mot · H3022567 · 2015-10-06 00:00:00 — 2.2Korta handläggningstiderna gällande så kallade säkra länder 2.6Kompetens och arbete gällande förföljda på grund av tro, kön eller sexuell läggning 3Barn och unga på flykt 3.1Barnkonventionen som svensk lag 3.3Lämpligt boende för ensamkommande barn och unga 3.4Barn som omhändertagits ska inte utvisas tillsammans med olämplig förälder 4.1Bekämpa bostadsbristen för asylsökande och nyanlända 5.1Dublinförordningens brister vid stora flyktingströmmar 5.2Barn på flykt inom EU 5.3Fler kvotflyktingar till EU och – alla ska ta emot kvotflyktingar 5.4Nödvisum – skapa lagliga vägar in 5.5Kännbara sanktioner mot länder som bryter mot 5.6Hjälporganisationerna ska få ökat stöd 6.1Försörjningskravet får inte splittra barnfamiljer 6.3Kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas – tvåårsregeln 7Arbetskraftinvandring och fri rörlighet 7.3Fri rörlighet och fattiga EU-medborgare 8.3Barn som föds i 8.4Återkalla medborgarskap som erhållits genom mutor eller bestickning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna en migrationspolitik som bygger på öppenhet, respekt för asylrätten och de värden och principer skyddsgrunderna bygger på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den som beviljas asyl ska få tillfälligt uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att korta handläggningstiderna gällande så kallade säkra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om verkställighetshinder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förvarstagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om häktesplacering av asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en inspektion för migrationsfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en uppföljning av lagen och praxis avseende personer som riskerar förföljelse på grund av tro, kön eller sexuell läggning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barns rättigheter och behov särskilt ska uppmärksammas i asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkorporera i svensk lag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ensamkommande flyktingbarn ska få en god man och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell kampanj för att rekrytera gode män och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödboende för ensamkommande barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ensamkommande barn och unga som riskerar att utsättas för människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barn som omhändertagits enligt LVU inte ska utvisas från , såvida det inte finns en lämplig vårdnadshavare i hemlandet, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges rätt att självt äga boenden för asylsökande och att kommunernas planprocess för tillfälliga bostäder bör förenklas, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EBO-lagen bör ses över och att ekonomiska styrmedel bör användas på lämpligt sätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkoret för identitetshandlingar för att få AT-UND tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Dublinförordningens brister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett kvotfördelningssystem i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barn på flykt inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska ta emot fler kvotflyktingar inom ramen för UNHCR:s vidarebosättningsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ta emot fler kvotflyktingar inom ramen för UNHCR:s vidarebosättningsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nödvisum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner mot de länder som bryter mot EU:s gemensamt beslutade regler inom asyl- och flyktingområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer resurser till hjälporganisationer och om att behålla gåvoskatteavdraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försörjningskravet inte får splittra barnfamiljer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra sista-länken-bestämmelsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för den så kallade tvåårsregeln och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studenter som studerar i bör ges möjlighet att stanna för att söka arbete eller starta företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fri rörlighet och fattiga EU-medborgare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppvärdera medborgarskapets betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den som söker medborgarskap ska ha genomgått undervisning i samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om medborgarskapsceremonier och medborgarbok och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barn som föds i genom anmälan ska få svenskt medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkalla medborgarskap som har erhållits genom mutor eller bestickning och tillkännager detta för regeringen. anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Avvikelse från regeringen (KD) Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Det som sker i världen , med kriget i och oroshärdar på flera andra håll, saknar motstycke i modern tid. Ungefär 60 miljoner människor är på flykt i världen, hälften av dem är barn. Det är en omfattning som vi inte sett sedan . har nästan 400 000 människor korsat för att komma till EU. I rangliga båtar utsätter sig människor för livsfara i hopp om skydd och ett bättre liv. Och även om flyktingkrisen är akut , så har den pågått länge och kommer tyvärr inte att upphöra i närtid. Vår solidaritet och medmänsklighet gör inte halt vid någon nationsgräns. Vi har alla ett ansvar att göra vad vi kan för en bättre värld för alla. Det blir inte minst tydligt när människor dör under sin flykt över och när barn sover utomhus precis på gränsen till ett EU-land. Denna humanitära katastrof kräver konkret handling. Inte bara , utan även den dag journalisternas kameralinser riktas åt ett annat håll. En human flyktingpolitik och ett bra bemötande förutsätter att fler länder i EU tar ett större ansvar. En del åtgärder kan man vidta med en gång, men de viktigaste förändringarna kommer att fordra tid och svåra avvägningar. värnar en migrationspolitik som bygger på öppenhet, respekterar asylrätten och värnar de värden och principer som skyddsgrunderna bygger på. Det är viktigt att , och , ger skydd till dem som flyr undan förföljelse, krig och förtryck. Barn som befinner sig på flykt är särskilt utsatta. anser att dessa barns behov och rättigheter därför ska prioriteras i asylprocessen. Ska vi långsiktigt klara flyktingmottagandet på ett bra sätt kan vi inte fortsätta att välkomna asylsökande in i ett långvarigt utanförskap. Att snabbt få jobb och bostad är viktiga nycklar, men också att kan ge besked inom rimlig tid och att kommunerna klarar av mottagandet på ett bra sätt. Därför har vi kristdemokrater lagt fram en rad förslag för ett bättre mottagande och en bättre integration. Trots de stora utmaningar vi nu ser, levererar regeringen få svar. behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och bättre skola. Regeringens politik riskerar att få motsatt effekt. De som drabbas hårdast är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. En integrationspolitik som inte fungerar kan också undergräva migrationspolitikens legitimitet. När politiken tappar legitimitet riskerar kraven på åtstramningar att förverkligas. Det är positivt att öppnat för möjligheten till arbetskraftsinvandring, dels för att lösa företags rekryteringsbehov, dels för att det berikar vårt land och kan leda till förbättringar också i det land varifrån arbetstagaren kommer. Det är dock viktigt att myndigheter ges erforderliga möjligheter att följa upp att regelverk och de anställningsavtal som anges följs i praktiken. Den som beviljas asyl i bör som huvudregel ges ett uppehållstillstånd som gäller i stället för att, som , få ett permanent uppehållstillstånd. Om skyddsbehovet kvarstår permanentas uppehållstillståndet. Den som har etablerat sig på arbetsmarknaden ges ett permanent uppehållstillstånd även om skyddsbehovet inte skulle kvarstå. Förslaget stärker incitamenten till etablering eftersom eget arbete säkrar rätten att stanna i . Förslaget kan också påverka hur många som söker asyl just i vårt land. Att , till skillnad från andra EU-länder, som huvudregel ger permanenta uppehållstillstånd kan göra att fler söker asyl här i stället för i andra EU-länder. En jämnare fördelning kan minska kostnader och underlätta etableringen för dem som kommer hit. Eftersom en minskad användning av permanenta uppehållstillstånd skulle försvaga rätten till familjeåterförening bör den som beviljats uppehållstillstånd ges rätt att återförenas i med sin make/maka och barn . 2.2 Korta handläggningstiderna gällande så kallade säkra länder Ett allvarligt hinder för snabb integration är de långa väntetiderna hos . Varje asylansökan ska granskas individuellt med bevarad rättssäkerhet, men bör snabbare behandla ansökningarna från länder som kan betecknas som säkra, från vilka nästan alla ansökningar avslås. Förslaget bör leda till färre uppenbart ogrundade ansökningar, kortare köer och sänkta kostnader för mottagandet. Anslaget kan därför reduceras med 2016, 2017, 2018 samt 2019. I de fall verkställighet av utvisningen inte kan ske med anledning av att ursprungslandet inte tar emot sin medborgare måste det finnas en gräns för hur man har försökt verkställa beslutet. Förutom det inhumana i att låta människor som inte kan utvisas, leva så är också varje försök till verkställighet mycket kostsam. En tänkbar gräns skulle kunna vara ett begränsat antal försök av utvisnings- eller avvisningsförsök och att en tidsgräns införs. Att det dragit ut med utvisnings- eller avvisningsförsöket får dock inte bero på att den enskilde har hållit sig undan verkställigheten eller på annat sätt försvårat den. kan en asylsökande tas i förvar om identiteten är oklar och behöver utredas, om det finns annat skäl som motiveras utifrån prövningen av rätten att stanna i eller det finns en risk att utlänningen håller sig undan inför utresan. Antalet personer som tas i förvar har ökat från 2 864 personer 2013 till 3 201 personer 2014 (Källa: ). Förvarstagande är ett frihetsberövande som innebär mänskligt lidande men det har även negativa samhällsekonomiska konsekvenser. Vår utgångspunkt är att förvarstagande endast ska ske i undantagsfall. har fått stark kritik av kommissionär för mänskliga rättigheter på denna punkt. Kommissionären anser att svenska myndigheter alltför ofta använder möjligheten att ta flyktingar i förvar. Vi förordar att även alternativa former till förvarstagande bör utredas och prövas. Särskilt viktigt är detta för den grupp asylsökande som har blivit torterade. Många psykologer menar att det för denna grupp upplevs som att utsättas för ytterligare tortyr när de stängs in. Vi anser vidare att kvinnor ska erbjudas förvar avskilt från män. Huvudprincipen ska vara att barn inte ska sättas i förvar. Enligt var 25 barn placerade i häkte 2014. En asylsökande som anses vara en säkerhetsrisk för sig själv eller andra kan placeras i häkte. hade drygt 250 asylsökande placerats i häkte, trots att de inte begått något brott. handlar det om personer som är självmordsbenägna eller på annat sätt psykiskt labila. Vi är mycket tveksamma till att personer som inte har begått ett brott blir inlåsta. har fått kritik från såväl som mot tortyr för att asylsökande placeras i häkten. har förvarsavdelningarna byggts om för att häktesplaceringar inte ska behöva användas lika ofta, vilket är bra. Men det är fortfarande möjligt att placera asylsökande i häkten, vilket vi tycker är olämpligt. Mer måste därför göras för att undvika detta. 2.5 Inspektion för migrationsfrågor Det finns områden där brister i lagstiftningen utgör ett hinder för att människor som enligt kristdemokratisk syn på migrationspolitiken ska kunna erbjudas skydd i vårt land. Inte sällan möter vi människor vars situation rimligen borde vara sådan att de ska få uppehållstillstånd i vårt land, givet den lagstiftning vi redan har. Trots att lagen säger att särskild hänsyn ska tas till barn i migrationsprocessen framkommer fall där barn, som omhändertagits enligt lagen om vård av unga, blir uppryckta från en trygg familjehemsplacering i och utvisas till en förälder i hemlandet, som de aldrig haft kontakt med. Trots att vi enligt lag ska ge skydd åt personer som förföljs på grund av religiös tillhörighet får kristna konvertiter sin tro ifrågasatt och nekas skydd. Trots att de som förföljs på grund av sexuell läggning enligt lag ska få skydd ifrågasätts asylsökande homosexuella på helt orimliga grunder. Trots att vi har kunskaper om hur skillnader i kultur, språk och kön och att den rädsla som de sökande har inför myndighetspersoner kan påverka vad som kommer fram vid ansökan kan enskilda formuleringar bli tungt vägande vid beslut. Arbetsmetoder, rutiner, förkunskaper och förmågan att samarbeta med andra aktörer har stor påverkan på myndigheternas handläggning och därmed det beslut som för den enskilde blir helt livsavgörande. En rättssäker migrationsprocess förutsätter att varje steg är rättssäkert. Att myndigheter har ett ansvar att själva se över sina rutiner och följa upp sitt arbete är inte tillräckligt. Därför föreslår vi ett inrättande av en inspektion för migrationsfrågor. Syftet med inspektionen är att verka för rättssäkerhet och effektivitet genom hela migrationsprocessen, det vill säga i hanteringen hos , utlandsmyndigheter, domstolar, polis och samverkan med kommuner och landsting. Målet med en inspektion för migrationsfrågor är att upptäcka systembrister och därigenom höja rättssäkerheten för den enskilde. Därför bör inspektionens fokus ligga på att säkerställa en korrekt och enhetlig tillämpning av lagstiftningen, och att samarbetet mellan ansvariga myndigheter fungerar och ger förutsättningar till att rättssäkerheten upprätthålls. En inspektion för migrationsfrågor kan närmast jämföras med Inspektionen för socialförsäkringen. Granskningen bör främst ske genom att bedöma myndigheternas egna system för styrning. Exempelvis ska inspektionen kunna kartlägga huruvida olika delar av eller polisen skiljer sig åt i hanteringen av liknande fall; om det finns omotiverade skillnader mellan domstolar; på vilket sätt och hur snabbt rättar sig efter ny praxis; hur olika utlandsmyndigheter arbetar med handläggning; och i vilken mån myndigheterna lever upp till regeringens mål. 2.6 Kompetens och arbete gällande förföljda på grund av tro, kön eller sexuell läggning Arbetet för att förstärka rättigheterna för dem som riskerar förföljelse på grund av tro, kön, könsidentitet eller sexuell läggning är av stor vikt. När de mänskliga rättigheterna försvagas i ett land, så är ofta den första varningssignalen ökade attacker mot just religiösa minoriteter och hbt-personer. Situationen för de två grupperna ger också ofta en god indikation på hur det är ställt med de mänskliga rättigheterna i ett land generellt. ska förföljelse på grund av tro, kön, könsidentitet eller sexuell läggning ge flyktingstatus. Någon uppföljning har dock inte gjorts huruvida den nya lagstiftningen har förbättrat möjligheterna att få uppehållstillstånd för dem som riskerat förföljelse på någon av dessa grunder. Inget fall där den asylsökande har åberopat förföljelse på grund av sexuell läggning som asylskäl har heller tagits upp av Migrationsöverdomstolen. Domstolen har alltså inte agerat i sin roll som praxisbildande instans inom detta område. kompetens är naturligtvis avgörande. Flera viktiga insatser i form av referensgrupper, utbildningsinsatser och seminarier har gjorts sedan den nya lagstiftningen infördes. Verket arbetar för att säkerställa likformig tillämpning i asylärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopas. har särskilt utbildade specialister med i beslutsfattandet i ärenden där sexuell läggning åberopas. Verket gör kontinuerliga granskningar för att komma åt eventuella brister i handläggning, och medarbetare på myndigheten utbildats i så kallat normkritiskt tänkande. Allt detta är mycket välkommet. Det är även glädjande att börjat anordnat seminarium om ”Tro och trovärdighet” med Kristna Råd för att höja kompetensen kring religion som asylskäl. , tillförordnad biträdande rättschef på , välkomnar seminarierna eftersom ”det finns vissa svårigheter i att bedöma hur genuin en konvertering är”. Insikten om att mer kunskap behövs för att kunna fatt rätt beslut är ett viktigt steg i rätt riktning för en rättssäker asylprocess. har även beslutat om ett nytt och uppdaterat rättsligt ställningstagande angående metod för prövning av tillförlitlighet och trovärdighet. Men trots insatserna hos och i domarna i domstolarna finns det fortfarande mycket som tyder på att lagstiftningens intention med ändringen 2005 inte har uppnåtts. Det är därför dags att se över lagen och tydliggöra nu motstridiga uttalanden. Oklara uttryck, till exempel vad innebär det att leva ”öppet” med sin sexuella läggning eller tro, behöver klargöras. 3 Barn och unga på flykt sökte drygt 23 000 barn asyl i , varav drygt 7 000 som ensamkommande. Antalet ensamkommande kan mer än dubbleras mot bakgrund av den situation som råder i , m fl länder. Den utsatthet som asylsökande barn befinner sig i kräver att såväl deras rättigheter som deras behov särskilt uppmärksammas i asylprocessen. Så är inte alltid fallet . anser att barn har egna skäl som inte framkommer i asylprocessen och att man inte alltid lyssnar på barnens berättelse när man fattar beslut om asyl. Hur barnen behandlas och vilken ställning de ges säger mycket om vad som anses viktigt och betydelsefullt i samhället. 3.1 som svensk lag När vi nås av rapporter om att barn inte får komma till tals i asylprocessen, att de inte hörs i domstolarna eller att deras situation här och inte tas i beaktande blir det än mer tydligt att vi måste verka för att också inkorporeras i svensk lag. FN:s konvention om barns rättigheter är inte en del av svensk lagstiftning. ratificerade 1990 som ett av de första länderna i världen. Men vi har inte inkorporerat konventionens bestämmelser i svensk lag. Såväl myndigheter som jurister påpekar återkommande att inte uttryckligt är svensk lag då beslut fattas som står i strid med konventionen. har valt att både transformera och inkorporera . Enligt har detta lett till att kunskapen om barns rättigheter har ökat markant i landet, både hos vuxna och hos barn. Barnens rättsställning har också stärkts eftersom de oftare har tillfrågats inför beslut. har också kommit in som redskap och rättesnöre i den politiska planeringen. menar att lever upp till konventionen på ett betydligt bättre sätt än . En barnrättsutredning ser över frågan om och resultatet ska redovisas senast . Regeringen har aviserat att arbetet med att ta fram en proposition beräknas påbörjas . När ensamkommande flyktingbarn anländer till saknar de familj, vänner eller annat kontaktnät som kan ge dem värme och det stöd som är så viktigt att man får när man kommer ensam till ett nytt land. Därför arbetar för att dessa barn ska få in trygga rutiner i sina liv, främst genom ett säkert boende och gode män. En god man ska ha nära kontakt med barnet, informera om barnets rättigheter och säkerställa att barnet vet vilka fördelarna är med en rättssäker process jämfört med riskerna med en avvikelse. Även om det finns exempel där barnen inte fått det stöd de borde från sin gode man så är det många barn som vittnar om den positiva inverkan gode mannen hade när de kom ensamma till . Många barn säger att utan deras gode man hade det inte gått så bra för dem som det gjort. tar det alltför från det att barnet anländer till att en god man förordnas och det förekommer att gode män har ansvar för fler barn än de klarar av. Orsaken till detta är huvudsakligen bristen på gode män. vill därför att alla ensamkommande barn ska få en god man efter ankomst. Denna ambition måste kvarstå även om den kraftiga ökning av antalet ensamkommande flyktingbarn har gjort det ännu svårare att uppnå. kom det 14 058 ensamkommande barn, det är en ökning jämfört med . Men en snabbare hantering behövs för att tillgodose barnens rättigheter, bland annat minska risken att barn eller ungdomar försvinner. Därför föreslår att rekryteringen av gode män intensifieras, bland annat genom en nationell kampanj och införandet av ett nationellt register. vill även att alla gode män ska få den utbildning och de verktyg som behövs för att klara av sitt uppdrag. 3.3 Lämpligt boende för ensamkommande barn och unga Det praktiska ansvaret för mottagandet av ensamkommande barn övergick från till kommuner . var mycket positiva till detta. har länge krävt att kommunernas socialtjänst ska ha ett tydligt ansvar för de ensamkommande barnen redan vid ankomsten och att det bör ges möjlighet till särskild kompetensutveckling för berörd personal. Barnen måste få bästa möjliga omhändertagande i form av boende och särskilt stöd. Orsaken till att kommunerna ska ha ansvar för mottagandet av ensamkommande barn, är att det är kommunerna som, inom ramen för , har kompetens för att hantera barn i behov av utredning och stödinsatser. Staten har inte samma kompetens. Kommunernas uppdrag är svårt. Därför är det viktigt att det ges rimliga förutsättningar för kommunerna att klara att ta emot de som kommer. På nationell nivå har det getts stöd till kommunerna för att underlätta deras svåra arbete. har utarbetat en vägledning för arbete med ensamkommande barn och ungdomar – ett komplement till föreskrifter och allmänna råd med råd och vägledningar om handläggning av ärenden som rör barn och unga. Vägledningen kan stödja och andra aktörer som möter ensamkommande barn och ungdomar i sitt arbete att utveckla mottagandet av barnen. När det gäller frågan om boende så är HVB-hem en bra boendeform för vissa barn, men anser att fler ensamkommande barn och ungdomar i första hand ska placeras i familjehem.