mot · H3022370 · 2015-10-06 00:00:00 — utgår från perspektivet att vi ska sluta kretsloppen. De resurser vi har och använder ska vi nyttja effektivt. Vi behöver arbeta uppströms liksom nedströms för att säkerställa att skadliga ämnen inte kommer ut i vår natur. politik genomsyras av hållbarhet och detta behöver även effektivare och bättre tillämpas i olika verksamheter. En av prioriteringar inom miljöpolitiken är arbetet för att skapa en giftfri vardag. Kemiska ämnen är en förutsättning för det liv vi lever och har underlättat våra liv och samhällets utveckling. Kemiska ämnen behövs exempelvis för att läkemedlet eller datorn ska fungera som det ska, för att ge oss en välbehövlig vitamininjektion , för att balkongen ska motstå regn, storm och snö och att möblerna ska hålla längre. finns det mer än 100 000 kemiskt framställda ämnen och har kemikalieproduktionen ökat 40 gånger. Men kontrollsystemen och riskbedömningen har inte hunnit med att sortera ut de som kan vara farliga. Forskare har visat att hormonstörande ämnen kan påverka fortplantningsförmågan, andra kan bidra till cancer, allergier och diabetes typ II. Män kan få sämre spermieproduktion och det finns risk för lägre IQ, missbildade könsorgan och tidigarelagd pubertet hos barn. Det finns anledning att agera förebyggande och utifrån försiktighetsprincipen, istället för att invänta potentiella effekter. Vissa kemikalier bör förbjudas, andra kemikalier är vanliga och inte giftiga nog att förbjudas men som i större mängder, eller i kombination med varandra, ändå är skadliga för hälsan. Dessa behöver bära sina kostnader och minskas. Morötter och ekonomiska incitament, såsom särskilda kemikalieskatter och producentansvar bör därför användas för att skynda på omställningen till mer hållbara alternativ. Kemikalier som används i olika typer av mänskliga verksamheter är en viktig faktor när det kommer till miljöpåverkan i våra vattenområden. Många av de kemikalier som vi använder kommer ofta ut i naturen genom kläderna vi tvättar, rengöringsmedlen vi använder, färgen vi målar med eller skräpet som vi oaktsamt slänger i vattnet. Detta äts av djuren, sprids i våra vattendrag, och eftersom att reningsverken inte har kapaciteten för att rena detta kan kemikalierna hamna i våra kroppar igen när vi häller upp ett glas vatten. Också på det här området behövs ett arbete både nationellt och tillsammans med andra länder. Arbetet för att stärka den EU-gemensamma kemikalielagstiftningen Reach behöver därför även fortsatt bedrivas med kraft. måste spela en ledande roll för att inom Reach föreslå och utreda ämnens skadlighet, vilket utgör grunden för eventuella begränsningar. Detta är mycket viktigt för att minska spridningen av farliga ämnen i sjöar, vattendrag och havsområden. Stärk EU:s gemensamma kemikalielagstiftning Klassificera och förbjud grupper av ämnen med liknande egenskaper Stärkt internationellt kemikaliearbete för att inte importera EU-förbjudna ämnen Inför EU-gemensamt mål för giftfri vardag och förbättra samarbetet Förbjuda ämnen i grupp i Giftfria skolor, förskolor och andra offentliga miljöer Cirkulär ekonomi och inför producentansvar för textilier Utveckla samverkan mellan svensk forskning och näringsliv Främja grön kemi för resurseffektivitet Förbättra tillståndsprocesser för miljöfarliga verksamheter Stark sammanhållen havs- och vattenpolitik Sanering av vattentäkter pga oaktsam användning av farliga kemikalier Dialog vid skapandet av vattenskyddsområden Miljöförbättrande åtgärder inom sjöfarten Lyfta och exportera goda exempel i arbetet för att minska kväveläckage Fasa ut mikroplaster i hygienartiklar till 2020 och fossilbaserade plaster Vattenreningsteknik för att minska utsläpp av läkemedelsrester Miljödeklarationen till grund för en synlig miljömärkning på läkemedel Ompröva läkemedel med hänsyn till miljöeffekter Förbättra miljöhänsynen vid bedömningen av ett nytt läkemedel Skärp lagstiftningen så att tobaksprodukter omfattas av nedskräpningsböter som pådrivare i WHO:s antibiotikaarbete Nordiskt mål om lägst antibiotikaförskrivning i EU Ge tullen befogenheter att beslagta antibiotika från andra EU-länder Synliggöra och inkludera ekosystemtjänsters värde i samhällsplanering och näringslivsutveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att förbättra EU:s kemikalielagstiftning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska bli möjligt att i Reach klassificera ämnen i grupp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom Reach kunna förbjuda grupper av ämnen med liknande egenskaper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det internationella kemikaliearbetet så att fler ämnen regleras och hårdare krav ställs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett miljömål i EU för en giftfri vardag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samarbetet mellan kemikaliemyndigheterna i olika länder bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett förbud mot bisfenol A och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om giftfria förskolor, skolor och andra miljöer där barn vistas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett kemikalie-Fass och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa producentansvar för textilier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa incitament för att stärka en cirkulär ekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla samarbetet mellan näringsliv och forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja grön kemi för resurseffektivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hårda krav bör ställas på verksamheter som kan påverka miljön negativt, att tillståndsprocesserna utformas så att de inte i onödan hindrar eller försenar investeringar som moderniserar verksamheter, skapar jobb och tillväxt och kan minska den samlade miljöpåverkan, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för sanering av vattentäkter som har blivit påverkade av oaktsam användning av farliga kemikalier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en dialog vid skapandet av vattenskyddsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om miljöförbättrande åtgärder inom sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lyfta fram och exportera goda exempel i arbetet med minskat kväveläckage, exempelvis Greppa näringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fasa ut mikroplaster från hygienartiklar till 2020 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fasa ut fossilbaserade plaster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vattenreningsteknik för att minska utsläppen av läkemedelsrester och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att läkemedel, i andra hand efter patientsäkerhet, ska kunna omprövas med hänsyn till nya forskningsrön om effekter på miljö och tillkännager detta för regeringen. Stärk EU:s gemensamma kemikalielagstiftning Kemikalieanvändningen regleras i huvudsak genom EU-gemensamma krav och regler på information och märkning som begränsar farliga ämnen eller produkter i den gemensamma kemikalielagstiftningen Reach. Det är uppenbart att brister råder i lagstiftningen när larmrapport efter larmrapport kan visa på samband mellan exponering av miljögifter, från produkter i vår vardag, med ökad risk för olika folkhälsosjukdomar och nedsatt förmåga av olika system i människokroppar och andra organismer. tror att det är genom förändringar inom Reach som vi kan åstadkomma stor skillnad för människor i vårt land men även inom övriga EU. har varit starkt pådrivande i regeringen för utvecklingen av Reach och vi ser fortsatt behov av att förbättra och stärka Reach. Klassificera och förbjud grupper av ämnen med liknande egenskaper För att agera i tidigt skede vill att det ska bli möjligt att i Reach klassificera ämnen i grupp och kunna förbjuda grupper av ämnen med liknande egenskaper. Upptäcks ett ämne med hormonstörande egenskaper är genvägen att byta ut det ämnet mot ett ämne med nytt namn men liknande egenskaper, såsom fallet med bisfenol A. Genvägar är inte alltid det bästa och i detta fall har man upptäckt hormonstörande egenskaper även hos andra bisfenoler. Om ämnen klassificeras i grupp blir det enklare att förbjuda och därmed undvika att ett potentiellt hormonstörande ämne byts ut mot ett snarlikt hormonstörande ämne. Stärkt internationellt kemikaliearbete för att inte importera EU-förbjudna ämnen Reach reglerar ämnen men skadliga kemikalier kan komma in i EU i importerade produkter. Vi vill bygga upp en stark industri i och inte heller exportera miljöproblem till andra länder. Skärpta globala kemikalieregler ger bättre miljö både där produkter tillverkas och används och när de ska tas omhand som avfall. vill därför stärka det internationella kemikaliearbetet så att fler ämnen regleras och hårdare krav ställs. Detta bör beaktas vid förhandlingar om frihandelsavtal. Inför EU-gemensamt mål för giftfri vardag och förbättra samarbetet Det är bra när ett enskilt medlemsland kan ha skarpare krav än den gemensamma EU-lagstiftningen men lagstiftningen upplevs ofta hindra enskilda länder från att kunna höja ambitionerna. I har vi nationella miljömål för att säkerställa en giftfri vardag och anser att ett EU-gemensamt mål för giftfri vardag behövs för att påskynda arbetet, vilket motiveras ytterligare i ljuset av att alliansregeringen stämde kommissionen för ett för långsamt arbete med hormonstörande ämnen. Samarbetet mellan kemikaliemyndigheterna i olika länder bör stärkas så att kontroller, godkännande och begränsningar kan gå fortare på den gemensamma marknaden. Alliansregeringen gjorde mycket för att hämma framför allt barns exponering för det hormonstörande ämnet bisfenol A. Bland annat förbjöds bisfenol A i barnmatsförpackningar och alliansregeringen tillsatte en utredning för att möjliggöra att kartlägga användningsområden av ämnet samt lämna förslag på hur exponeringen av ämnet från material som är i kontakt med livsmedel kan minskas. Förslagen i utredningen lyfter enbart vissa produktgrupper och saknar ett helhetsgrepp om bisfenol A. vill därför att regeringen tar ett enhetligt grepp om frågan för att verka för ett totalförbud av bisfenol A. Förbjuda ämnen i grupp i Vid ett eventuellt förbud av bisfenol A är det lätt för producenten att ersätta ämnet med ett annat som fyller samma funktion i produkten. Vilket är bra, problemet är när det nya ämnet uppvisar samma egenskaper och därmed också potentiella hormonstörande effekt som det ämne man ville fasa ut. Tillverkare av bland annat kvitton till butiker har börjat sälja produkter som inte innehåller bisfenol A, men som innehåller bisfenol B, eller bisfenol S. Dessa ämnen misstänks för att ha hormonstörande egenskaper. I verkligheten finns det nästan ett helt alfabet av bisfenoler men där det saknas tillräcklig information om deras potentiella effekt på människa och miljö för att göra en långsiktigt bra bedömning. I detta fall kan det vara lämpligt att förbjuda en grupp av farliga ämnen men är det inte möjligt. På grund av EU-lagstiftning kan man inte förbjuda en hel grupp utan man måste ta ett ämne i taget. Det gör att det blir ett slags kryphål i lagen där tillverkarna genom att göra små kemiska justeringar till en ny form av bisfenol med snarlika egenskaper kan undvika kostnaderna som det egentligen skulle innebära att byta ut den farliga kemikalien mot något helt annat som inte påverkar människors hälsa. vill därför påskynda arbetet i EU med att förbjuda farliga kemikalier i grupp. Giftfria skolor, förskolor och andra offentliga miljöer Barn, unga och löper större risk att exponeras för farliga kemikalier än vuxna. Därför är det särskilt prioriterat att skapa en giftfri utveckling för våra kommande generationer och arbeta för att miljön i förskolor, skolor och hem är giftfria. Det har visats att knappt hälften av landets förskolor arbetar för att skapa giftfria miljöer. Kommuner och landsting har en stor möjlighet att skapa en giftfri miljö genom att ställa miljökrav i upphandlingar liksom att skapa handlingsplaner för att fasa ut farliga ämnen ur barns närmiljö. Offentliga lokaler och boendemiljöer på många orter är gamla och står inför renoveringsbehov. Speciellt i miljonprogrammen har farliga byggmaterial såsom asbest använts i stor utsträckning. Så länge barn riskerar att skadas av de miljöer de vistas i så behövs offentliga insatser. Det är viktigt att prioritera kartläggning och sanering av asbest, radon och andra farliga ämnen och material där barn bor och vistas. En giftfri vardag förutsätter ett giftfritt boende. är det möjligt att få information från butik om en vara innehåller ett potentiellt skadligt ämne som finns på EU:s kandidatlista. Det kan upplevas byråkratiskt och otillgängligt. Vi vill skapa en databas där konsumenterna direkt kan söka och se vilka kemikalier som finns i de produkter som finns på marknaden. Vi vill därför införa en motsvarighet till läkemedelsindustrins , ett så kallat kemikalie-Fass. Då kan man som konsument göra informerade val, utan att vara kemist, och makten förs närmre dem som berörs. Cirkulär ekonomi och inför producentansvar för textilier behöver bli mer resurseffektivt. Svenska konsumenter köpte i genomsnitt nya textilier 2013. Av textilierna som samlades in i återanvändes sammanlagt textil per person. Tillverkning av textiler har stor miljöpåverkan, både på vatten och kemikalieanvändning. Många svenska företag arbetar med att samla in textilier för återvinning och återanvändning och med handlingsplaner för utfasning av olika ämnen. vill ta tillvara och påskynda denna utveckling genom att införa producentansvar så att mer textiler samlas in och återvinns. Det som förr ansågs värdelöst är en resurs. Dagens regelverk är inte utformat för den moderna teknikens möjligheter. För att stärka en cirkulär ekonomi vill vi även skapa incitament och förenkla regler för att tillvarata tidigare avfall från exempelvis gruvor och nedlagda deponier. Utveckla samverkan mellan svensk forskning och näringsliv Tack vare framgångsrik forskning kan vi identifiera ämnen i lägre halter än tidigare och vi har mycket mer kunskap. skulle vi aldrig godkänna de halter av bly i blodet som barn hade och som då ansågs vara riskfria. Det finns anledning att agera förebyggande genom forskning och utveckling och utifrån försiktighetsprincipen, istället för att invänta potentiella effekter. Industrin efterfrågar alternativ till ämnen på EU:s kandidatlista, innehållande potentiellt skadliga ämnen som ska utredas, men saknar ibland förutsättningarna för att bedriva de vetenskapliga studierna själva. vill stärka både näringsliv och svensk forskning genom utvecklad samverkan. Främja grön kemi för resurseffektivitet I finns det en växande bransch inom grön kemi, där biobaserade kemikalier ersätter fossila ämnen. Branschen tar tillvara en outnyttjad potential i de gröna näringarna och kan innebära stora affärsmöjligheter inom framtidens kemikalieanvändning. Inte minst kan det ha betydelse att använda förnybara råvaror för industri inom kemi, papperssektorn och massa, livsmedelssektorn och foder, textil och läkemedel, liksom energisektorn. Tillverkningsprocessen blir dessutom energieffektivare och ger renare slutprodukt och syftar till att minska klimatpåverkan och minska avfallsmängden. vill se åtgärder för att stärka denna bransch. Förbättra tillståndsprocesser för miljöfarliga verksamheter Svensk industri är ledande inom miljö- och klimatteknik. Företagen har genom forskning, utveckling och investeringar minskat sin egen miljöpåverkan och skapat exportmöjligheter för grön teknik. Verksamheter som påverkar miljön negativt ska prövas noga och hårda krav ställas för att skydda miljön. måste tillståndsprocesserna utformas så att de inte i onödan hindrar eller försenar investeringar som moderniserar verksamheter, skapar jobb och tillväxt och i slutändan ofta minskar den samlade miljöpåverkan. inledde ett arbete med reformer i regeringsställning för att förbättra reglerna för prövningen av miljöfarliga verksamheter och det arbetet behöver fortgå. Fokus måste ligga på att den omfattande processen kring miljökonsekvensbeskrivningar i första hand ska gälla där dessa krav verkligen behövs för att säkerställa miljöskyddsintresset. De krav på underlag och prövning som ställs ska bara göra det i den omfattning som det är motiverat av miljöskäl. har lämnat förslag på hur man med bibehållet miljöskydd, genom ändringar i klassificeringen av olika typer av verksamheter, kan förenkla för både myndigheter och verksamheter. Det är ett första steg, men mer behöver göras. Myndigheternas prövningar och krav på underlag ska vara enkla, förutsägbara och effektiva. Krav ska ställas på att myndigheter deltar tidigt i samrådsprocesser. Mål för hur handläggning och olika typer av prövning får ta bör sättas. Inom ramen för en rättssäker process där alla berörda kan komma till tals, bör möjligheterna för återkommande överklaganden och sena krav på kompletteringar ses över. Stark sammanhållen havs- och vattenpolitik Tillgången på rent vatten och livskraftiga ekosystem är mycket angelägna framtidsfrågor. Ett långsiktigt och målmedvetet arbete behöver bedrivas, och för det krävs en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik. En stor del av arbetet sker i samarbete med länder inom EU och i . Men minst lika mycket behöver ske på nationell, regional och lokal nivå. Stora miljövinster kan nås genom att långsiktigt planera för hur hav- och vattenresurser ska nyttjas hållbart. En långsiktigt hållbar planering i kombination med ett skydd av kust- och havsområden, enligt de internationella Nagoyamålen som ska uppfylla, skapar förutsättningar att säkra de ekosystemtjänsterna för framtida generationer. Kemikalier som används i olika typer av mänskliga verksamheter är en viktig faktor när det kommer till miljöpåverkan i våra vattenområden. Också på det här området behövs ett arbete både nationellt och tillsammans med andra länder. Arbetet för att stärka den EU-gemensamma kemikalielagstiftningen Reach behöver därför även fortsatt bedrivas med kraft. måste spela en ledande roll för att inom Reach föreslå och utreda ämnens skadlighet, vilket utgör grunden för eventuella begränsningar. Detta är mycket viktigt för att minska spridningen av farliga ämnen i sjöar, vattendrag och havsområden. Regeringen måste också vara aktiv när det kommer till att fasa ut skadliga ämnen som riskerar att spridas i ekosystemen. Den dialog som förts med berörda branscher har varit viktig. I grunden handlar det om att föra en politik med höga ambitioner som leder till att farliga ämnen fasas ut och ersätts med mindre farliga kemikalier. Vi förutsätter också att regeringen tar vara på den kemikalieproposition som alliansregeringen lade fram . Där finns nycklar till hur kan agera för att minska påverkan från skadliga kemikalier, dels i vattendrag, men också på en lång rad andra områden. Sanering av vattentäkter p.g.a. oaktsam användning av farliga kemikalier Runt om i landet finns områden och vattentäkter som har blivit påverkade av oaktsam användning av farliga kemikalier. Nya rapporter som tar upp denna problematik kommer ständigt. Perfluorerade ämnen som exempelvis PFOS och PFAS är långlivade giftiga kemikalier som ansamlas i naturen och människor. Forskning och rapporter från såväl svenska myndigheter, och FN visar att dessa ämnen är både giftiga, reproduktionsstörande och skadliga för immunförsvar och inre organ, och att höga halter har konstaterats i bl.a. modersmjölk. Dessa ämnen har påträffats i vatten i anslutning till flera militära flygplatser och det kan kopplas till användningen av brandskum. I ett antal kommuner har man upptäckt höga halter av PFAS i vattentäkter där brandövningsplatser visat sig vara källan till dessa föroreningar. I vissa fall har det inneburit att vattentäkter har fått stänga. Dessa fall visar att PFAS-förorening av vattentäkter kan vara ett hot mot dricksvattenförsörjningen. Ämnena bryts inte ner i miljön och vissa PFAS är så pass giftiga att tillverkning och användning har stoppats. Vid våra flygplatser och har övningar med brandskum utförts och man har uppskattat att det kommer ta 60–innan halterna av perfluorerade ämnen i den närliggande miljön är nere på tillräckligt säkra nivåer om inga saneringsåtgärder görs. I , i , har grundvattnet i ett område värden som är högre än det tolerabla dagliga intaget för vuxna. För spädbarn är det 10–20 gånger högre än det dagliga tolerabla intaget. Måttet gäller regelbunden konsumtion . Konsekvenserna av föroreningar i våra vatten, och framför allt i är allt mer påtagliga. Här krävs att regeringen tar initiativ för att samordna så att alla berörda aktörer, såväl staten som kommuner och regioner kan bidra till att minska problemen. Med hjälp av riktade insatser vill vi se till att det finns tillräckligt med resurser och fler former av finansieringslösningar för att sanera dessa miljöer. Dialog vid skapandet av vattenskyddsområden Skydd av vattentäkter är en viktig framtidsfråga och en grund för en trygg och säker dricksvattenförsörjning. Skapandet av vattenskyddsområden påverkar dock markägarna i hög utsträckning. Därför är det viktigt att finna fungerande dialogmodeller för att inkludera markägarna i processen. Här behöver regeringen ta ansvar för att se till så att förutsättningarna till dialog stärks. Det är också viktigt att de ekonomiska kostnaderna för vattenskyddet kan fördelas på ett rimligt sätt. Miljöförbättrande åtgärder inom sjöfarten Ett aktivt arbete för minskade utsläpp har förts . Dock krävs ytterligare insatser. Också utsläppen från sjöfarten behöver minska. Internationell påverkan, samarbete och strategier är förutsättningar för att klara omställningen också för den här typen av tunga transporter. Energianvändningen behöver effektiviseras och klimatpåverkan minskas. Nästa steg är att arbeta för att sjöfarten inkluderas i handelssystemet med utsläppsrätter. Enligt grundläggande princip om att förorenaren ska betala vill vi att alla transporter ska stå för den fulla kostnaden av sin miljöpåverkan, och användandet av förnybara drivmedel behöver öka kraftigt också till sjöss. Lyfta och exportera goda exempel i arbetet för att minska kväveläckage Trots att övergödningen är ett faktum har goda svenska resultat uppnåtts . Landsbygdsprogrammets miljöersättningar är en nyckelåtgärd för att minska näringsläckaget. Arbetet med att bland annat anlägga fler våtmarker och kantzoner samt anpassa gödslingen efter grödans behov har varit mycket viktigt i sammanhanget, liksom satsningarna inom projekt såsom Greppa näringen. Dessa erfarenheter behöver exporteras och komma också andra länder till del. Fasa ut mikroplaster i hygienartiklar till 2020 och fossilbaserade plaster Plastskräp utgör 60–av den totala mängden nedskräpande föremål i haven.