mot · H3023058 · 2015-10-06 00:00:00 — Bättre konkurrensvillkor för alla transportslag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en genomlysning av ledning och styrning bör göras för att nå tydligare fördelning av ansvar, mandat och arbetsuppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en genomlysning och omarbetning av värderingen av godstransporter i de samhällsekonomiska kalkylerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett fullt genomförande av det fjärde järnvägspaketet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införandet av järnvägens nya signalsystem ERTMS om möjligt bör synkroniseras med närliggande länder för största effektivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa järnvägssystemet för längre och tyngre godståg där det är samhällsekonomiskt lönsamt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka tänkbara alternativa finansieringslösningar för investeringar i framtidens infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla och värna funktion som största flygplats för att säkerställa jobb och tillväxt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fortsatt utveckling av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna de regionala flygplatserna och säkerställa deras fortlevnad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för fler försök med fjärrstyrd flygledning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändring av vissa tekniska avgiftsuttag så att flygplatser kan söka medel för säkerhetsvakt på plattan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ökat användande av biodrivmedel för flyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en moderniserad lagstiftning, som inte har en negativ påverkan på flygsäkerheten, för drönare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en testverksamhet för drönare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av våra CORE-hamnar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera väg- och järnvägsinfrastrukturen i anslutning till hamnar med nationell betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja överflyttning av gods till vattenvägar för att avlasta vägar och järnvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna gällande satsningar för att kunna tillgodose miljövänligt bränsle i hamnarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av hur sanktionsavgifter utdöms inom åkerinäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till utökad försöksverksamhet vad gäller elektrifiering av väg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att lagar och regler efterlevs inom taxinäringen som nya tekniska lösningar och innovationer möjliggörs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör ske avseende påminnelseavgiften för uttag av trängselskatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att utomnordiska förare betalar fortkörningsböter i , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen samt framtida infrastrukturplanering så att den är anpassad för det teknikskifte som sker vad gäller autonoma fordon, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att höja maxhastigheten för /h och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta ett krafttag mot svarta bilskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en generell översyn av körkortsutbildningen och dess kostnader och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nationalitet bör vara utskriven på körkort om bäraren så önskar för att på så sätt kunna använda körkortet som en resehandling inom gränser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kollektivtrafikföretag bör offentliggöra tillgänglig data för att på så vis möjliggöra en plattform med öppna data och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för s.k. plankning för att om möjligt skapa mer preventiva åtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för kommande cykelstrategi se över möjligheterna att förenkla och göra det säkrare att cykla i stadsmiljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera mer forskning och statistik vad gäller cykel för att öka både användande och säkerhet och tillkännager detta för regeringen. En fungerande infrastruktur är grundbulten för att skapa fler arbetstillfällen, få fler växande företag, hävda oss i en hård internationell konkurrens och binda samman vårt avlånga land. Ett starkt transportsystem är nödvändigt för våra svenska företag som är mycket export- och importberoende och fungerar som det blodomlopp som bygger starkt. Alliansregeringen ärvde en länge eftersatt järnväg och dubblerade därför anslagen till drift och underhåll av järnväg. En välfungerande tågtrafik är central för att arbetspendlingen och människors resande ska fungera runtom i landet. Det handlar om att människor ska känna sig trygga med att komma fram när man exempelvis pendlar till jobbet. ska det finnas goda villkor för företagen att transportera varor inom och för export till andra länder. En investering i bättre transporter är en investering i industrijobb. Svenska företag, framförallt industrin, måste kunna lita på att järnvägen fungerar och att de kan välja tåget som ett hållbart transportslag för att frakta sitt gods. En ökad satsning på en fungerande järnväg möjliggör för företag att vara mer klimatsmarta och kunna vara trygga i att kunna leverera sina varor. Vi vill nu gå vidare och satsa ytterligare i extra järnvägsunderhåll så att människor och företag ska känna sig trygga med att använda tåget. Pengar är inte allt, en god myndighetsstyrning är precis lika viktigt. bildades genom att , och slogs samman, och den nya myndigheten ansvarar för långsiktig planering av transportsystemet för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart. Dock har det väckts frågor huruvida arbete är effektivt vad gäller exempelvis drift och underhåll av järnväg och huruvida organisation är optimal, inte minst i utredningen ”på anläggningen” av . Det krävs att myndigheten får en bättre kunskap om järnvägsanläggningen för att kunna göra bedömningar gällande vilket underhåll och vilka reinvesteringar som bör göras för att skapa störst nytta. Alliansregeringen tillsatte utredningen för att utvärdera vilka åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa kunskap om statens järnvägsinfrastruktur. I uppdraget ingår även utvärdering och analys av behov av åtgärder för att säkerställa att i egenskap av infrastrukturförvaltare tar det samlade ansvaret för utförande och uppföljning av underhållet och särskilt utreda förutsättningarna för att utföra besiktning och kontroll av järnvägsanläggningen. Utredningen visar även på att det bör göras en genomlysning av ledning och styrning och att det krävs ett förtydligande avseende fördelning av ansvar, mandat och arbetsuppgifter. Eftersom det finns tydliga brister i kunskapen om järnvägsanläggningen blir det per automatik svårt att fastställa de behov som finns vad gäller underhåll samt göra tydliga prioriteringar. Vi anser därmed, i likhet med utredningens förslag, att det bör skapas en nationell underhållsplan för att bättre motivera beslut om vilka medel som bör satsas på underhåll och reinvesteringar och vad olika prioriteringar leder till. Generellt sett är godstrafiken nedvärderad i de samhällsekonomiska kalkyler som ligger till grund för investeringar och underhåll av den svenska järnvägen. Dock är många företag beroende av en fungerande järnväg för att kunna frakta sina varor och sitt gods. Företag måste kunna våga använda sig av järnvägstransporter eftersom många bygger upp multimodala transportkedjor och om tåget inte går som det ska kan det få stora spridningseffekter i resten av transportkedjan. Det är av stor vikt på en konkurrensutsatt marknad. som ansvarar för utvecklingen av de samhällsekonomiska kalkylerna är medvetet om problemet med värderingen av godset. Därför bör det göras en genomlysning och omarbetning av värderingen av godstransporter i de samhällsekonomiska kalkylerna . Åtgärder på EU-nivå är nödvändiga för att utveckla sammanhållna och effektivt fungerande marknader för järnvägstransporter i . Marknadsöppning för persontrafik inom det fjärde järnvägspaketet bidrar genom ökad konkurrens till att tillgodose resenärernas och samhällets krav på ett attraktivt, effektivt och långsiktigt hållbart trafikutbud av god kvalitet. Det bidrar till ett ökat resande på järnväg till förmån för tillväxt, sysselsättning, regional utveckling och miljö. Regeringen har på EU-nivå en historia av att inte till fullo verka för att det fjärde järnvägspaketet ska införas, vilket är högst oroande. Regeringen bör konsekvent, på alla nivåer, arbeta för ett fullt genomförande av det fjärde järnvägspaketet. ERTMS är ett EU-gemensamt signalsystem vilket kommer att göra det enklare att köra tågtrafik mellan länder eftersom samma system då råder i hela EU. Det är dock av yttersta vikt att systemet harmoniseras och nationella anpassningar undviks för att bibehålla effekten av ERTMS. För del är det prioriterat att signalsystemets utbyggnad synkroniseras med våra närliggande länder, såsom och , eftersom det i huvudsak är i dessa länder som utbyte av järnvägstrafik kommer att ske. Längre och tyngre godståg ökar tågets konkurrenskraft genom att förbättra lönsamheten och effektiviteten. Därmed välkomnar vi regeringens tillsatta utredning för att se över möjligheterna att införa längre och tyngre godståg. Det är viktigt att vi framöver anpassar vårt järnvägssystem genom exempelvis längre förbigångsspår. Ofta är infrastruktursatsningar omfattande och resurskrävande, och det krävs ständiga prioriteringar mellan olika projekt som behöver utföras. Infrastruktur är huvudsakligen ett statligt ansvar men inom ramen för Sverigeförhandlingen förekommer alternativa finansieringslösningar för att få till stånd de investeringar som krävs. Alternativ finansiering bör övervägas även i samband med andra projekt så att projekt som staten inte har möjlighet att prioritera ska kunna bli verklighet, det kan även leda till effektivare byggande. huvudsakliga funktion är som ett nav för landets inrikesflyg, vilket avlastar som i större utsträckning kan fungera som . Dock har genom sitt ScanMed-korridorsarbete pekat ut och som flaskhalsar i det transeuropeiska nätverket. flygplatser har inte tillräcklig kapacitet för att möta prognosticerad trafik . I en allt mer globaliserad värld är goda utrikesförbindelser avgörande för konkurrenskraft. Därför måste som utrikesflygplats utvecklas för att ska vara det självklara valet i för till exempel lokalisering av företags huvudkontor. är viktig för tillväxt i hela landet. Exempelvis välkomnar vi initiativet om preclearance till , som innebär att amerikansk gränskontroll kan genomföras vid avgång från istället för vid ankomst till . Därigenom ökar förutsättningarna för fler direktförbindelser, vilket ytterligare kommer att stärka position. Regeringen bör utveckla och värna funktion som största flygplats för att säkerställa jobb och tillväxt. Som ett led i att stärka måste vi även stärka för att kunna avlasta från inrikesflyglinjerna. Därmed måste även fortsätta utvecklas och en viktig komponent i detta är att säkerställa långsiktig kollektivtrafikförsörjning till flygplatsen. stora avstånd gör att vi är helt beroende av ett fungerande flyg och möjlighet för näringslivet att lätt kunna ta sig till och ut i världen. De regionala flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Därför är det viktigt att regeringen systematiskt arbetar för att värna de regionala flygplatserna, och vi förutsätter att regeringen inkorporerar de problem de regionala flygplatserna upplever i sin kommande flygstrategi. Utvecklandet av så kallade har pågått . är först i världen med denna teknik som innebär fjärrstyrda flygledartorn där flygledarna i stället för att sitta i ett torn vid flygplatsen kan dirigera planen som ska starta och landa på distans via kameror uppsatta vid den aktuella flygplatsen. Detta är en viktig teknikutveckling som kan hjälpa många mindre flygplatser i deras lönsamhet eftersom det inte kräver en flygledare på plats. Det är viktigt att det här arbetet fortskrider och utvecklas för bland annat de regionala flygplatsernas skull. Som ett led i arbetet för att förbättra lönsamheten för de regionala flygplatserna bör det ske en ändring av vissa tekniska avgiftsuttag så att flygplatser kan söka medel för så kallad säkerhetsvakt på plattan. I har vi ett utjämningssystem för att skydda mindre flygplatser från att drabbas hårt ekonomiskt av kostnader kopplat till säkerheten. Utjämningssystemet fungerar så att samtliga passagerare betalar en fast summa på sin biljett som flygbolagen sedan betalar in till Transportstyrelsen. Flygplatser ansöker i sin tur om medel hos Transportstyrelsen som ska täcka kostnaderna för säkerheten. Jämförelsevis kostar den inre säkerheten på ca per passagerare medan kostnaden på en liten flygplats kan vara ca per passagerare. Enligt Transportstyrelsens tolkning har flygplatser inte möjlighet att ansöka om medel från detta utjämningssystem för att täcka kostnader för säkerheten på plattan (området där flygplanen befinner sig). På grund av att merkostnaderna runt flygsäkerheten har ökat, i synnerhet för att mindre flygplaster behöver ha en säkerhetsvakt som övervakar flygplanen på plattan, innebär detta en betydande kostnadsökning jämfört med tidigare. Detta behöver justeras. är det land i som har längst mellan landsändarna, vilket gör flygförbindelser nödvändiga. tror inte på straffskatter i form av den av regeringen aviserade flygskatten. Det är en skatt på mobilitet som skadar konkurrenskraft. Både och har infört för att därefter avskaffa en flygskatt eftersom de samhällsekonomiska konsekvenserna var mycket negativa. Vi tror istället på nya lösningar såsom biobränsle till flyg. Exempelvis finns det bioflygbränsle tillverkad på använd frityrolja som reducerar koldioxidutsläppet med i jämförelse med samma mängd fossilt jetbränsle. Internationellt har varit ett föregångsland vad avser introduktionen av biobränslen, i synnerhet inom vägtransportområdet och värmesektorn. har även visat att ekonomisk tillväxt inte per automatik behöver leda till ökade utsläpp av växthusgaser, utan tvärtom en minskning. En stor del av denna frikoppling kan förklaras av en utfasning av fossila bränslen till förmån för biobränslen. Därför bör regeringen verka för ett ökat användande av biodrivmedel för flyg i stället för att införa en flygskatt. Tekniken kring drönare fortsätter att utvecklas i hög hastighet och därmed ökar också antalet radiostyrda och autonoma luftfarkoster i det svenska luftrummet. Detta kan innebära utmaningar, vilket noterats kring svenska flygplatser, när reguljär trafik och de så kallade drönarna ska samsas om utrymmet i luften. Den potentiella nyttan med drönare är dock mycket stor. De kan till exempel användas för att transportera varor, post och erbjuda mobiltäckning. En översyn av för drönare relevant lagstiftningen och införande av en testverksamhet för drönare kan säkerställa att samhället inte riskerar att gå miste om de positiva sidor tekniken för med sig som andra viktiga aspekter rörande exempelvis säkerhet beaktas. Bättre villkor för svensk sjöfart spelar en viktig roll för att nå mer hållbara transporter. Bättre villkor bidrar även till att den svenska sjöfarten kan fortsätta utvecklas, växa och ha en hög innovationstakt. Sjöfarten är en viktig faktor för klimatomställningen. drygt 50 hamnar tillsammans med våra inre vattenvägar innebär att vi har goda möjligheter att i större utsträckning avlasta vägnätet och på så sätt minska klimatbelastningen. Eftersom godstransporter i låga hastigheter till sjöss ger mindre klimatpåverkan än vägtransporter är en utveckling av sjöfarten en viktig del för att uppnå våra miljömål. har en lång tradition och gedigen kompetens inom sjösäkerhet och marinteknik. Alliansregeringen tog ett samlat grepp för att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft. någonsin presenterades en samlad handlingsplan med en lång rad åtgärder och insatser. Den svenska handelsflottan har dock uppvisat en negativ utveckling och många fartyg har flaggat ut, det vill säga avregistrerats från det och registrerat sig i länder med bättre villkor. En mycket viktig komponent för att stärka den svenska handelsflottan är ett införande av tonnageskatt. En tonnageskatt innebär att rederiernas inkomst fastställs schablonmässigt utifrån fartygens tonnagevolym och inte de faktiska inkomsterna. Denna storleksberäkning (tonnageinkomst), istället för den faktiska inkomsten, beskattas med konventionell bolagsskatt, vilket ger en konkurrenskraftig och överblickbar skatt. Det är ett förutsägbart system som ger en bra kontinuitet för sjöfartsnäringen. Därför satsar för införandet av en tonnageskatt i . geografiska läge gör att vi har en stor styrka vad gäller sjöfart och vi måste ha hamnar som är anpassade därefter. En CORE-hamn är en prioriterad hamn inom EU och innebär att hamnen kan få del av de som EU satsar på infrastrukturen mellan 2014–2020. En CORE-hamn är en del av det europeiska som har till syfte att knyta ihop och förbättra infrastrukturen inom EU. Fem svenska hamnar ingår i CORE-statusen: , , , och . Genom att värna och utveckla våra CORE-hamnar stärker det oss som en sjöfartsnation. En viktig del för våra hamnar är goda landanslutningar, med goda möjligheter att frakta vidare gods med tåg eller lastbil, och det är ett arbete som måste prioriteras. finns stora utvecklingsbehov i våra CORE-hamnar för att möjliggöra nya arbetstillfällen och stärkt tillväxt, exempelvis behöver tillräcklig kapacitet för landanslutningar säkerställas. Sjöfarten har stor potential att möta de växande godsflödena till den skandinaviska halvön och en utveckling av hamnarna måste prioriteras. Våra hamnar måste ges förutsättningar att ligga i framkant för att kunna ta emot nytt, modernt tonnage. Det är viktigt att satsningar på väg och järnväg hänger samman med hamninfrastruktursatsningar då de är nödvändiga för att frakta gods vidare. Alliansregeringen påbörjade ett viktigt arbete för att införa för inre vattenvägar i , vilket kan skapa positiva effekter för godstransporter med sjöfart. Ökad inlandssjöfart leder till att transportinfrastrukturen på land avlastas och att det finns kapacitet för den samlade godsvolymen att öka. Arbetet med att främja våra vattenvägar måste prioriteras för att öka andelen hållbara transporter, och det är mycket angeläget att inte svenska särregler införs som fördyrar eller försvårar användandet av de inre vattenvägarna. Även om sjöfarten är ett förhållandevis hållbart transportslag behövs det fler åtgärder för att minska sjöfartens miljöpåverkan. Dock är det viktigt att dessa åtgärder inte blir en extra pålaga för svensk sjöfartsnäring och därmed försämra dess konkurrenskraft. Det är därför viktigt att arbeta för en infrastruktur som stödjer en mer miljövänlig sjöfart, som exempelvis användandet av LNG och metanol samt elanslutning i land. vill satsa i syfte att tyngre lastbilar ska kunna börja trafikera vägar. Tyngre lastbilar är bra för såväl miljön som jobben och företagens villkor eftersom mer varor kan fraktas per lastbil. Det minskar både utsläppen och kostnaderna då det inte kräver lika många transporter. tror inte på straffskatter i form av exempelvis kilometerskatt, vi tror i stället på klimatsmarta lösningar som förbättrar företagens villkor. Transportstyrelsen har genom en utredning av sin egen verksamhet visat att det finns en rad brister i deras arbete, samt en rad särregler som försämrar konkurrensvillkoren för svenska åkerier. Det är därmed angeläget att det görs en större översyn av Transportstyrelsens arbete vad gäller yrkesmässig trafik. I denna översyn bör fokus ligga på nuvarande tillsynsavgifter och sanktionsavgifter så att de utformas mer proportionerligt. driver tillsammans med och ett projekt för att utveckla, demonstrera och utvärdera elvägar. Elektrifierade vägar är ett innovativt sätt att minska användningen av fossil energi i det svenska transportsystemet för tung trafik. Projekt är den största pågående förkommersiella upphandlingen i . Teknikerna för elvägar har utvecklats mycket och är nu så pass mogna att några av dem kan demonstreras och implementeras . Genom detta projekt är ett av de länder i världen som har kommit längst med att utveckla tekniken för elvägar. För tillfället testas två olika tekniker, en vid där man använder sig av en elskena i vägbanan som driver och laddar fordonet under resan, och en i där en strömavtagare på lastbilens tak matar ner strömmen till lastbilens hybridmotor. Genom den här typen av tekniska innovationer kan vi utveckla och värna alla transportslag och nå ett mer hållbart samhälle. Beräkningar som WSP har gjort visar på att två tredjedelar av lastbilstransporterna i skulle kunna utföras på elvägar 2030. Det skulle minska energianvändningen med runt . Därför är det angeläget att regeringen prioriterar frågan om elektrifierade vägar och ser över möjligheterna att utöka försöksprojekten. Alliansregeringen påbörjade ett stort arbete för att minska fusket inom taxibranschen genom exempelvis redovisningscentraler samt krav på prisuppgift om jämförelsepriset överstiger , vilket har lett till att ockerpriserna i princip har försvunnit. Det är viktigt att lagar och regler följs och att företag kan konkurrera på lika villkor. leder ny teknik till nya innovativa lösningar och tjänster där gårdagens lagstiftning inte får hindra framtidens lösningar. Lagar och regler behöver anpassas för att möta dessa två utmaningar i ett system där det lönar sig att göra rätt utan att ny teknik bestraffas. I är trängselskatten på 9, beroende man åker. I ligger trängselskatten på 10, . Vid en försenad betalning av trängselskatten påförs en påminnelseavgift på . Vi menar att påminnelseavgiften inte står i proportion till trängselskattens kostnad. föreslog en sänkning av påminnelseavgiften till , dock har detta förslag ännu ej implementerats och det bör övervägas huruvida det går att sänka påminnelseavgiften enligt utredningens förslag. är det möjligt för polismyndigheter inom EU att utbyta information om fartsyndare och andra trafikbrottslingar. Dock är svenska regler utformade så att det är bilens förare, snarare än dess ägare, som är ansvarig för hur fordonet framförs. Det komplicerar informationsutbytet eftersom polisen måste kunna fastställa förarens identitet för att lagföra en person och är det inte möjligt att få den typen av information om utomnordiska förare.