ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302697 · 2015-10-02 00:00:00 — Översyn kring skolans möjlighet att skriva frivillig förbindelse mellan elev, skola och vårdnadshavare ställer sig bakom det som anförs i motionen om en god kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare och tillkännager detta för regeringen. Det fria skolvalet har gjort att fler och fler ungdomar väljer ett gymnasium på annan ort än den där man är uppväxt. I större orter är det också mycket vanligt att man går i skola i någon av sina grannkommuner. Valfriheten är bra och för med sig många positiva effekter. Oavsett skolhuvudman, visar dock enkätundersökningar att många unga mår psykiskt dåligt. Barn och ungdomars psykiska ohälsa har ökat , och de fortsätter att öka och otaliga är alla larmrapporter om att våra ungdomar mår dåligt. Som en tragisk följd av detta visar statistiken att suicid och suicidförsök bland ungdomar ökar. Studier visar att unga människor med svagt socialt nätverk löper större risk att utveckla depression. Detta kan ske vid exempelvis flytt till ny studieort där individen saknar befintligt socialt nätverk. I SOU 2002:121 belyser man problematiken kring kommunikation mellan skolan, elevhemmet och föräldrahemmet: I syfte att underlätta kommunikationen mellan skolan och myndiga elevers hem förekommer det att eleverna bereds möjlighet att skriva på en förbindelse som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet. När det gäller myndiga elever är förhållandena annorlunda. Sedan en person fyllt är denne myndig och bestämmer själv om sina personliga förhållanden. Något undantag på skolans område finns inte i nuvarande bestämmelser i läroplanen och gymnasieförordningen. Alliansregeringen beslutade att ge i uppdrag att genomföra en kartläggning för att öka kunskapen om hur ungdomar med självupplevd psykisk ohälsa upplever sina svårigheter och vilka sätt ungdomarna själva använder för att hantera dessa. Den nuvarande regeringen har också aviserat satsningar på att förebygga och förbättra barns och ungdomars psykiska ohälsa. Men dessvärre finns det inte några tydliga riktlinjer och verktyg för hur man ska jobba med en god kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare. Inte heller nämns något om hur man gör när den unge bor på annan ort än föräldrarna. Det är viktigt att respektera och värna myndighetsåldern. är det viktigt att sörja för en god kommunikation mellan skola, elev och elevens hem i syfte att uppmärksamma och stödja ungdomar som mår dåligt. Föräldrar uppbär försörjningsplikt fram då barnet fyller om vederbörande går i skolan. Däremot garanterar inte försörjningsplikten någon rätt för föräldrarna att ta del av barnets utveckling och studieresultat. Med anledning av ovanstående bör det övervägas om en översyn ska göras kring skolans möjlighet att skriva en frivillig förbindelse mellan elev, skola och vårdnadshavare, som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet . Denna förbindelse bör skrivas när eleven börjar i gymnasiets årskurs ett.
mot · H302698 · 2015-10-02 00:00:00 — Utredning av minskningen i antalet anmälningar och prövningar av arbetsskador ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utreda de bakomliggande orsakerna till minskningen i antalet arbetsskadeanmälningar och arbetsskadeprövningar och tillkännager detta för regeringen. Enligt en rapport som har tagit fram har antalet arbetsskadeanmälningar och arbetsskadeprövningar minskat . Till viss del kan detta härledas till att den fysiska arbetsmiljön har blivit bättre, eftersom det till exempel finns arbetsredskap som bidrar till minskade belastningsskador. Andra menar att ökningen av antalet sjukskrivningar inom psykisk ohälsa är ett symptom som går att jämföra med arbetsskador. Men det finns inget konkret bevis på vad som är den egentliga orsaken till denna minskning eller om det finns ett samband med psykisk ohälsa i arbetslivet. Därför borde ges i uppdrag att utreda de bakomliggande orsakerna till dessa minskningar.
mot · H302699 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om enklare regler för att slakta och försälja vildsvin och tillkännager detta för regeringen. I ett resurshushållande samhälle är det viktigt att människan tillvaratar den avkastning som livskraftiga viltstammar alltid utgjort för människans överlevnad. Därför är det också viktigt att göra en sund avvägning mellan hur mycket av viltet som människan ska ta tillvara och hur mycket som de stora rovdjuren ska döda och äta upp till en del. Vildsvinsstammen i dog ut men har efter lite oklar utplantering nu exploderat i markerna, och den årliga köttproduktionen går om älgjaktens utfall. Risken för trikiner i vildsvin, som är farligt, är mycket liten men finns, och därför måste naturligtvis regler finnas som gör att vildsvinskött noga kontrolleras i detta avseende. Regelverken som omgärdar vildsvinsslakten och försäljningen är utformade med beaktande av detta. Det kan ändå upplevas att reglerna är alltför rigorösa, vilket kan göra att det utmärkta vildsvinsköttet inte når ut till marknaden som det borde. I andra länder med mycket vildsvin, t ex och , är reglerna ofta lite enklare utformade. I måste t ex allt vildsvinskött, med hänsyn till risken för trikiner, passera en godkänd vilthanteringsanläggning för att få komma ut på marknaden. Dessa ligger ofta långt från jägaren och innebär en större merkostnad än i andra länder. Här borde, tycker vi, man se över om ett större förtroende och ansvar kan läggas på jägaren under rimlig kontroll. Kanske skulle även kontrollverksamheten kunna utformas lite smidigare, t ex genom att någon betrodd jägare kan certifieras och anförtros detta i sitt närområde. skiljer mellan ”primärprodukter” och ”kött”. Så fort man flår eller plockar slaktkroppen är det inte längre en primärprodukt, då är det kött. Säljer jägaren en ”primärprodukt” får 25 enheter storvilt (älg, rådjur) försäljas men säljs det ”kött” får bara en enhet storvilt försäljas. Det är viktigt att naturens rikedomar i form av förnämligt ”ekologiskt” och nyttigt viltkött tas tillvara till mänsklig föda, och därför bör även dessa nivåer ses över. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare behandlat liknande motioner och har då hänvisat till att 2008 och 2010 fått i uppdrag att föreslå förenklingar för slakt och försäljning av vildsvinskött. Deras förslag är oförändrat byråkratiskt och krångligt och långt över de regler som finns i andra EU-länder. Vi vill därför att ger regeringen tillkänna att en utredare bör tillsättas för att utarbeta ett betydligt enklare förslag till försäljning av vildsvinskött med rimligt utformade kontrollregler utan orimligt höga kostnader.
mot · H302701 · 2015-10-02 00:00:00 — En sänkning av jordbrukets dieselskatt till EU-nivå ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om en mer konkurrenskraftig beskattning på dieselolja till lantbruket och tillkännager detta för regeringen. Svensk livsmedelsproduktion minskar , tyvärr. En orsak är högre kostnader än andra länder. Mjölkproduktionen är i kris och spannmålspriserna är låga. En av de stora kostnadsposterna för jordbruket var arbetshästarna, som åt mycket havre och gräs. är det traktorer som är dragarna, och inköpen av drivmedel/diesel är en av jordbrukets stora kostnadsposter. Diesel beskattas nu i med per liter med olika skatter, vilket är överlägset högst skatt av EU:s länder. Regeringen avser nu att till jordbruket återföra per liter, det allra mesta för att kompensera lantbruket för ytterligare skattehöjningar. vilket fortfarande gör det svenska lantbruket extremt högt beskattat i jämförelse med lantbruket i övriga EU-länder. LRF kräver en återbetalning på per liter vilket torde vara helt nödvändigt för en rimlig konkurrenskraft. Enligt betalar svenska lantbrukare i dieselskatter, skatt på kapital och löner ej inräknade. Det kan jämföras med danska lantbrukets eller de finska kollegornas 233 miljoner i dieselskatter. Det motiv som fördes fram när dieselskatterna chockhöjdes med vid EU-inträdet var att jordbruket skulle betala en del av EU-avgift. Ohållbarheten i detta motiv erkände statsminister , vars regering införde straffskatten när 2004 beslutade att återbetala höjningen i sin helhet. Alliansens energiuppgörelse innebar tyvärr att återbetalningen åter skulle tas bort i omgångar till 2015. Motivet nu för extremt höga dieselskatter för det svenska lantbruket är att det ska pressa fram en övergång till förnybara bränslen som t ex biogas. Här finns fortfarande tekniska problem och otillräckliga ersättningar stoppar nu upp biogassatsningar. Situationen är uppenbart så att (5–) har den absoluta huvuddelen av bönder ingen möjlighet att byta från diesel till förnybara drivmedel i sina traktorer, som konkurrenskraften och lönsamheten är så låg att många mjölkproducenter och andra upphör med sin produktion. Därmed är dieselskattens miljöstyrning kontraproduktiv. Om livsmedelsproduktionen minskar och ersätts av import från länder med lägre miljökrav blir miljöeffekten negativ. När beslutet togs om att ta bort återbetalningen av dieselskatt till jordbruket sas det också att jordbrukets konkurrenssituation då skulle ses över. Även regeringens kommande förslag om en livsmedelsstrategi kommer att behandla konkurrenskraftsutredningens olika förslag till kostnadslättnader. bör mot denna bakgrund ge regeringen tillkänna att möjligt återkomma till med förslag om en mer konkurrenskraftig beskattning på dieselolja till lantbruket.
mot · H302704 · 2015-10-02 00:00:00 — Långa handläggningstider hos PRV ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av handläggningstiderna hos och tillkännager detta för regeringen. I slutbetänkandet av 2015:41 framgår att handläggningstiderna hos är mycket långa. Att så är fallet när just innovationer, nya idéer och lösningar är grundläggande för vår tillväxt och utveckling är mycket olyckligt. Det kan dessutom vara förödande för innovatörer och företagare, när vi lever i en globaliserad värld med allt snabbare utveckling, som p.g.a. denna saktfärdighet riskerar att bli omsprungna. Det är därför fundamentalt att är ett land där forskare och uppfinnare får möjlighet att verka och har de förutsättningar som behövs för att utveckla och satsa på sina idéer. Den statliga myndigheten stödjer innovation och nytänkande ekonomiskt och främjar att företagen satsar på just det. betalade ut fördelade på 2 600 projekt. En viktig aspekt gällande innovationer och nya lösningar är patent. Ansökningar om patent hanteras av . Enligt PRV:s information till patentsökare framgår att besked om ansökan beviljas eller ej ska lämnas . finns dock uppgifter som tyder på att det kan dröja upp för en person som ansökt om patent att få besked. En så lång handläggningstid utgör ett hinder för att många innovationer ska bli verklighet och gör att hamnar på efterkälken i förhållande till andra länder.
mot · H302705 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av lokalproducerat vin och öl och tillkännager detta för regeringen. De inhemska svenska vingårdarna och ölbryggerierna missgynnas av en omodern alkoholpolitik. När övriga monopol på alkoholområdet avskaffades för att anpassa till EU:s inre marknad valde man att behålla detaljmonopolet av alkoholpolitiska skäl. Den nuvarande alkoholpolitiken diskriminerar den inhemska produktionen. Systembolagets storskalighet och monopolställning kräver stora kvantiteter och god lönsamhet, vilket gynnar storskaliga leverantörer. Inhemska producenter är i regel småskaliga och saknar möjlighet att tillgodose Systembolagets stränga leveranskrav. De har därför inte samma tillgång till marknaden som drycker från övriga EU och världen. Att folkhälsoministern aviserade att den nuvarande regeringen helt stänger dörren för att tillåta gårdsförsäljning är mycket olyckligt för svenska producenter tillika näringsidkare, vilket också leder till färre arbetstillfällen. Och med tanke på att regeringen innan valet utlovade att varje beslut ska vägas mot om det leder till fler jobb eller ej så kan man konstatera att detta både i ett kortsiktigt och långsiktigt perspektiv missgynnar tillväxten. Kortsiktigt eftersom ministerns uttalande gör att man som företagare inte vågar investera och utveckla sin verksamhet och långsiktigt skapar det givetvis färre jobb både hos de lokala producenterna men också hos kringverksamheter. I länder utan försäljningsmonopol kan producenterna sälja direkt till sin hemmamarknad, utan distribution eller fördyrande mellanled. Sådan försäljning är gynnsam för både producent och kund; dessutom mer miljövänlig. Den är vidare till gagn för den lokala turistnäringen genom att locka såväl inhemska som utländska turister till besök på de lokala vingårdarna och bryggerierna. Flera remissinstanser har ställt sig positiva till regeringens betänkande om gårdsförsäljning (SOU 2010:98), bland annat , , , hotell- och restaurangföretagare och . har understrukit att gårdsförsäljning av lokalproducerat öl och vin är juridiskt förenligt med Systembolagets försäljningsmonopol. I har gårdsförsäljning existerat parallellt med ett alkoholmonopol utan att ifrågasättas av EU eller hota detaljmonopolets ställning. Inte sällan hör man motståndare som menar att gårdsförsäljningen skulle bidra till att fler riskerar att hamna i alkoholmissbruk. Men det är ett dåligt underbyggt argument som saknar relevans. Det är angeläget att förändra och likställa villkoren för svenska vingårdar och bryggerier i förhållande till andra EU-länder. Öl- och vinproduktion tillhör framtidsbranscher. För att ytterligare utveckla denna näring behöver vi tillåta gårdsförsäljning av lokalproducerat öl och vin. Utan gårdsförsäljning blir lokal, småskalig och mångfacetterad vin- och ölproduktion omöjlig och hantverket utarmat. Genom att tillåta gårdsförsäljning främjar vi miljövänlig handel, småskaligt företagande och en levande landsbygd.
mot · H302706 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en konsekvensanalys av vägslitageavgiften, även kallad kilometerskatten, och tillkännager detta för regeringen. transporteras virke på våra vägar. är ett land med långa avstånd, och basindustrin är en viktig del i vårt lands tillväxt. Infrastruktur och transporter är av stor betydelse för att hela ska leva, för att företag och därmed jobben ges förutsättningar att växa fram. Skatter och regler bör därför utformas så att det är möjligt att leva i hela . Ett väl fungerande vägnät och rimliga förutsättningar för transportnäringen och för människor som bor i bygder där bilen är en nödvändighet borde vara en självklarhet. Regeringen har under sin korta tid vid makten lämnat en rad förslag som påverkar den svenska basindustrin mycket negativt. Till exempel vill regeringen införa en kilometerskatt, eller vägslitageavgift. Regeringen beslutade dessutom om att tillsätta en kommitté som ska analysera hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar kan utformas. Det är en skatt som slår hårt mot jobben och glesbygden och som kunderna får betala i slutändan. Förslaget var väntat men ovälkommet. Svensk åkerinäring är redan en bransch med ekonomiska utmaningar. Regeringen säger sig vilja minska biltrafiken, och det kan man ha förståelse för. Men ur den aspekten blir det ologiskt att man inte inför kilometerskatt på privatbilismen. Vilket vi verkligen hoppas inte kommer som förslag. Eftersom huvuddelen av vägtransporterna sker på korta avstånd, kör sträckor kortare än , så finns inga alternativ. Det är en samhällsekonomisk omöjlighet att bygga räls till varje vedtrave. Ett räkneexempel: en fjärrtransport kör i snitt . Med en vägslitageavgift får åkeriet, och därmed kunden, en merkostnad på . Det är ett faktum. Mot denna bakgrund bör det göras en ordentlig konsekvensanalys av vad ett införande av vägslitageavgift, även kallad kilometerkatt, får för konsekvenser för jobben, företagen och skogsindustrin i .
mot · H302707 · 2015-10-02 00:00:00 — Stärkt skydd av vittnens personuppgifter ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förstärkt vittnesskydd och ett rättsväsende som tydligt markerar mot de som skrämmer vittnen, och tillkännager detta för regeringen. Vittnesskydd är ett skydd som ges till ett vittne som hotats eller riskerar att hotas före, under och efter rättegång. utförs skyddsarbetet av polisen. Hot mot vittnen förekommer bland annat i rättsfall som rör organiserad brottslighet. Detta var tidigare vanligt i gängmiljöer, men har detta spridit sig till att omfatta mer ringa brott som inte begåtts av den organiserade brottsligheten. Enligt en undersökning har 8 av 10 polisutredare tvingats lägga ner förundersökningar då vittnen inte har velat berätta om vad de sett. Denna utveckling är inte acceptabel och riskerar att urholka rättsväsendet. Inte nog med att människor tappar tron på att rättsväsendet skapar trygghet kan det leda till att färre brott upp när vittnesuppgifter inte framkommer. Det ska inte löna sig att hota och skrämma vittnen och deras familjer. Tvärtom måste rättsväsendet tydligt markera mot den eller de som försöker skrämma vittnen. En straffskärpning i detta sammanhang skulle vara välkommen. Att denna utveckling kunnat fortgå handlar i grunden om bristande respekt för rättsväsendet från de kriminellas sida. Det måste vara glasklart att den som ska känna otrygghet är den som begår brott – inte den som bidrar till att klara upp brott och ställer upp för samhället. Vittnesskyddet kan bestå av olika åtgärder som flytt till en ny, hemlig adress, skrivning på gammal adress, byte av telefonnummer, polisbevakning, och i vissa länder till och med namnbyte. Människor som bevittnar ett brott måste kunna lita på rättsväsendet. Det är en jobbig upplevelse i sig att vittna och konfronteras med gärningsman eller gärningsmän. Att kriminella försöker tysta vittnet genom att söka upp dem i sitt hem kan leda till att vittnesmål inte kommer fram som en familj tvingas leva i otrygghet och rädsla. motionerades i om förstärkt vittnesskydd, med det blev dessvärre avslag. Så här kan det inte fortsätta, det är dags att ompröva tidigare beslut. En viktig pusselbit är att alliansregeringen gav i uppdrag till att utreda vittnesstödsverksamheten, och detta arbete ska redovisas . Rättsväsendet måste skapa trygghet och vittnen ska inte känna att de hellre avstår från att berätta. En del av problemet är att den som vittnar inte har något särskilt skydd när det gäller personuppgifter, vilka blir offentliga i och med en rättegång. Det gör vittnesskyddet begränsat. Vittnens personuppgifter bör därför skyddas på ett mer effektivt sätt än vad som görs . Ett mer allmänt förstärkt vittnesskydd bör också tas fram och skyndsamt implementeras.
mot · H302708 · 2015-10-02 00:00:00 — Välsmakande och näringsriktig skolmat ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad skolmat och tillkännager detta för regeringen. Alla barn och ungdomar i den svenska skolan ska lära sig för livet. Ofta diskuteras hur undervisningen ska utformas och hur många undervisningstimmar varje ämne ska inrymma. Mer sällan ägnas tid åt att fundera kring hur vi kan säkerställa att varje elev får bästa tänkbara möjligheter att ta till sig av den undervisning som ges. Det spelar ingen roll hur bra skolan är ifall eleverna är trötta och utan möjligheter att ta till sig av vad som lärs ut. Att tillhandahålla elever en god skolmat är ett väldigt viktigt uppdrag, men på samma gång är det svårt, eftersom det innehåller många olika komponenter. Det handlar om att kunna servera välsmakande mat som också har ett bra näringsinnehåll. Många vill att den helst ska vara närproducerad och ekologisk, men får den inte kosta för mycket. Dessutom ska lunchen serveras i en lugn och bra miljö. För en kommun med begränsad budget är det inte det lättaste att få ihop alla dessa aspekter av skolmaten. Om vi ser oss om runt om i skiljer det sig väldigt mycket mellan hur mycket varje kommun lägger på skolmaten. Enligt kan det skilja i olika svenska kommuner. Resultatet av att skolmaten inte prioriteras blir att elever i vissa fall inte äter sig mätta och heller inte kan prestera bra i skolan. En undersökning uppskattar att så många som av alla skolelever hoppar över lunchen helt och hållet. Det bedrivs en hel del arbete för att stödja kommunerna i arbetet med att kunna erbjuda en bra skolmat. Till exempel har ställt samman råd och riktlinjer som kommunerna kan använda sig av för att leverera bra och allsidig kost. Problemet är att många kommuner inte har en utarbetad hälsostrategi när det gäller skolmaten och inte följer de rekommendationer som finns. Något som är viktigt är att ta fram goda exempel på bra skolmat ute i landet som andra skolor kan lära sig av. Ett exempel är Bättre Skolmat som drivs med stöd från av , en avdelning inom LRF. Syftet är att inspirera till utveckling och förbättring av svensk skolmat. Ett annat exempel är – ett kunskapsnätverk med 33 kommuner och stadsdelar i som samarbetar för att sprida kunskap om hur skolor kan arbeta med ett positivt helhetstänkande kring skollunchen. Den tidigare alliansregeringen drev ”Matlandet ” där man bland annat arbetade för att förbättra den mat som serveras inom den offentliga sektorn. Där fanns målsättningar som rör allt från kvalitet och matglädje till miljön i matsalen och bättre upphandlingsförfaranden. Tyvärr verkar detta arbete nu prioriteras ned. Arbetet för en bättre skolmat måste istället fortsätta. Inte minst viktigt är detta mot bakgrund av att övervikt och en stillasittande livsstil är verkliga problem hos den svenska befolkningen, speciellt hos många unga. Därför bör regeringen överväga ytterligare åtgärder som syftar till att förbättra skolmaten.