ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021924 · 2015-10-06 00:00:00 — Registrering av entreprenadmaskiner och traktorer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa krav på registrering av entreprenadmaskiner och traktorer över en viss vikt och ett visst värde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frågan om krav på registrering av större entreprenadmaskiner även bör drivas på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. Välorganiserade stöldligor ser en lukrativ marknad på den svenska landsbygden och i våra industriområden. Stöldgodset i detta fall är entreprenadmaskiner och traktorer som inbringar ett stort värde när de säljs vidare utanför gränser. Priset för en ny traktor kan ligga på mellan 1–1,. Större grävmaskiner eller lantbruksmaskiner kan t.o.m. ligga ännu högre. anmäldes 340 stulna entreprenadmaskiner och traktorer i . Det är en ökning jämfört med . har 134 maskiner och traktorer anmälts stulna, vilket glädjande nog är en minskning jämfört med . Till grund för minskningen ligger bra polisarbete, men problematiken kvarstår tyvärr. Entreprenadmaskiner och traktorer är eftertraktat stöldgods för välorganiserade ligor. För att komma tillrätta med problematiken bör entreprenadmaskiner och traktorer över en viss vikt och värde vara registreringspliktigt. Kravet bör gälla samtliga nya fordon som kommer in på den svenska marknaden. Detta förutsätter ett chassinummer med 17-ställig kod samt att registreringsskylt utfärdas. De flesta entreprenadmaskiner och traktorer stjäls nära färjelägen eller gränsövergångar så att stöldgodset snabbt kan komma till utlandet och undgå svensk gränskontroll. Speciellt drabbade är med sin närhet till kontinenten och med sina förbindelser till bl.a. . Genom att införa ett EU-register avseende berörda fordon i enlighet med ovanstående kunde vidareförsäljning av stöldgods försvåras och därmed skulle vinsterna av brottsligheten kraftigt förminskas. Detta vore, enligt min mening, ett bra sätt att stävja problematiken med stölder av entreprenadmaskiner och traktorer. Detta är något som bör arbeta för på EU-nivå.
mot · H3021925 · 2015-10-06 00:00:00 — Likställande av dopningsbrott med narkotikabrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om se över möjligheten att straffmässigt likställa dopningsbrott med narkotikabrott och tillkännager detta för regeringen. Fler och fler använder dopningsmedel. Skönhetsidealen kräver omänskligt mycket av unga killar och tjejer som tar hjälp av anabola steroider i jakten på en muskulös kropp. Trots oerhört skadliga bieffekter för person och samhälle bedöms dopningsbrott fortfarande vara ett mildare brott än narkotikabrott. Upplysningscentralen Dopingjouren uppskattar att 50 000 personer i använder anabola steroider och att kanske så många som 100 000 ungdomar ätit eller injicerat förbjudna preparat. Fler importerar, tillverkar och distribuerar också preparaten. Ökningen av dopning hos tjejer är en oroväckande trend och kan peka på en utbredning av missbruket till nya grupper. Internet har öppnat nya vägar för både organiserade ligor och amatörer som via nätet beställer råvaror och som sedan följer recepten för produktion som också de finns på nätet. Att tro att man kan dopa sig till en välmående och imponerande kropp kan stå en dyrt. Bieffekterna är välkända: sterilitet, leverskador, bestående skador på hjärna och hjärta, psykoser, depressioner, aggressivitet och sömnproblem. En person som tillverkar och säljer dopningsmedel kan vid grovt brott dömas till ett fängelsestraff till . Hade brottet gällt narkotika, under samma premisser och med likvärdig mängd, hade påföljden istället blivit 2 till . En avsevärd skillnad med tanke på att båda preparaten urskillningslöst förstör personernas liv, ung som gammal. Vi bör ge våra brottsbekämpande myndigheter bättre incitament att utreda och bekämpa dopningsbrott. Regeringen bör överväga att höja straffvärdet och ändra lagstiftningen till att ligga i fas med narkotikabrotten. Skadorna som uppkommer av användande av dopningsmedel ligger mycket nära eller till och med överträffar de skador som narkotikamissbruk medför. Kostnaderna för samhället avseende dopningsskador ökar också. Genom att likställa dopningsbrott med narkotikabrott tar vi krafttag för att förhindra spridningen och användandet av hormonpreparat.
mot · H3021926 · 2015-10-06 00:00:00 — Konsekvenser av gruvbrytning i tätort ställer sig bakom det som anförs i motionen om att enskilda fastighetsägare som lider förmögenhetsskada på grund av närliggande gruvdrift ska omfattas av minerallagens regler för inlösen av fastighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör initiera en förändring av minerallagen så att bostäder som blir inlösta på grund av gruvdrift ska kunna kompenseras med ett nyproduktionsvärde i det fall marknadsvärdet skulle vara lägre och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att trygga en fortsatt gruvbrytning i . De ingrepp som det kan innebära för samhällena och för människorna måste däremot hanteras på ett sådant sätt att konsekvenserna för enskilda människor blir så små som möjligt. Den speciella situation som finns när det gäller ersättningsfrågor i tätbebyggda samhällen med närliggande koncessionsområden måste lösas. Dagens situation i Malmfälten där enskilda gör en förmögenhetsförlust utan möjlighet till kompensation enligt minerallagen är inte tillfredsställande. Inte heller i de fall när människor som tvingas lämna sitt gamla hem erbjuds ersättningsbostäder som innebär kraftigt ökade bostadskostnader. De fastighetsägare som får sin egendom inlöst därför att man ligger inom koncessionsområden kompenseras enligt minerallagen på ett sätt som innebär att man får igen det värde som egendomen skulle ha haft om det inte funnits gruvdrift i området. Däremot tar inte minerallagen hänsyn till att en fastighetsägare strax utanför koncessionsområdet och där det saknas markanvisning kan lida skada på så sätt att egendomen blir omöjlig att sälja och därmed tappar sitt värde. Minerallagen bör omarbetas så att syftet med att kompensera människor för den skada som gruvbrytningen innebär, också omfattar samtliga drabbade. De människor som inte kan avyttra sina fastigheter och därmed lider en förmögenhetsskada på grund av gruvdriften bör omfattas av rätten till inlösen och ersättning för uppkommen skada. I /och finns en akut bostadsbrist. Den härrör från det faktum att en stor del av fastighetsbeståndet måste rivas, svårigheter med att fastställa ny säker lokalisering för bostäder och att kompensationen vid inlösen av bostäder understiger produktionspriset för en ny fastighet. För många äldre boende i hyresrätt innebär det särskilda problem eftersom deras hyreskostnad riskerar att stiga kraftigt därför att bostadshuset blivit inlöst och att nyproduktionskostnaden för ersättningsbostaden överstiger ersättningen för inlösen. För att kunna se till att effekterna av gruvdriften på den lokala bostadsmarknaden minimeras så bör det övervägas att inlösen av bostäder även ska ske på sådant sätt att kompensationen grundar sig på nyproduktionskostnaden för en motsvarande bostad som den som blivit inlöst i det fall att det överstiger marknadsvärdet för den gamla bostaden.
mot · H3021927 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddet är en viktig del i bevarandet av natur – och fritidsliv. Reglerna som underbygger det svenska strandskyddet har funnits i olika former och infördes . I takt med att samhället utvecklats har strandskyddet gradvis anpassats till samtidens förutsättningar. Strandskyddet är till för att allmänheten ska ha tillgång till stränder för sitt friluftsliv samt att bevara goda livsvillkor för djur och växter i de strandnära områdena. Regeringen presenterade en övergripande strandskyddsproposition med syftet att strandskyddet skulle anpassas bättre till lokala och regionala förhållanden. Det är kommunerna som anger var man kan tänka sig lämna dispens för strandskyddsregler i sina detaljplaner. Dock har en möjlighet att överpröva dessa ställningstaganden. Det har visat sig att länsstyrelserna i vårt land gjort olika bedömningar beträffande strandskyddet. Tyvärr har inte de nya reglerna lett till den differentiering som många hoppades på. Tvärtom upplevs det ha blivit mycket strängare regler på de flesta ställen. Det som efterfrågas av kommunerna är att dessa skall ges ett verkligt större inflytande. Vidare att naturliga avgränsningar som vägar, järnvägar m.m. även borde få utgöra gräns för strandskyddet. Det måste också ges ökade möjligheter att förtäta en befintlig bebyggelse. Kommuner med stora områden som begränsas av strandskyddsregler måste kunna ges en möjlighet att själva bland dessa områden göra en prioritering var det trots allt skulle vara möjligt att bygga. I annat fall blir det en ”död hand” över stora områden i dessa kommuner och de får svårt att utvecklas. För att bidra till landsbygdsutveckling torde det inte vara orimligt att kommuner får större makt över beslutsprocessen och tillämpningen av strandskyddsreglerna blir mera anpassad till verkliga förhållanden. Denna motion ställer sig samtliga ledamöter på Skånebänken bakom. Boriana (M)
mot · H3021928 · 2015-10-06 00:00:00 — Om införandet av en skyddsrumsavgift ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av möjligheten att införa en skyddsrumsavgift i syfte att säkerställa inspektioner av och kvaliteten på våra skyddsrum och tillkännager detta för regeringen finns det ca 65 000 skyddsrum i som svenska skattebetalare investerat i, räknat på dagens penningvärde. Det är fastighetsägaren som har ansvaret att förvalta och vårda dessa skyddsrum. Men fastighetsägarens skyldighet att kontrollera sitt skyddsrum uppfylls i mycken liten grad. Det råder allvarliga brister i underhåll, vilka försämrar eller omöjliggör skyddsrummets användning vid en eventuell kris. Det är ett slöseri av tidigare generationers stora investeringar i syfte att skydda civilbefolkning. MSB har uppdraget att genom kontroller se till så att beståndet av skyddsrum vårdas och underhålls så att skyddsförmågan bibehålls. Men genomförs ungefär 900 kontroller av skyddsrum vilket innebär att det sker en kontroll av ett skyddsrum gång per . Det är inte acceptabelt. Med tanke på den nya hotbilden som uppstått i vår omvärld är det angeläget att inte bara det militära försvaret rustas upp utan det bör också gälla civilförsvaret. Skyddsrummen utgör en viktig del av vårt civilförsvar. Det finns därför skäl för regeringen att utreda frågan om införande av en skyddsrumsavgift, vilket skulle göra det möjligt för MSB att utan ökade kostnader för staten, öka antalet skyddsrumsinspektioner. Om dessa enkla åtgärder vidtas så minskar vi det stora resursslöseri som bristande underhåll medför och våra skyddsrum kan användas vid en eventuell kris för att skydda civilbefolkningens liv.
mot · H3021929 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett krav på genomgången SMO-utbildning för att kunna bli heltidsbrandman och tillkännager detta för regeringen. När vi möter personer inom t.ex. sjukvården, skolan eller polisen, så förutsätter vi att de alla har en utbildning och en examen för att kunna arbeta med det specifika yrke de valt. På sjukhuset förutsätter vi t.ex. att läkaren vi möter genomgått läkarutbildning. Vi förutsätter också att läraren som undervisar oss eller våra barn har genomgått utbildning på . Genom att ställa krav på examen från utbildningarna kan vi säkerställa att kunskapsnivån för respektive yrkesgrupp ligger på en acceptabel och bra nivå. Inom räddningstjänsten finns deltidsbrandmän (räddningstjänstpersonal i beredskap) och heltidsbrandmän. Deltidsbrandmännen genomgår en 2 veckors preparandkurs och därefter ca 10 veckors kurs inom räddningstjänsten. Heltidsbrandmän har oftast en tvåårig utbildning vid någon av landets räddningsskolor i bagaget. Utbildningen heter Skydd mot olyckor (SMO) och flertalet kommuner har denna utbildning som krav när de anställer nya heltidsbrandmän. Problemet är att genomgången SMO-utbildning inte är ett absolut krav för att bli heltidsbrandman. Det är nämligen upp till kommunerna själva att avgöra utbildningsnivån för sina respektive brandmän. Rent teoretiskt skulle kommunen därmed kunna anställa vem de vill och kalla denne person för brandman. Detta har också skett i bl.a. två kommuner kring . Jag anser att vi skall införa ett krav på att heltidsbrandmän skall ha genomgått SMO- utbildning. Därmed kan vi säkerställa att personen har grundläggande kunskaper inom området. Likaväl som att någon kan kalla sig jurist först efter erlagd juristexamen, så skall man kunna kalla sig heltidsbrandman först efter erlagd SMO-examen. Detta skulle innebära såväl en kvalitets- som en statushöjning för brandmannayrket. Självfallet ställer detta också krav på att innehållet i SMO-utbildningen är relevant och ändamålsenligt. Här måste ansvarig myndighet rannsaka sig själv och i samråd med kommuner finna en lösning som kan accepteras av alla parter. Självfallet bör de brandmän som har utbildning enligt det ”gamla” systemet inte behöva läsa den tvååriga utbildningen för att kunna arbeta vidare som brandman. Därtill så borde även arbete under viss specificerad tid som deltidsbrandman kunna likställas vid att man genomgått SMO-utbildning.
mot · H3021930 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över reglerna för friskvårdsavdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om golf bör betraktas som motion och friskvård tillsammans med de skattebefriade motionsformerna och tillkännager detta för regeringen. När det handlar om motion och annan friskvård till anställda är dagens begränsningar ålderdomliga. Vi har ett förlegat regelverk som inte är anpassat till dagens samhälle. Det är möjligt för en arbetsgivare att bidra till personalens styrketräning, fotboll, innebandy, massage och badminton m.fl. och få det som en avdragsgill kostnad. Landets näst största sport, golf, med mer än 600 000 svenskar som alla använder någon av de 500 golfbanor som finns i , är däremot inte godkänd. Detsamma gäller för ridning, segling och utförsåkning. Allt ifrån hård fysisk träning till avslappningsövningar faller alltså under sådan friskvård som kan subventioneras skattefritt. Men aktiviteter som bl.a. golf faller utanför definition av motion och friskvård trots dess erkänt goda effekter för kropp och hälsa. Det är ett stort problem för folkhälsan att för få människor använder sig av någon form av motion. Dagens friskvårdsavdrag gynnar i sin nuvarande utformning de företag som driver gym. För många äldre är inte ett pass på ett gym eller i någon av de aktiviteter de erbjuder i form av bodypump, spinning eller liknande attraktivt. Dessa aktiviteter riktar sig i huvudsak till yngre. Friskvårdsavdragets syfte bör rimligen vara en ökad folkhälsa – regelverket borde därför anpassas så att fler kan och vill ta del av det. Flera undersökningar visar på golfens positiva effekter. Människor som spelar golf är aktiva, vilket leder till lägre risk för hjärt- och kärlsjukdomar. Medelålders och äldre människor som spelar golf har bättre kondition än normalt för samma åldersgrupp. De har även lägre blodtryck än väntat för sin åldersgrupp. Efter fyra månaders aktivt golfspel har man i regel fått ett lägre kolesterolvärde. Enligt Centers for Disease Control and Prevention har fysiskt aktiva lägre sjukvårdskostnader. Golfsporten borde jämställas med andra former av friskvård och motion som är skattebefriade och kan subventioneras av arbetsgivare. Det är dags att ifrågasätta om inte utvecklingen gått därhän att det nu är dags att slopa kravet på att det ska vara fråga om motion av s.k. enklare slag, och i stället införa en beloppsgräns för hur mycket en skattefri motions- eller friskvårdsförmån får kosta. Därmed skulle också fler motionsaktiviteter än kunna rymmas inom det skattefria området. En utgångspunkt bör givetvis vara att en sådan eventuell omläggning blir offentligfinansiellt neutral. Förutom att man exkluderar de människor som skulle kunna utöva en motion som passar deras egna behov så innebär ett bibehållande av det nuvarande regelverket en snedvridning av konkurrensen för de företag och föreningar som erbjuder friskvård. Regeringen bör därför se över reglerna för friskvårdsavdrag.
mot · H3021931 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att göra en översyn av trygghetssystemet för företagare och tillkännager detta för regeringen. Uppbyggnaden av våra trygghetssystem medför markanta skillnader när det gäller regler, avgifter och förmåner om man jämför egenföretagare med anställda. Det faktum att trygghetssystemet inte anses lika heltäckande för företagare som för anställda (trots lika höga avgiftskrav) gör att företagande förknippas mer med risker än anställningsförhållanden. Detta uppfattas som ett hinder som motverkar ökat företagande. Utredningen 2008:89 Trygghetssystemen för företagare har uppmärksammat de nämnda problemen och föreslagit ett antal åtgärder i syfte att stärka villkoren för företagare. Bland annat föreslås att grunden för den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) ska baseras på genomsnittet av de två högsta av de tre senaste taxeringsårens inkomster av eget arbete. Rättvisa socialförsäkringar för företagare är ett område som väsentligen kan bidra till förbättrade villkor för små företag. Mot bakgrund av ovanstående bör följande övervägas: Sjukpenning och pensionsavsättningar bör frikopplas från lönen för små företagare. Det ska vara möjligt att betala en avgift för grundsjukpenning och grundpension utan att behöva ta ut motsvarande lön. Samtliga företagare som bedriver näringsverksamhet i olika företagsformer, såväl enskilda näringsidkare som företagare som bedriver sin verksamhet genom en juridisk person, bör bedömas från samma utgångspunkter när det gäller sjukförsäkring. Grunden för den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) bör baseras på genomsnittet av de två högsta av de tre senaste taxeringsårens inkomster av eget arbete. Detta bör även gälla för beräkningen av dagsförtjänst i samband med att arbetslöshetsersättning utges. Tillfällig föräldrapenning ska kunna utges om en förälder ordnar vård av sjukt barn genom köp av en hushållsnära tjänst. En företagare bör i regel anses som arbetslös när det inte vidtas några åtgärder i företagarens näringsverksamhet. Det ska i princip inte göras någon skillnad mellan att verksamheten upphört definitivt eller tillfälligt.
mot · H3021937 · 2015-10-06 00:00:00 — Att utbilda för ett flexibelt arbetsliv ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta till vara det entreprenöriella lärandet som ett brett svenskt förhållningssätt inom hela utbildningsområdet och tillkännager detta för regeringen. 1989 la fram sin rapport an enterprising culture – a challenge for education and training, om entreprenörskap kopplat till utbildning. Där den snäva tolkningen är att man bl.a. lär sig om att starta företag och där det breda förhållningssättet innefattar att utveckla och stimulera kompetenser med fokus på personlig utveckling. Inom utbildningsområdet ligger fokus på den breda definitionen. Begreppet entreprenörskap i skolan i dess breda definition är en del av svensk skola/förskola i arbetet för en likvärdig utbildning inom EU. Europeiska kommissionen och medlemsstaterna har inom arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” arbetat fram en rekommendation på åtta nyckelkompetenser för livslångt lärande. Av dessa åtta kompetenser är initiativförmåga och företagsanda en, men de entreprenöriella kompetenserna finns i ytterligare fem. Två kompetenser med fokus på kommunikation, en med utgångspunkt i den digitala kompetensen, en med namnet ”Lära att lära” och den sjätte som tar upp vikten av att besitta en socialkompetens. Vidare kan man i (Entreprenörskapets avtryck i klassrummet, 2007) läsa att studier visar, genom att arbeta utifrån ett entreprenöriellt förhållningssätt, stimuleras förmågor hos våra barn som t.ex. kreativitet och nyfikenhet. Detta slog också alliansregeringen fast i ”Strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet (2009)”. Det som är utmärkande för ett entreprenöriellt lärande är att pedagogerna, och egentligen all skolpersonal inom skolan arbetar för att stimulera elevernas entreprenöriella kompetenser eller förmågor. De entreprenöriella förmågorna hos eleverna ska inte bara stimuleras i klassrummen utan under hela skoldagen. Förhållningssättet till lärandet ändras genom att försöker se hela eleven, det vill säga inte bara eleven som skolelev, utan eleven utifrån hela dess livssituation, och utgå från elevens intresse för att på detta sätt stimulera elevens inre motivation. Det entreprenöriella lärandet bygger på att det sker ett samarbete pedagog och elev emellan. Där handleder istället för att ge instruktioner och organisera helheten. I detta samarbete sker både lärande och stimulans av elevens entreprenöriella kompetenser. Enligt , , (2011) är det när ser eleven som medarbetare som det har en positiv effekt på elevens självförtroende och kunskapsutveckling. Författarna menar att ”Skolan ska stärka elevernas tro på sig själva och ”. Med anledning av ovanstående och med tanke på hur vår omvärld ser ut, är det viktigt att ta tillvara det entreprenöriella lärandet som ett brett mindset inom hela utbildningsområdet. Ska vara ett land på framkant i den globala värld vi befinner oss i och som ställer allt högre krav på den egna individen, då måste vi också tillåta oss att följa med tiden samt ge våra unga de förutsättningar de behöver för att klara konkurrensen.
mot · H3021939 · 2015-10-06 00:00:00 — Bygg cykelbana mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera en utbyggnad av med cykelbana mellan och i planering och tillkännager detta för regeringen. E18 ingår i det nationella stamvägnätet och är en del av den nordiska triangeln som binder samman –––. Kring städer och på vissa sträckor på landsbygden är det bitvis motorväg och i övrigt består E18 av landsväg och motortrafikled. har byggt om E18 mellan och till motorväg, en sträcka på . Efter det att sträckorna –Västjädra byggts om till motorväg återstår nu bara delarna –Västjädra () för att få motorväg hela vägen från till . Syftet med att bygga om sträckorna till motorväg är att förbättra förutsättningarna för den regionala utvecklingen och öka framkomligheten på vägen. Utbyggnaden av till riktig motorväg mellan –har varit positiv för hela arbetsmarknadsregionen i då pendlingen underlättats ytterligare. Något som dock saknas är en cykelbana med samma sträckning. Med i planering bör det även övervägas en cykelbana på sträckan –. Alltfler väljer cykeln som ett miljövänligt alternativ. Cykling är en skonsam träning som ger välmående och i ett bredare perspektiv stärker folkhälsan. Möjligheten att cykla istället för att ta bilen medför också att man kommer närmare naturen och den mångsidiga kultur som finns i som utsläppen av klimatgaser reduceras till noll. Det finns därmed en rad fördelar med att även anlägga en cykelbana –.