betydande. Många kommuner tar ett stort ansvar, men fler måste göra mer. I de avtal som skrivs mellan och kommunerna gällande mottagande av nyanlända finns alltför stor flexibilitet för kommunerna att inte leva upp till sina löften. Man kan i dessa avtal ange ett antal platser som kommunen kan erbjuda, men i ett senare skede minska antalet drastiskt. Vi vill därför att kommunerna ska vara bundna av de avtal om mottagande som kommunen valt att ingå. Regeringen avskaffar den prestationsbaserade ersättning som de kommuner som tagit emot flest nyanlända får . vill återinföra de prestationsbaserade medlen för att underlätta för de kommuner som tar emot mest. Det är relativt vanligt att människor med etableringsplan flyttar mellan flera kommuner. Detta gör det svårt för Arbetsförmedlingen att få kvalitet i utbudet av insatser och ännu svårare för individen att få konsekvens i sina insatser. Full etableringsersättning bör därför villkoras mot att man med etableringsplan blir kvar i den kommun man anvisats eller själv valt. Detta ger bättre förutsättningar för individen att få rätt och effektiva insatser som det förenklar planeringen för de olika aktörerna samt förbättrar möjligheten till goda resultat för individen. behöver arbetet fortsätta för att fler kommuner ska ta sitt ansvar när många människor flyr till från krig. Vi måste därför få till stånd en samarbetslinje mellan kommun, region och stat. Kommunerna har främsta ansvaret för bostäder, skolgång och annan omsorg medan regioner ansvarar för sjukvård och arbetsmarknad. tillkännagav för regeringen att en offentlig utredning bör tillsättas som ska lämna förslag om ett hållbart och flexibelt system för mottagande av såväl asylsökande som nyanlända. Utredningen ska också ge svar på hur man främjar en snabb etablering på arbetsmarknaden. Detta är en högst angelägen fråga och vi utgår från att regeringen tillgodoser tillkännagivandet och tillsätter den av efterfrågande utredningen. Arbetsförmedlingens roll måste renodlas Etableringsreformen som infördes innebar att som första myndighet skulle nyanlända nu få möta Arbetsförmedlingen i stället för den tidigvarande konstruktionen där man först möttes av . i landet får nu nyanlända en etableringsplan med aktiviteter som ska underlätta en arbetsmarknadsetablering och en ersättning som utgår från genomförandet av planen. Tanken med etableringsreformen var god, men reformen har inte fungerat som avsett. De insatser som erbjuds inom ramen för etableringen är ofta av bristfällig kvalitet och inte tillräckligt individanpassade. Ett omfattande reformarbete behövs för att förbättra de insatser som nyanlända får. Vi anser också att den tid som nyanlända får i Arbetsförmedlingens regi, och som syftar till att förbereda dem för ett arbetsliv i , är alltför kort. Etableringsuppdraget bör därför utökas från dagens till . Detta underlättar också för kommuner och kan medföra att fler kommuner tar emot, vilket kan bidra till att kommunplaceringar för nyanlända går snabbare. Ansvaret för bosättning bör vidare överföras till länsstyrelserna så att Arbetsförmedlingen kan fokusera på sitt kärnuppdrag: att förmedla jobb. Länsstyrelserna skulle även genom detta utökade ansvar få incitament att se till att överklagandeprocesser blir så effektiva och tidsbesparande som möjligt. Hur möter vi bostadsbristen? Det största problemet gällande kommunplacering av nyanlända är den generella bostadsbristen i . Bristen på bostäder har medfört att människor sitter fast i Migrationsverkets anläggningsboenden utan möjlighet att påbörja sin etableringsprocess och därmed vägen till egen försörjning. Därför är en bostad en av de viktigaste förutsättningarna för de människor som kommer till . behöver reformer för att öka takten i bostadsbyggandet, och för en mer rörlig bostadsmarknad. Genom att underlätta för människor att få sin första bostad blir det också enklare för fler att få sitt första jobb. lägger ett antal förslag för att effektivisera planprocessen och frigöra mer byggklar mark. Bland annat vill vi korta överklagandeprocessen, förenkla byggreglerna för små lägenheter och se mer flexibla bullerregler för mindre bostäder och statliga bostäder som anläggningsboenden för asylsökanden. Den i utgör ett mycket viktigt fönster för hur förståelsen och förtroendet för det nya landet skapas. Samhällsinformationen ska vara det första som nyanlända kommer i kontakt med när det gäller vad de kan förvänta sig av – och vad kan förvänta sig av dem. Därför är det viktigt att den håller god kvalitet och att den når alla. Men den samhällsinformation som ges inom ramen för etableringsplanen är ibland bristfällig och har låg närvaro av nyanlända. Den ges ibland också mycket sent . Detta är inte acceptabelt. Samhällsinformationen är obligatorisk och därför ska närvaro krävas från samtliga nyanlända. Här har Arbetsförmedlingen ett ansvar att använda de sanktionsmöjligheter som finns. I syfte att tillgodose en kvalitativ och innehållsrik samhällsinformation, som också är kostnadseffektiv, bör samhällsinformationen digitaliseras i form av interaktiv webbundervisning. På så sätt kan man kontrollera innehållet i informationen och garantera att den kan ges i hela . Det ger också möjligheter att tillhandahålla samhällsorientering redan i väntan på besked om uppehållstillstånd. Språket – en nyckel till arbete och gemenskap Skillnaderna mellan kvalitet och tillgänglighet i svenska för invandrare, sfi, är alltför stora beroende på var i man hamnar. Möjligheterna till yrkesinriktad sfi ges i ett fåtal kommuner trots att det visat på mycket goda resultat. vill att sfi-undervisning ska kunna ges på distans och webbaserat. Det skulle möjliggöra att fler kan delta i specialiserad svenskundervisning även från orter där sådan undervisning inte tillhandahålls. Det möjliggör även en större flexibilitet för deltagarna att schemalägga sina studier för att exempelvis kombinera med arbete. Vi vill också att ökar jobbfokus i placeringen av asylsökande för att tillgodose särskilda yrkesgruppers behov i svenskundervisningen. De som har en yrkeserfarenhet kan således lära sig yrkessvenska med människor inom samma kompetensområde. finns få utvärderingar av utbildning inom ramen för sfi. Det finns bristfälliga eller inga slutsatser om vad som fungerar och vad som inte fungerar. Och fortsatt är kvaliteten på undervisningen på många platser bristfällig. Då ingen ansvarar för tillsyn eller utvärderar undervisningen föreslår vi att Skolinspektionen ska utöva tillsyn samt kunna ta över svenskundervisning inom ramen för sfi som inte håller måttet. Snabbare validering av yrkeskunskaper Enligt Arbetsförmedlingens senaste återrapport hade förgymnasial utbildning eller kortare inom etableringsuppdraget . hade gymnasial och eftergymnasial utbildning. För dessa grupper behövs olika insatser för att underlätta arbetsmarknadsinträdet. har många av dem som kommer till en högre utbildning inom ett bristyrke. Den kompetens de för med sig är viktig för att fortsätta bygga starkt. Diskussionen om behovet av en snabbare validering har förts . Trots de satsningar som gjorts har resultaten inte varit tillräckliga. Valideringen tar fortsatt . vill att uppdrag att validera utländska betyg och kompetenser av utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsyrken övergår till Universitets- och högskolerådet. De har visat sig vara mer effektiva gällande kartläggning av insatser för att snabbt komma ut på arbetsmarknaden. Då validering av vårdyrken är mycket viktigt eftersom rekryteringsbehoven är stora behövs förändring för att snabbare se till att människor kommer i arbete. är det viktigt att detta sker med bibehållna kvalitetskrav. Vuxet lärande – en viktig del på vägen till jobb har få arbeten där inga förkunskaper eller utbildning krävs och där lönenivån motsvarar att man utan dessa förkunskaper kan få arbetet. Därför är det viktigt att alla når en utbildningsnivå som gör att de kan komma i jobb. Dessvärre visar uppgifter från Arbetsförmedlingen att det är få personer med förgymnasial utbildning kortare än som studerar under och efter etableringsuppdraget. Vid utgången av 2014 studerade av ungdomarna på den kommunala vuxenutbildningen jämfört för övriga deltagare i etableringsuppdraget. av deltagarna går vidare till studier från avslutad etableringsplan. Alla som kommer till ska göra allt de kan för att göra sig anställningsbara. Då vi har skolplikt till och med nionde klass är det därför rimligt att dessa krav även ställs på människor som kommer till senare i livet. Vi vill därför se över införandet av en utbildningsplikt för dem som inte har färdig grundskola. Att utbilda sig för att uppnå grundskolekompetens ska vara en del av att erhålla bidrag från offentliga medel, liksom andra insatser för att göra sig anställningsbar. Både för den som saknar en fullständig utbildning och för den som vill byta yrke eller inriktning spelar den kommunala vuxenutbildningen en central roll. Därför vill vi införa en rätt att läsa in såväl grundläggande som särskild behörighet till högskolestudier på den kommunala vuxenutbildningen. Denna rättighet ska omfatta alla som är behöriga till sådan utbildning. Ett utbyggt yrkesvux är ett annat effektivt sätt att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning, vilket är ett krav för att få ett arbete. utvärderingar visar exempelvis att cirka tre av fyra av dem som har gått yrkesvux har fått en anknytning till arbetsmarknaden efter avslutade yrkesstudier. Utan denna typ av utbildning skulle dörren in till det första jobbet vara stängd för många. För att fler ska få chansen att lära sig ett yrke och få sitt första jobb vill bygga ut yrkesvux. Arbetsmarknaden för utrikes födda viktigaste uppgift är att bryta det nya utanförskap som växer fram. Det nya utanförskapet kommer från att vägen till det första jobbet blir allt längre för utrikes födda och unga med svag utbildning som därför drabbas särskilt hårt. Det skapar otrygghet, gör att människor inte får stå på egna ben och det begränsar . En majoritet av alla utrikes födda, eller närmare 800 000 personer i åldern 15–, hade ett jobb att gå till 2014. Utrikes födda bidrar till såväl företags som välfärdsverksamheters kompetensförsörjning – utan dem skulle många verksamheter stanna. Men som vi blir allt mer beroende av invandring förmår vi inte ta tillvara på all kompetens. Skillnaden i hur stor andel som jobbar är fortfarande stor mellan de som fötts här och de som kommer hit från andra länder. Skillnaden är större mellan kvinnor än mellan män och dessutom är variationen stor beroende på vilken region invandringen skett ifrån. Bland dem som var födda i hade i åldern 20–ett jobb att gå till 2013, medan motsvarande andel för dem som var födda inom EU/EFTA var och utanför EU . Arbetslösheten är hög bland utrikes födda, men många befinner sig ännu längre bort från arbetsmarknaden. Statistiken för biståndsmottagande visar på en tydlig överrepresentation av utrikes födda. Av sammanlagt 270 000 vuxna biståndsmottagare var drygt 140 000 födda utomlands. Det finns flera förklaringar till att invandrare möter svårigheter att få jobb. Skatter tillsammans med bidrags- och ersättningssystem skapar fortfarande höga marginaleffekter, särskilt för dem med lägst inkomster där många är utrikes födda. har också en sammanpressad lönestruktur med höga lägstalöner, vilket missgynnar inträdande grupper på arbetsmarknaden. Arbetsrättsliga regleringar gör också att en större del av den totala arbetslösheten bärs av unga och utrikes födda. En annan faktor som kan försvåra för utrikes födda är att kompetenskraven ökar på svensk arbetsmarknad, vilket försvårar för dem som inte har fullständig gymnasieutbildning och tillräckliga språkkunskaper. För att förbättra utrikes föddas ställning på arbetsmarknaden behövs både en generell politik för fler jobb och sänkta trösklar, men också särskilda insatser som underlättar nyanländas inträde. Öka drivkrafterna till jobb Alliansen har genomfört flera viktiga reformer för att öka drivkrafterna till arbete. Bland annat genom jobbskatteavdraget som framför allt gynnat de med lägst inkomster. Till exempel och har pekat på jobbskatteavdragets gynnsamma effekt för utrikes födda och deras deltagande i arbetskraften. upplever många fortsatt att det lönar sig dåligt att arbeta. När trösklarna till jobb är höga riskerar många att låsas in i ett utanförskap och därmed gå miste om den trygghet och gemenskap som ett jobb innebär. Därför måste vi fortsätta att utveckla politiken för att uppmuntra fler att jobba mer. För att öka drivkrafterna för arbete och pressa tillbaka det nya utanförskapet så föreslår vi i vår budgetmotion därför att ett förstajobbetavdrag ska införas som är anpassat för att ge störst skattelättnad för dem med små inkomster. Förstajobbetavdraget leder både till att människor kan lämna utanförskap för arbete och att det blir mer lönsamt att arbeta mer, exempelvis genom att gå från deltid till heltid. Sammantaget beräknas förstajobbetavdraget leda till ökat arbete med motsvarande 10 000 heltidstjänster. Sju av tio av dessa beräknas komma från utanförskap, då sysselsättningen väntas med öka med drygt 7 000 personer enligt beräkningar som bygger på underlag från SCB. Jobbstimulanser inom försörjningsstöd och etableringsersättning införde alliansregeringen en jobbstimulans för att göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Stimulansen innebär att för den som har fått försörjningsstöd i följd kan av en sökandes nettoinkomst från arbete undantas från att räknas med vid beräkningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Men är trösklarna höga. Att gå från försörjningsstöd till ett deltidsjobb lönar sig till exempel ofta dåligt. Därför föreslår att jobbstimulansen som finns i försörjningsstödet förstärks från . För en ensamstående tvåbarnsförälder som får ett halvtidsjobb som vårdbiträde skulle jobbstimulansen kunna innebära ytterligare i ökad inkomst . bör aktivitetskraven i socialtjänstlagen skärpas. Socialtjänstlagen bör tydligt slå fast att den som är arbetsför och oförhindrad är skyldig att vara aktivt arbetssökande, anmäld på den offentliga arbetsförmedlingen och även i övrigt stå till arbetsmarknadens förfogande. Ett naturligt krav är att de som får försörjningsstöd i normalfallet bör söka arbete även i andra delar av landet än där de själva bor. Drivkrafterna för jobb bland nyanlända behöver stärkas även . I likhet med försörjningsstödet skapas betydande marginaleffekter när en person går från etableringsersättning till arbete. När etableringsreformen genomfördes infördes därför också en jobbstimulans som innebär att den som har arbete som en aktivitet i sin etableringsplan får behålla etableringsersättningen utöver sin lön . Den jobbstimulansen bör förstärkas. Vi vill utöka den totala tiden man kan få etableringsersättning från till . I samband med detta bör tiden då en person kan få etableringsersättning som denne har ett jobb utökas från till . Kostnaderna för att anställa en person med bristande erfarenhet eller kort utbildning i kombination med ett starkt anställningsskydd leder till att inträdande grupper har en svagare ställning jämfört med den etablerade arbetskraften. Att sänka kostnaderna för och osäkerheten med att anställa minskar arbetsgivarens risktagande och gör att fler vågar öppna dörren. Bättre möjligheter behövs också för att pröva om en arbetssökande fungerar på arbetsplatsen och för de specifika uppgifter som ska utföras. vill införa yrkesintroduktionsanställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa. Efter samtal mellan alliansregeringen och arbetsmarknadens parter skapades yrkesintroduktionsanställningarna 2014 för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga. Anställningarna bygger på branschspecifika avtal om anställning för unga som saknar relevant yrkeserfarenhet eller är arbetslösa. En del av arbetstiden används för utbildning och handledning och är då inte lönegrundande. Arbetsgivare som anställer inom ramen för yrkesintroduktionsavtal får också ekonomiskt stöd för detta. Samlad erfarenhet visar att en kombination av arbete, utbildning och handledning är ett bra sätt för unga att komma in på arbetsmarknaden. Vi vill att möjligheten att lära sig jobbet på jobbet ska öppnas för fler grupper – därför vill vi införa ett yrkesintroduktionsstöd även för nyanlända och långtidsarbetslösa. En nyckel till en lyckad yrkesintroduktion är en kvalificerad handledning som ges av erfarna medarbetare. För att skapa utrymme för arbetsgivaren att avsätta tid för handledning och att handledaren har tillräcklig kompetens för uppgiften finns ett handledarstöd. Det stödet vill vi förstärka för att förbättra möjligheterna till god handledning. Nya vägar in för nyanlända och långtidsarbetslösa För att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga och nyanlända vill vi att en ny anställningsform införs i lagen om anställningsskydd – en förstajobbetanställning. Anställningen ska vara tidsbegränsad och innehålla vissa utbildningsinslag där arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om vad utbildningsinnehållet ska bestå av. Arbetsförmedling och den kommunala vuxenutbildningen bör ges i uppdrag att ansvara för stödstrukturer av utbildningsinnehållet. Krav på kollektivavtal ska inte krävas för de arbetsgivare som väljer att anställa medarbetare genom förstajobbetanställning. För den som varit arbetslös är de stöd som finns inte alltid tillräckliga. Osäkerheten på hur den som varit utan jobb långvarigt ska fungera på arbetsplatsen är stor. Här behöver nya vägar prövas. vill därför införa så kallade matchningsanställningar. Den arbetssökande får en anställning hos en matchningsaktör, till exempel ett bemannings- eller rekryteringsföretag, och får stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Den arbetssökande har en trygg anställning hos matchningsaktören och arbetsgivaren får pröva personen i fråga utan att bära arbetsgivaransvaret, som matchningsaktören aktivt verkar för att den arbetssökande får anställning hos en annan arbetsgivare. Arbetsrätten med dess anställningsskydd skapar vissa tröskeleffekter för dem som har svag förankring på arbetsmarknaden, som unga och utrikes födda. Tidsbegränsade anställningar fungerar som en bro in i jobb och fasta anställningar för dessa grupper. Genom införandet av den allmänna visstidsanställningen har förutsättningarna förbättrats för inträdande grupper. Men med hänsyn till de svårigheter som fortfarande finns för unga och utrikes födda att etablera sig på arbetsmarknaden bör arbetsrätten fortsätta utvecklas. För att sänka trösklarna ytterligare vill vi förlänga tiden för provanställning från . Även parterna har ett stort ansvar för att arbetsrätten ska förbättra möjligheterna för inträdande grupper. Ökat eget företagande och entreprenörskap Företagande är en väg för många utrikes födda att komma in på arbetsmarknaden. Andelen företagare bland utrikes födda, och framförallt från , är högre än bland inrikes födda. Det finns många exempel på nyanlända med en stark entreprenörskänsla och vilja att bli självförsörjande. Denna vilja måste mötas av samhället. Som bekant räcker det inte alltid med en stark vilja och en god affärsidé. Att starta och driva företag är ett stort personligt åtagande och är ofta krävande i uppstartsfasen vad gäller att formulera en affärsplan och hitta finansiering eller att registrera företaget och ta nödvändiga myndighetskontakter. För att fler utrikes födda och nyanlända ska våga och kunna ta steget att starta och driva företag vill vi förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den så kallade IFS-rådgivningen. Integration handlar också till stor del om att känna en delaktighet och en gemenskap med sitt nya samhälle. Här spelar civilsamhället en mycket stor roll. Det görs stora insatser för både asylsökande och nyanlända när det kommer till språkcaféer, fritidsaktiviteter och sammankopplingar med det lokala samhällslivet. Här knyts kontakter mellan nya svenskar och det etablerade samhället som i många fall leder till bättre möjligheter att hitta arbete. Civilsamhällets insatser är ett viktigt komplement till de insatser som bedrivs av kommuner och myndigheter. förslår bland annat en satsning i budgetmotionen på att bygga ut Idrottslyftet och ge det ett ännu tydligare uppdrag mot nyanlända barn och ungdomar. Skolans betydelse för nästa generation presenterar statistik gällande slutbetyg i . avslutade knappt 97 700 elever årskurs 9. Av dessa var det som saknade behörighet att söka till gymnasieskolans nationella program. Statistiken visar generella skillnader i betygsresultat mellan olika elevgrupper. De nyinvandrade elevernas betygsresultat skiljer sig påtagligt från övriga elever. Andelen elever som uppnår behörighet till gymnasieskolan låg lägre i denna grupp jämfört med rikssnittet. Goda skolresultat är ett skydd för barn i socialt utsatta miljöer och en starkt bidragande faktor till att klara sig väl , trots en tuff start i livet. Det offentliga ska inte överta föräldrarnas uppgift men när så sker måste uppgiften skötas bättre än vad som är fallet . Barn i familjer med regelbunden socialtjänstkontakt bör särskilt uppmärksammas för sina skolresultat, oavsett föräldrarnas problem. Ingen annan fråga betyder mer för deras långsiktiga möjligheter att lyckas.