mot · H3022399 · 2015-10-06 00:00:00 — Det bör därför finnas ett basår till på samma sätt som för högskolan, exempelvis som tekniskt basår, så att det är möjligt att gå till trots en teoretisk bakgrund. För att värna elevernas, föräldrarnas och lärarnas valmöjligheter är det fria skolvalet och den därtill kopplade skolpengen viktig. Friskolornas etablering, från förskola upp till högre utbildning, har vidare lett till ökad konkurrens, något som leder till högre kvalité. När IFAU undersökte konsekvenserna av friskolor och fritt val kunde man se att kunskapsresultaten höjdes även i kommunala skolor med högre andel friskolor i en kommun. Konkurrens ger högre kvalitet i både friskolor och kommunala skolor. Vi är därför positiva till en mångfald av offentliga och privata leverantörer i hela utbildningssystemet, från förskola till högre utbildning. Olika arbetsformer och pedagogiska modeller passar olika elever. Med pedagogisk och organisatorisk frihet för den enskilda skolan ökar engagemanget, innovationskraften och därmed resultaten. Därför är det viktigt att skolan inte blir för likriktad. Lagar och regler ska fokusera på ramverk och resultat, inte hur skolorna i detalj uppnår dem. Det viktiga är att den enskilda elevens förutsättningar för lärande står i centrum. strävar efter en likvärdig skola i hela landet. är ett decentralistiskt parti som anser att beslut tas bäst så nära människan som möjligt. Vi vill därför att kommunerna även fortsättningsvis ska ha ansvaret för skolan. Den bristande likvärdigheten som finns tror inte vi löses av att skolan förstatligas. Om kommunerna tar ansvar och följer de styrdokument som finns för skolan finns det goda möjligheter till en likvärdig skola. Elevens rätt att välja måste stärkas. ser ett behov av att vidareutveckla, förenkla, kvalitetssäkra och förstärka valfriheten så att den tillgängliggörs för fler. Till gymnasiet är det många som aktivt väljer skola, oavsett den socioekonomiska bakgrunden. I valet till grundskola är det främst elever till socioekonomiskt starka föräldrar som väljer aktivt. För att möjliggöra för fler att ta del av valfriheten måste den tillgängliggöras och förenklas. Här finns inte ett övergripande svar utan det krävs ett antal pusselbitar. skulle som en del av svaret vilja se en lättförståelig hemsida där skolor kan jämföras utifrån parametrar som kvalitet, likvärdighet och progression. Det är också viktigt att det blir lättare att söka och att föräldrar kan få stöd i att hjälpa sina barn att aktivt välja skola, speciellt föräldrar som inte har svenska som modersmål. Människor måste få bestämma mer själva. Vi skulle därför vilja se en vuxpeng, likt kommuns modell. I andra svenska kommuner är det kommunen som är utförare av vuxenutbildningar och bestämmer vilka utbildningar som ska finnas i kommunen. Vi vill istället att individen själv ska få välja utbildningsutförare på samma sätt som i grund- och gymnasieskolan. Pengen följer den studerande och tillfaller den valda utbildningsutföraren. Genom en vuxpeng skulle en studerande som vill bli bagare kunna läsa yrkesvuxenutbildning på exempelvis en branschskola för livsmedel. Det trots att kommunen inte har någon sådan utbildning. Etableringen av en friskola har i många bygder varit avgörande för ortens fortlevnad. Det kan också ha inneburit att barn och unga slipper sitta i buss till närmaste skola. När en skola läggs ner måste det därför bli lättare för andra aktörer att ta över så att inte elever och familjer kommer i kläm. Kommunen måste informera berörda familjer när stora förändringar, likt en skolnedläggning, diskuteras och ska ha en skyldighet att genom en öppen förfrågan undersöka om det finns någon annan aktör, t ex ett privat företag eller ett föräldrakooperativ som vill och kan ta över verksamheten, så att skolan kan finnas kvar. Det ger andra aktörer möjlighet att driva skolan vidare. Det bör vidare finnas ett snabbspår för de friskolor som ansöker om att ta över en nedläggningshotad skola. krävs det att ansökan inkommer innan det år som skolan ska tas över, besked ges . Detta system omöjliggör ett övertagande om nedläggningsbeskedet kommer efter och skolan planeras att läggas ner . Det bör i dessa fall gå att söka tillstånd hos Skolinspektionen . Skolinspektionen får sedan avgöra om skolan på ett kvalitativt sätt kan drivas vidare av andra aktörer. För att stärka likvärdigheten, rättssäkerheten och stävja betygsinflationen vill vi att nationella prov ska rättas av fristående examinatorer. Det är varken rättssäkert eller likvärdigt att lärare rättar sina egna elevers nationella prov, eftersom de har en personlig relation till dem och förväntningar som bygger på tidigare resultat. För att stärka likvärdigheten ser vi också ett behov av att se över kösystemet till skolor. När familjen ställer sitt barn i kö ska inte vara avgörande för om eleven får gå på den skolan hen vill. Det är inte rimligt att behöva stå i kö från födseln för att vara säker på en plats. Det missgynnar speciellt nyanlända elever och elever från socioekonomiskt svaga familjer som inte tidigt gör ett aktivt val av skola. visar forskning att föräldrar som har råd flyttar närmare de bra skolorna när en strikt närhetsprincip råder. Vi behöver därför se över kösystemet för att göra skolan mer likvärdig. Alla elever har rätt till en bra skola. vill därför utveckla de skolor som inte levererar tillräckliga resultat istället för att lägga kraften på huvudmannaskapet. Det finns både fristående och kommunala skolor som är bra och sådana som är dåliga. och Skolinspektionen behöver stärka kvalitén i tillsyn och utveckling av dessa. Istället för att som lägga större delen av resurserna på att inspektera alla skolor lika mycket, bör den nationella inspektionen ställas om så att skolor med goda resultat och få kända problem inspekteras mer sällan, medan skolor med sämre resultat och större svårigheter bör inspekteras oftare och grundligare. Det kommer att ge ett bättre nyttjande av Skolinspektionen. Alla elever har rätt till en skolgång som är anpassad efter elevens förutsättningar, oavsett om eleven har svenska som modersmål eller något annat språk. Landets kommuner måste ges möjlighet att erbjuda en bra skolgång för nyanlända elever . En snabb inlärning av svenska är nyckeln till det svenska samhället och det svenska skolsystemet. Nyanlända barn ska därför ges tillräckligt stöd för att snabbt lära sig språket genom förberedande introduktionsklasser med intensiv språkundervisning i svenska. För att förbättra integrationen och få fler i arbete behöver det bli lättare att komplettera sin utbildning från hemlandet och göra det möjligt att kombinera Svenska för Invandrare (SFI) med andra former av språkinlärning knutna till yrkeskunskap (SFX). På många platser i saknas lösningar för yrkesinriktad svenskundervisning. Men det finns flera goda exempel, ett exempel är SFX, som man valt att benämna det i . SFX har som syfte att ta tillvara nyanländas yrkeskompetens och är en bra modell som bör finnas i hela landet. Kurserna utgör en skräddarsydd väg genom systemet och samlar alla pusselbitar som krävs för att eleverna ska kunna börja arbeta inom sitt yrkesområde. För att möjliggöra yrkesinriktad svenskundervisning i hela landet är fjärrundervisning en förutsättning. Avgörande för att elever ska kunna uppnå goda resultat i skolan är deras psykiska och fysiska hälsa. Här kan skolan och samhället bidra genom både att mer tid läggs på detta och att arbetsformer ses över. Studier visar att daglig fysisk aktivitet förbättrar elevernas fysiska och psykiska hälsa samt har positiva effekter på lärandet. Därför anser att idrottsundervisningen i utökas. För att ge eleverna goda förutsättningar att nå goda resultat är deras psykiska och fysiska hälsa viktig. verkar för att det ställs högre krav på kommunernas skolhälsovård och elevhälsoteam, det är angeläget att tillgången på skolsköterskor, skolläkare, kuratorer och psykologer är god. anser därför att det behövs en ökad samverkan mellan skolhälsovården, barnavården, barn- och ungdomspsykiatrin, ungdomsmottagningen och socialförvaltningen. En skola för hela landet Landsbygdsskolorna är viktiga för en levande landsbygd och därmed ett levande . De är kittet som håller ihop bygden och inger framåtanda och framtidstro. Alla elever har rätt till en likvärdig och god utbildning, oavsett var i landet de bor eller på vilken skola de går. Bedömningen om en landsbygdsskolas fortlevnad ska utgå från varje specifikt fall, det går inte att generalisera då förutsättningarna ser mycket olika ut. Det går dock att finna vägar för att behålla de mindre skolorna på landsbygden; förbättrade möjligheter för fjärrundervisning och ett ökat samarbete mellan skolhuvudmännen är några sätt. Landsbygds- och skärgårdsskolor har även stora fördelar och möjligheter som bör tas tillvara. vill därför att en strategi utarbetas för att ta tillvara de små landsbygds- och skärgårdsskolornas potential och höjer deras status som arbetsplatser och unika skärgårdsmiljöer, som tar hänsyn till deras speciella utmaningar, förutsättningar och möjligheter samt deras avgörande betydelse för levande lokalsamhälle. i (C) Per Lodenius (C)