ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3023136 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att berörda kommuner och regioner ska få behålla en rättmätig del av vind- och vattenkraftens värden och tillkännager detta för regeringen. De sju skogslänen bidrar med av vattenkraft. Vattenkraften produceras lokalt, men är en av de viktigaste förutsättningarna för hela gemensamma välstånd. produceras ungefär grön, förnybar el, nästan hälften av landets elproduktion, genom kraften i det strömmande vattnet. Vindkraften beräknas producera över . I den nödvändiga omställningen till ett klimatsmart och långsiktigt hållbart samhälle, kommer vind- och vattenkraftens betydelse och värde att öka ytterligare. I finns ett system som innebär att kommuner och fylken ersätts för de ingrepp i naturen som kraftbygget innebär. Områden har dämts över när vattenkraften byggdes ut, älvar har torrlagts och möjligheterna till näringsverksamhet har försämrats eller omöjliggjorts. På vår sida av Kölen är situationen annorlunda. Här får de kommuner och bygder, där vattenkraftproduktionen sker, en mycket begränsad kompensation för de omfattande ingrepp i miljön som utbyggnaden har inneburit. Lokalt stannar endast de så kallade bygdemedlen. Summan uppgår till , för hela landet. När det gäller fastighetsskatten för vattenkraftanläggningar, uppgår den till , varav över en miljard kommer från . Allt går till staten, vilket är en total avvikelse från hur andra jämförbara länder hanterar frågan. Enbart från de nio kraftverken i kommun levereras i fastighetsskatt till statskassan. Detta som hela kommunens omsättning är . Det är absurt att en av landets mest naturresursrika kommuner knappast får behålla något av de stora värden man levererar. Nivån på den statliga fastighetsskatten för vindkraftsfastigheter är liten och måste anses enkel att tillföras kommuner. Det är mycket lämpligt med tanke på att det är lokalt som ingreppet sker. Det är en viktig del av en kraftfull regional utvecklingspolitik att alla delar av har likvärdiga förutsättningar för utveckling och tillväxt. Jag föreslår att en utredning tillsätts för att utforma ett långsiktigt system där landets berörda kommuner/regioner får behålla en rättmätig del av vind- och vattenkraftens värden. Per Åsling (C)
mot · H3023137 · 2015-10-06 00:00:00 — Sanering av nedlagda drivmedelsstationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en handlingsplan ska upprättas för inventering och finansiering av marksanering av nedlagda drivmedelsstationer och tillkännager detta för regeringen. I många byar och småorter finns gamla drivmedelsstationer som kan liknas vid spökskepp – de säljer inte bränsle eftersom det är olönsamt, men de kan inte avslutas eftersom det då uppstår marksaneringskostnader som ett vilande företag eller en pensionerad fastighetsägare inte förmår betala. Det är inte de enskilda småföretagens ”fel” att det har blivit så här. Strukturförändringar inom oljeindustrin, politiska beslut och en kraftig urbanisering har orsakat en omfattande strukturell mackdöd. Ökad kunskap har lett till en kraftigt skärpt miljölagstiftning. är dessa fastigheter, ofta belägna på attraktiv plats i byns eller ortens centrum, tickande miljöproblem. Bygden skulle tjäna på att fastigheten inventerades och vid behov sanerades, för att sedan kunna användas till bostäder, annan kommersiell service eller kanske parkmark. lägger ett solidariskt ansvar på alla som drivit verksamheten att ansvara för sanering. En drivmedelsstation har ofta drivits i olika företagsformer av flera olika ägare, och fördelning av ansvaret kan bli juridiskt komplicerat och dyrbart. Om inte företagen betalar så finns risken att föroreningen mörkas och/eller att kostnaden helt rullas över på samhället eller personer som inte haft med verksamheten att göra. (Spimfab) som var verksam 1997–2014 har undersökt och sanerat mer än 4 000 bensinstationer som lagts ner –1994. Verksamheten finansierades med en femöring per såld liter drivmedel. Erfarenheten visar att sanering av marken är nödvändig. En vanlig saneringskostnad är omkring 400 000–, men det finns exempel där åtgärderna kostat . Det är därför önskvärt att en handlingsplan upprättas för hur återstående fastigheter ska inventeras samt hur saneringen kan finansieras. Per Åsling (C)
mot · H3023138 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell samling bakom en svensk ansökan om att få arrangera i och tillkännager detta för regeringen. arrangerades alpina i Åre som på många sätt var det största vintersportevenemanget i genom tiderna. Året efteråt var det dags för i , och även det blev en mycket stor framgång med större publiktillslutning än de mest optimistiska förhoppningarna. Kommentarerna efter de båda stora VM-arrangemangen i har samstämmigt vitsordat den höga kvaliteten på arrangemangen, vilket är ett resultat av erfaren och skicklig ledning. Ytterligare bekräftelse av detta är väl att Åre och återigen står som värdar för motsvarande . tillhör stormakterna inom vintersport men har dock ännu inte stått värd för ett olympiskt vinterspel. Efter de organisatoriska och idrottsliga framgångarna i Åre och är det nu dags för en nationell samling bakom ett målmedvetet och kraftfullt arbete för att få ett till . Redan bör vara rimliga att anordna. är idrottsligt den yttersta symbolen för lusten att anta nya utmaningar, våga lite mer, prova sina gränser. Eftersom aldrig har stått värd för borde vi rimligen ha mycket goda chanser att tilldelas arrangörskapet av ett . är en nationell angelägenhet. Därför är det viktigt att idrottsrörelsen får stark uppbackning av regeringen och näringslivet för att verkligen kunna satsa i en offensiv kandidatur. Ett är en framtidsinvestering som skapar tillväxt och utveckling. Det är det tydliga resultatet från orter som stått som värd tidigare. Det lämpliga upplägget för ett är Åre–. Här finns de naturliga förutsättningarna i form av redan befintliga anläggningar och upparbetad erfarenhet. I närområdet finns också infrastruktur och kompetens för att arrangera. Andra alternativa koncept bör dock prövas för att skapa största möjliga uppslutning bakom en ansökan. Idrottsrörelsens uttalade ambition att arrangera i både och var ett intressant koncept. Det finns även andra intressanta alternativ som bör prövas. –Åre–skulle vara ett nyskapande koncept, med resurser i geografisk närhet. Ett jämt-trönderskt är nu möjligt tack vare ändringar i regelverk. En satsning på ett svenskt förutsätter att och idrottsrörelsen går i spetsen samt att svenskt näringsliv både nationellt och regionalt kraftfullt ställer sig bakom. Det är angeläget att både regering och riksdag tydligt tar ställning för att ska ansöka om att få arrangera . Ett uttalande redan nu om att regering och riksdag principiellt ser positivt på en OS-ansökan till är en viktig signal. Per Åsling (C)
mot · H302314 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att lagvägen ålägga bankerna att tillhandahålla kontanter och tillkännager detta för regeringen. Bankernas ovilja att ta emot och lämna ut kontanter har aktualiserats i en serie tidningsartiklar och debatter. Många människor, framför allt våra äldre, har stora svårigheter att klara sin vardag utan kontanter, och de ser sin tillvaro alltmer beskuren av att så många banker har slutat att tillhandahålla och hantera kontanter. Bankerna gömmer sig bakom olönsamhetsargument, och många bankkontor har lagts ned som en konsekvens av detta. gör bankerna mycket stora vinster och avlönar sin ledning med mångmiljonbelopp och borde rimlighetsvis ha råd med den service som kontanthantering innebär. Alla hänger inte med i den digitala utvecklingen även om den i många fall innebär ”lättare” hantering av betalningar. Det är ändå så att många äldre behöver kontanterna för att klara sin vardag. Detta berör även andra grupper i samhället som inte har möjlighet eller kunskap att ta till sig det digitala systemet. Tillstånden för att bedriva bankverksamhet borde vara kopplat till att man ska tillhandahålla kunderna valfrihet, alltså även möjlighet till kontantuttag.
mot · H3023150 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag 2016 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag. Avvikelse från regeringen (C) Bidrag till kommunalekonomiska organisationer förslag till anslag till 2018 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag () Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner [Motionärernas namn] Per Åsling (C)
mot · H3023151 · 2015-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag 2016 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till terminologisk verksamhet Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag () Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Upprustning och drift av
mot · H3023152 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag 2016 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag () Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket
mot · H3023153 · 2015-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag 2016 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse förslag till anslag till 2018 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag () Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur
mot · H3023154 · 2015-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag 2016 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag () Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning
mot · H3023155 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag 2016 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag () Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Skydd av värdefull natur
mot · H3023156 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag 2016 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag () Utgiftsområde 19 Regional tillväxt
mot · H3023157 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag 2016 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Bidrag till miljömärkning av produkter förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag () Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Bidrag till miljömärkning av produkter
mot · H3023158 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag 2016 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till Operan, , , , och Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Utbyte av tv-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag () Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Bidrag till regional kulturverksamhet Centrala museer: Myndigheter Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Bidrag till allmänna samlingslokaler Särskilda insatser inom folkbildningen Per Lodenius (C) i (C)
mot · H302316 · 2015-10-01 00:00:00 — Ett långsiktigt och genusmedvetet förändringsarbete kring maskulinitet och våld ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett långsiktigt och genusmedvetet förändringsarbete kring maskulinitet och våld och tillkännager detta för regeringen. Bakom begrepp som ungdomsvåld eller läktarvåld visar sig framförallt killar och män som använder våld för att bli sedda, uppnå status eller uttrycka maktlöshet. Detta kan inte förbises om vi ska kunna förebygga våld. Män är inte våldsamma av naturen men det finns kopplingar mellan våld och föreställningar om maskulinitet. saknas ett långsiktigt arbete med detta fokus. Vi vet dessutom för lite om dagens metoder eftersom fältet är ungt och outforskat. Vi vet för lite om unga som brottsoffer och förövare eftersom unga ofta saknas i brottsstatistik och i forskning. Trots att unga kvinnor ofta lyfts fram som utsatta för mäns våld mot kvinnor är kunskapen om våld i ungas nära relationer låg. Undersökningar visar att våld är närvarande i många ungas vardag. Lågintensivt fysiskt våld och sexuella trakasserier normaliseras. Tjejer är överrepresenterade som offer för sexualiserat våld och förövaren är ofta en jämnårig kille. Våld mellan killar sker ofta i form av bråk eller slagsmål och gränsen mellan offer och förövare är inte alltid tydlig. Studier från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor () visar att de flesta unga håller med om att jämställdhet är viktigt. När generella frågor bryts ner till konkreta påståenden blir bilden en annan. Förväntningar på att killar ska vara manliga upplevs som starka och synen på våldsamma och kränkande handlingar skiljer sig åt mellan könen. Framför allt killar ger uttryck för stereotypa uppfattningar och instämmer i flera ”våldtäktsmyter”. För att förstå allvarligt våld måste vi även prata om det vardagliga och synliggöra hur föreställningar om maskulinitet är centralt i unga killars våld mot tjejer och mot varandra. Ett långsiktigt och genusmedvetet förändringsarbete kring maskulinitet och våld är centralt för att stödja unga killar. Därför bör möjligheten att stärka kunskapen kring dessa frågor hos ledare och yrkesverksamma inom skola, fritidshem och föreningsliv ses över. Regeringen bör också överväga att stärka skolans förebyggande roll och följa upp genusperspektivet i undervisningen. Slutligen bör möjligheten att uppmuntra lärosäten och forskare att bedriva forskningsprogram för våldsförebyggande arbete med fokus på maskulinitet och unga övervägas.
mot · H3023161 · 2015-10-06 00:00:00 — Höjda krav på lärare och rektorer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolledare ska vara utbildade lärare i grunden för att verka som rektorer och tillkännager detta för regeringen. Skollagen har skärpts på ett antal områden för att bidra till ökad kvalitet i undervisningen. Lärarens roll betonas mycket mer, men även rektor som pedagogisk ledare. För att på allvar fortsätta stärka professionens roll och mandat i klassrummet och vid varje skolenhet är det centralt att fler lärare blir behöriga, men också ämnesbehöriga i de ämnen de undervisar inom. Trots lärarlegitimationsreformen krävs det fortfarande viktiga steg för att vända kunskapsutvecklingen och höja resultaten, inte minst i ämnen som matematik för att ta ett exempel. Att lärare utöver en pedagogisk utbildning behärskar sitt ämne som man ska undervisa i samt sätta betyg är därför helt centralt. För att skolan också ska kunna ledas pedagogiskt i enlighet med skollagens ambitioner bör riksdag tillkännage för regeringens om sin mening att en rektor också ska vara utbildad lärare i grunden. Rektor ska leda det dagliga arbetet, risken är att fokus ligger helt på ekonomi och lokaler. Att betona rektorns pedagogiska koppling, utöver dagens rektorsutbildning, genom krav på en lärarutbildning- skulle höja den pedagogiska nivån på skolan. Detta skulle dessutom innebära ytterligare ett tydligt karriärsteg för den pedagogiska personalen som verkar i skolan, vid sidan av reformer som tidigare genomfört som lektorat eller förstelärartjänster. bör med anledning av ovan tillkännage till regeringen som sin mening att skolledare ska vara utbildade lärare i grunden för att verka som rektor
mot · H3023162 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en snar start av Norr och tillkännager detta för regeringen. Det regionala museet i , Jamtli i och i arbetar tillsammans för att få till stånd ett Norr i för att ge större delar av befolkning tillgång till de statliga konst- och designsamlingarna och fler möjligheter till kreativa och kvalitativa konstupplevelser. världskända samlingar och Jamtlis prisbelönta pedagogiska arbete tillsammans för att verksamheten kommer gynna inte enbart regionens kulturliv och regionens befolkning utan hela norra . Kvalitetsupplevelser med konst och design stärker därtill Jamtlis, och läns attraktionskraft i vid bemärkelse. Med Norr får turisterna ytterligare en anledning att besöka Jamtli, och . Norr kommer att bli ett ”med spets”, som i men också annorlunda. De utställningar som visas på kommer endast att visas där. Det är en faktor som ytterligare kan locka människor till länet. är ett av de starkaste varumärkena i den svenska museivärlden. Att få sätta samman det med Jamtli och , innebär en förstärkning av Jamtlis varumärke som mest angelägna museum och av som kulturstad. Bygget och etableringen har kostnadsberäknats till . Stora delar av finansieringen sker via många olika bidragsgivare i länet, landet och . Regeringen bör mer aktivt stödja och dels tillföra de medel som behövs i investeringsdelen, dels täcka hela den del som beräknas till drift av det nya museet som faller på staten.
mot · H3023167 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på forskning som syftar till att avskaffa djurförsök i forskning och tillkännager detta för regeringen. satsar på att bli ett framstående land inom forskning. används många försöksdjur inom forskningen. Vad borde satsa på är att finna alternativ till grymma djurförsök så att forskningen kan fortsätta ta steg framåt men inte på bekostnad av oskyldiga djurs liv.