ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021579 · 2015-10-05 00:00:00 — Kärnkraft och konsekvensen av en tidig avstängning av kärnkraftsel ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en konsekvensbeskrivning av den svenska industrins konkurrenskraft vid en förhastad stängning av svenska kärnkraftsreaktorer och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringens historiska energiuppgörelse har gett elproducenter tydliga förutsättningar och konsumenter en säker elproduktion till konkurrenskraftiga priser. Alliansens energipolitik har stått på tre ben: vattenkraft, kärnkraft och nya förnybara energikällor. Det är en solid grund som säkrar både dagens och framtidens elproduktion. Energiöverenskommelsen understryker vikten av vattenkraft, öppnar upp för att byta ut de 10 befintliga kärnkraftsreaktorerna med nya, moderna och i grundkonstruktionen även säkrare än de vi har och gett förutsättningar för att ny förnybar elproduktion har vuxit fram i en utsträckning som vi inte tidigare sett. Resultatet av regeringens energipolitik är i tillägg till att vi har ett robust och effektivt elsystem att som det enda landet i EU inte bara når upp till utan överträffar EU:s 2020-mål om förnybar el i systemet. Vi har också genom en väl genomtänkt energipolitik säkrat el till konkurrenskraftiga priser för vår så viktiga svenska industri. För ett exportberoende land som är alla höjningar av produktionskostnaderna ett reellt hot mot företagen och jobbens fortsatta existens. ändras förutsättningarna för den svenska industrin genom att den rödgröna regeringens politik straffar ut basproduktion och subventionerar in volatil elproduktion. Vi står inför ett mycket osäkert läge för vår viktiga basproduktion av el pga. låga elpriser, en höjning av effektskatten och aviserade politiskt motiverade höjda säkerhetskrav för kärnkraften står vi nu inför en situation där fyra av våra tio reaktorer kommer stängas ner . En elproduktion som behövs för att säkra vår basproduktion. Regeringen försöker kompensera detta med att subventionera in väderberoende el, men verkar glömt bort att sol- och vindel inte kan garantera el , . På kort sikt effektbrist, på höjda elpriser och försämrad svensk konkurrenskraft för vår industri kommer bli resultatet av denna illa genomtänkta politik. Företrädare för den svenska elintensiva industrin uttrycker stor oro, och befarar att vi snart står inför situationer med effektbrist. Stålindustrin påpekar att så lite som 0,1 sekunds avbrott leder till stora produktionsförluster. Minskad investeringsvilja och svenska jobb som försvinner utomlands kan mycket väl bli resultatet av en felriktad svensk energipolitik. I opposition sa nuvarande näringsminister i kammare att Socialdemokraterna aldrig kommer medverka till att skada den svenska industrins konkurrenskraft genom en förhastad stängning av kärnkraften. Även detta verkar nu vara ett av de rödgrönas svikna vallöften. Innan den rödgröna regeringens energipolitik resulterar i just en förhastad stängning av kärnkraften, bör därför regeringen ta fram en konsekvensbeskrivning av hur detta kommer påverka den svenska industrins konkurrenskraft och med det även våra svenska jobb.
mot · H3021581 · 2015-10-05 00:00:00 — Tidsbegränsning av nya regler och bestämmelser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på myndigheter att systematiskt gå igenom äldre regler och förordningar för att i möjligaste mån ta bort dem som inte längre fyller någon funktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nya regler och bestämmelser som införs av myndigheter på alla nivåer i samhället bör ha en funktionstid och därefter måste omprövas för att vara fortsatt giltiga och tillkännager detta för regeringen. Onödigt krångel drabbar såväl enskilda individer som småföretag och organisationer. Avsikterna med att införa regleringar är goda och kan motiveras samhällsekonomiskt. Baksidan är dock att kostnaden för regleringar är hög: enligt (2012). Det motsvarar av BNP och är dubbelt så mycket som läggs på försvar. En minskad regelbörda skulle således innebära både en avsevärd förbättring av landets konkurrenskraft och frigöra resurser till andra ändamål. inför lokala och statliga myndigheter mängder av nya regler och bestämmelser som berör människor, företag och organisationer. Det exakta antalet är svårt att exakt uppskatta, däremot är det uppenbart att fler regler införs än vad som avskaffas. Det innebär att djungeln av bestämmelser som med tidens tand blir allt mer irrelevanta, växer sig tätare . Många regler som införs görs så för att fylla ett syfte utifrån rådande omständigheter . Efter att tiden löper på tappar många lagar och bestämmelser sin relevans. Hos myndigheterna kan angelägenheten att städa i regelverken dock vara mindre än att tillföra nya förordningar. Till slut blir det också oöverskådligt att rensa i den samlade . Det vore därför helt på sin plats att ställa krav på myndigheter att systematiskt gå igenom äldre regler och förordningar för att i möjligaste mån ta bort dem som inte längre fyller någon funktion. Redan vid införande av nya regler och bestämmelser bör man vara uppmärksam på när dessa kan förväntas behöva omprövas. Därför vore det till gagn för alla berörda om nya regler och förordningar som införs av myndigheter, har en funktionstid på maximalt . Reglernas legitimitet kan därefter förlängas i nya femårsperioder, men först efter att dessa systematiskt omprövats och befunnits vara relevanta. Varje myndighet skulle då åläggas att ha rutiner för sådan kontinuerlig regelöversyn. Om inget görs åt en regel/förordning upphör denna således att gälla när femårsdagen passerats.
mot · H3021582 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utarbeta en plan mot åldersdiskriminering i arbetslivet, inbegripet såväl stimulanser för att rekrytera mogen personal som konsekvenser för att missgynna arbetssökande på grund av ålder, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa åldersneutrala ansökningar vid tillsättande av tjänster i offentlig regi och tillkännager detta för regeringen. Människor lever allt längre och håller sig friska långt upp . Med detta följer en bättre kapacitet att vara allmänt aktiv och även yrkesverksam även efter den traditionella pensionsåldern vid . Ett aktivt liv på många områden ger människor också bättre förutsättningar att såväl fysiskt som mentalt upprätthålla sin vitalitet. Denna kontinuerliga förändring av livsbetingelserna innebär en potential som samhället i stort dock inte uppmärksammat. betraktas 65-årsdagen som den knivskarpa skiljelinjen mellan ett aktivt bidragande liv och en livsstil bortom yrkesverksamheten. Av många anledningar minskar människors attraktivitet som arbetskraft en bra bit innan pensionsåldern. Redan efter fyllda femtio blir det betydligt svårare för många att byta arbete och bli anställda. I mångt och mycket beroende på attityder i samhället, betraktas den som kommit upp inte vara en resurs jämfört med yngre förmågor. Denna diskriminering är strukturell och väl jämförbar med åtskillnad på grund av kön och härkomst. För att klara av de demografiska utmaningarna för framtiden måste åldersdiskriminering motverkas på alla plan i samhället. Där har offentliga verksamheter en särskild roll att ligga i framkant som föredöme på området. Anställningar inom såväl statliga, kommunala som regionala verksamheter bör därför vid rekrytering av personal arbeta med åldersneutrala ansökningar till offentliga tjänster. Genom att den sökande inte behöver ange ålder, åtminstone i de inledande skedena av ansökan, för det aktuella arbetet kan den första utgallringen på grund av ålder undvikas. I ett större perspektiv måste det tas ett samlat grepp för att strukturellt få bort åldersdiskrimineringen i samhället varför regeringen bör utarbeta en plan mot åldersdiskriminering i arbetslivet, inbegripet såväl stimulanser för att rekrytera mogen personal som konsekvenser för att missgynna arbetssökande på grund av ålder. Vinnare är i slutändan hela samhället som får möjlighet att längre ta tillvara människors goda arbetsförmåga. Dessutom en vinst för alla de människor som kan komma ur den inlåsningseffekt det innebär att inte kunna vara rörlig på arbetsmarknaden vid ökad ålder och tilltagande erfarenhet.
mot · H3021583 · 2015-10-05 00:00:00 — Geologi i grundskola och gymnasium ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ämnet geologi på schemat i och gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. Vårt lands naturresurser har stor betydelse för samhället och ekonomin. Inte minst gäller det basnäringarna gruv- och stenindustrin som med de förädlande stål- och metallverken omsätter en kvarts biljon kronor i vårt land. Som en följd av att nyttja dessa resurser har och de nordiska länderna av naturlighet utvecklat hög kompetens inom bergbyggnad tack vare den stabila berggrunden i . Svenska företag har utvecklat världsledande teknologier som blivit stora exportframgångar. Allt mer av infrastrukturen byggs under mark. Det förutsätter därmed bred och gedigen kunskap om de geologiska förutsättningarna för att bygga på ett säkert miljömässigt och ekonomiskt hållbart sätt. Inte minst med hänsyn tagen till de förändringar som följer med klimatförändringarna, spelar geologikompetensen en helt avgörande roll. Paradoxalt nog har geovetenskapen i generellt sett haft svag ställning inom grundskola och gymnasium. Inte minst jämfört med många andra länder i och där ”Earth Sciences” är ett självklart ämne på skolschemat. Dock ej i där geologi är det enda stora naturvetenskapliga ämne som saknas på schemat inom grundskola och gymnasium. Det ingår endast som en del i ämnet naturkunskap och till viss del i ämnet geografi vilket hör hemma i det samhällsorienterande blocket. och vår närmaste omvärld har många utmaningar framgent, såväl vad gäller infrastrukturprojekt som miljömässig långsiktig hållbarhet, där en i samhället bred och gedigen kunskap om geologi är en kvalificerad resurs som måste tas tillvara och utvecklas. För att nå en mer hållbar utveckling, borde därför ämnet ”geologi” beredas plats på schemat i såväl som gymnasiet.
mot · H3021587 · 2015-10-05 00:00:00 — Behåll och satsa på –Nässjö-banan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att –Nässjö-banan bör utvecklas och behållas och tillkännager detta för regeringen. Mellan och går den banan som kallas –Nässjö-banan. Den öppnades för trafik mellan och och från till . Därefter utfördes inget betydande banunderhåll förrän . Senast föreslog dåvarande att en del söder om skulle läggas ned. För att korta ner restiden på banan lades flera stationer ner 1996, däribland Sperlingsholm, Johansfors, Fröslida, och Kärda. Från utgår en bibana via till , dit man körde persontrafik men numera trafikeras den av som kör godstrafik på banan. Bland annat transporteras returpapper via till och papper tillbaka. Dessutom går containrar från hamn via till där de lastas om till lastbil. körs även ”sandtåget” med råvaror från till glasbruket i via –Värmamo–. I övrigt trafikeras banan av . Det går 4 dubbelturer per dag, plus ett morgontåg –. Banan är ännu inte elektrifierad utan bedrivs med dieseltåg. har i en utredning föreslagit att dra ner det årliga stödet på 10 miljoner till banan. Det motsvarar nästan en tredjedel av dagens intäkter. Det vore väldigt olyckligt både för näringslivet som är beroende av sina järnvägstransporter men också för persontrafiken. I de diskussioner som pågår regionalt finns istället långt gångna diskussioner på att dubblera trafikeringen på banan. Det finns med andra ord starka regionala intressen att istället satsa på banan. En sådan satsning blir svår om staten helt drar sig ur.
mot · H3021588 · 2015-10-05 00:00:00 — Förbud mot vilda djur på cirkus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda vilda djur på cirkus och tillkännager detta för regeringen. Det har länge funnits djur på cirkus och när det var svårt och dyrt att resa långt samt ont om färgfilm för att kunna studera hur djur såg ut var det exotiskt och spännande att se djur på cirkus. är det på inget sätt nödvändigt och alldeles särskilt som djur ofta tvingas till konster som inte är en del av ett naturligt beteende eller tvingas till att lära sig konster med mer eller mindre hårda metoder. Cirkuslivet är ett problem för de flesta djur, men den är särskilt problematisk för vilda djur. Cirkusens verksamhet, som bygger på att ständigt befinna sig på resande fot, dess begränsade utrymmen och otillräcklig stimulans leder till problem för djuren. När de inte får utlopp för sina naturliga beteenden kan de utveckla beteendestörningar och utsättas för lidande, både fysiskt och psykiskt. tillkännagav som sin mening att sjölejon och elefanter ska förbjudas som cirkusdjur; det är nu dags att ta nästa steg. Ett stort antal länder i världen har förbjudit vilda djur på cirkus, däribland , och flera latinamerikanska länder. , , och har förbjudit alla djur på cirkus. ses ofta som föregångsland inom djurskydd – det är dags att försvara det ryktet och förbjuda vilda djur på cirkus. Om svenskt djurskydd får försvagat rykte kan det få negativa inverkningar på hela jordbrukssektor, något som skulle vara mycket skadligt.
mot · H3021590 · 2015-10-05 00:00:00 — Konsumentupplysning om energiinnehållet i alkoholdrycker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förpackningar med alkoholhaltiga drycker ska ha märkning med information om bl.a. energiinnehåll och tillkännager detta för regeringen. Motion från med detta krav lades 2008 och avslogs av . antogs förordning 1169/2011 om att ändra EU-reglerna om livsmedelsmärkning. EU tog fram nya regler för hur livsmedel ska märkas. De nya reglerna berör alla livsmedelsföretag som tillverkar eller märker livsmedel som säljs till enskilda konsumenter och till storhushåll. Syftet med reglerna är att ”konsumenterna ska kunna göra informerade val och använda livsmedel på ett säkert sätt”. Drycker med mer än 1,2 volymprocent alkohol undantas dock från reglerna. Den roll som alkohol spelar för nutrition och övervikt förbises ofta. De flesta människor är medvetna om att ett stort alkoholintag ökar risken för leversjukdomar, cancer och beroende, men kunskapsnivån om det stora energiinnehållet i alkohol är låg. Kolhydrater, t ex socker, innehåller drygt /gram medan alkohol innehåller /gram. Allt fler människor har problem med övervikt, vilket är kopplat till bland annat hjärt-kärlsjukdomar, stroke, cancer och diabetes. Ett extra problem med alkohol, som är kopplat till det stora energiinnehållet, är att det inte lagras i kroppen utan att levern prioriterar nedbrytning av alkohol, vilket begränsar kroppens förmåga att förbränna andra energikällor från mat. Alkohol påverkar också aptitreglerande hormoner, som kan leda till att alkoholdrickande personer äter mer, eller på grund av nedsatt omdöme, onyttigare. En näringsdeklaration på alkohol ska ses som en del i att konsumenterna får rätt information om allt de äter och dricker, så att de kan göra medvetna val. Kunskap om att alkoholdrycker innehåller så mycket kalorier skulle kunna bidra till att få människor att förstå hur stor del av kaloriintaget som faktiskt kommer från alkohol. är positivt till att konsumenterna får reda på energiinnehållet i den alkohol de dricker, dvs. antalet kalorier i vin, sprit och öl. Alkoholindustrin har i EU bedrivit ett lobbyarbete mot att alkohol ska omfattas av de nya reglerna för kalorimärkning av livsmedel. Konsumenter får inte heller information om sockerinnehåll, färgämnen eller andra tillsatser. Det finns inga tillräckliga skäl till att konsumenten inte ska få möjlighet att göra medvetna val kring dessa frågor. antog en icke-bindande resolution med en uppmaning till att lägga fram förslag om märkning av kaloriinnehåll i alkoholhaltiga drycker. bör vara pådrivande i processen för lagstiftning om detta på EU-nivå. Om utvärderingen från kommissionen inte åtföljs av lagstiftning bör inleda en dialog med kommissionen om hur skulle kunna gå vidare med märkning på nationell nivå.
mot · H3021591 · 2015-10-05 00:00:00 — Minkarnas rätt till naturligt beteende beslutar att införa en ny paragraf, 4 a §, i djurskyddslagen (1988:534), med följande lydelse: ”Minkar som föds upp för pälsproduktion ska hållas på ett sådant sätt att deras behov av att röra sig, klättra, utöva sitt jaktbeteende och ägna sig åt annan sysselsättning samt av att vara ensamma kan tillgodoses. Minkar ska dessutom ha tillgång till vatten att simma i. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela ytterligare föreskrifter om villkor för hållande av mink för pälsproduktion.” I djurskyddslagen (1988:534) stadgas i fjärde kapitlet att ”Djur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt”. Detta är en formulering som borde få konsekvenser. Exempelvis borde det innebära att minkar, som föds upp i syfte att producera klädespälsar, skulle ha tillgång till vatten att simma i, då detta är ett naturligt beteende för minkar. Det finns en rad studier som stärker argumenten att tillgång till simvatten är nödvändigt för att nå djurskyddslagens krav. Studier utförda vid vid har visat hur viktigt det är för minkarna att ha tillgång till simvatten samt hur vattenhygien påverkar djuren. Ett krav på pälsbranschen att tillhandahålla simvatten infördes i och efter en kommer det bli lagstadgat obligatorium. har länge ansetts vara en föregångare inom djurskyddet men har vi hamnat på efterkälken, i flera europeiska och växer motståndet mot pälsdjursfarmning. Några har förbjudit näringen (, , , , , , regionen i ) och andra har förbättrat sina djurskyddsregler (, , och ). Ett dåligt rykte kring svenskt djurskydd skulle negativt kunna påverka hela jordbruksnäringen och orsaka större kostnader än en reform av minkarnas villkor. Att införa detta som ett krav för minkindustrin, skulle troligtvis innebära fördyringar för produktionen. Kanske så dyra att produktionen inte längre skulle vara ekonomiskt lönsam. Detta är förstås ett problem för det 70-tal pälsdjursfarmar som finns i . Men det är åtgärder som i alla tänkbara opinionsmätningar visat sig ha väldigt stor acceptans. Mot bakgrund av detta, föreslår vi att djurskyddslagen förtydligas, så att uppfödda minkars rätt till naturligt beteende tillgodoses.
mot · H3021594 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att skydda genom ett överordnat riksintresse och tillkännager detta för regeringen. hyser såväl natur- och miljömässiga som samhällsviktiga värden, och är därför skyddad av fyra riksintressen enligt – friluftsliv, fiske, natur och kulturmiljö. har också skydd som dricksvattentäkt och dessutom är i sin helhet ett Natura 2000-område och en del av av skyddade områden. är biosfärområde under ; en utmärkelse som ställer krav på långsiktigt hållbar samhällsutveckling. försörjer redan över en kvarts miljon människor med dricksvatten och ytterligare kommuner är på väg att ansluta till Vättervatten. Dessutom kan som dricksvattentäkt bli ovärderlig om till exempel havsnivån stiger och ger upphov till saltvatteninträngning i , som är dricksvattentäkt för i princip hela . Även den europeiska kontinenten tittar på som möjlig framtida dricksvattentäkt. Minerallag och Försvarsmaktens intressen har företräde har vi i praktiken inte ett tillräckligt skydd för dricksvatten i , trots att det är en av de viktigaste framtidsfrågorna. Minerallagen och Försvarsmaktens intressen har företräde. Utöver den omfattande befintliga övningsverksamhet som Försvarsmakten har tillstånd att bedriva över , har man ansökt om att öka det totala antalet flygrörelser kraftigt, och därmed öka årsförbrukningen av bl.a. flygfotogen. Försvarsmakten planerar även internationella skjutövningar i samarbete med Nato från stridsflygplan och helikoptrar mot mål rakt ner i vattnet. Det är inte rimligt att Försvarsmakten i en värld som till stor del präglas av brist på rent dricksvatten använder värdefulla dricksvattentäkter som övningsfält. Ett annat hot mot vattenkvalitet är den planerade gruvan vid , . Om ett enormt dagbrott öppnas från sjön i ett vattenrikt område, riskerar tungmetaller och andra gifter läcka ut i . Det är också stor risk för översvämning och dammbrott vid kraftig nederbörd, vilket spås bli allt vanligare i klimatförändringarnas spår. Ett tredje hot är de planer som finns på utvinning av fossilgas i . Dessa sammantagna hot gör att skyddet av måste stå över andra samhällsintressen och skyddet av bör göras till överordnat riksintresse.
mot · H3021595 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en handlingsplan med konkreta åtgärder för att stärka den svenska matproduktionen och för en fortsatt levande landsbygd och tillkännager detta för regeringen. Landsbygdsfrågorna är viktiga för ett levande . behöver både levande städer och en levande landsbygd . får vi rapporter om hur svenska mjölkbönder tvingas lägga ned verksamheten – har 14 halländska mjölkgårdar lagts ner (LRF). Problemet har uppmärksammats men det förefaller som om vi nu har nått en punkt där det är absolut nödvändigt att vända på alla stenar för att försöka bryta den negativa trenden. ska inte sätta upp lagar och regler och införa avgifter som försvårar för de redan hårt konkurrensutsatta lantbruken som kämpar med likviditeten – det är därför viktigt att stoppa destruktiva kostnadshöjningar. En kostnad som vänsterregeringen diskuterar och planerar är att återinföra handelsgödselskatten, något som skulle innebära en pålaga på för svenska lantbrukare. Det är också oroväckande att de rödgröna höjer skatterna på diesel och bensin vilket slår brett mot alla sorters transporter på landsbygden. Även de rödgröna planerna på lastbilsskatt kommer att drabba både livsmedelsindustrin, skogsindustrin och andra verksamheter på landsbygden. Vi talar om och lastbil. Det är inte svårt att räkna ut vad det innebär för företagandet och jobben och i förlängningen landsbygdens utveckling. Höjda skatter och avgifter är inte vägen till fler arbetstillfällen, vare sig i staden eller på landet och det bidrar inte till att skapa ett starkare . Det som behövs är enklare regler och sänkta kostnader. har ett bra djurskydd och en stark djurskyddslagstiftning. bör prioritera och arbeta med att inom EU höja kraven på djurskydd så att svenska bönder ska kunna konkurrera på lika villkor. Inte lagstifta eller utöka antalet djurskyddskontroller i som sedan lantbrukaren/bonden ska betala djurskyddsavgift för. En annan viktig fråga att driva i EU är att gårdsstödet ska betalas ut tidigare. Därutöver måste regeringen se till att de svenska myndigheterna prioriterar, samt har resurser för, att betala ut gårdsstödet. Det finns många goda anledningar att se över och snabbt återkomma med en handlingsplan med konkreta åtgärder för att stärka den svenska matproduktionen och för en fortsatt levande landsbygd, något som bör ges regeringen till känna.