ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021177 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheterna att samordna den nordiska ambulanshelikopterverksamheten och tillkännager detta för regeringen. Den luftburna ambulanssjukvården är till sin natur gränsöverskridande och lämpar sig väl för samverkan och erfarenhetsutbyte. Därför skulle samverkan med motsvarande verksamheter i , och även kunna fördjupa de nordiska relationerna som det förbättrar den nationella verksamheten. Även kan vara en intressant samverkanspart. Det finns sju baser för ambulanshelikoptrar i , vilket innebär att stora delar av yta saknar täckning. De landsting som har helikopter upphandlar sin flygtjänst var för sig, vilket innebär att det är stora skillnader mellan verksamheterna. Vid de sju baserna används fem olika helikoptertyper. Andra skillnader avser bemanningskoncept, beredskap, medicinteknisk utrustning, möjlighet till instrumentflygning, flygsäkerhetsutrustning och tillgång till reservhelikopter. Delar av olikheterna kan förklaras med skilda verksamhetsbehov, medan andra variationer är svårare att härleda. finns det ett ömsesidigt intresse för ett systematiskt samarbete mellan länderna. Organisationerna står i stor utsträckning inför likartade utvecklingsbehov och det bedöms finnas påtagliga vinster av att samarbeta. Nordisk samordning skulle kunna förbättra vårdkvaliteten och minska kostnaderna för landstingen, stordriftsfördelar och ökad patientsäkerhet leder till en mer kostnadseffektiv ambulanshelikoptersjukvård och ett tryggare samhälle.
mot · H3021178 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur stödet till hörselinstruktörer kan bli bättre och hur hörselinstruktörerna kan nå ut till fler och tillkännager detta för regeringen. lider över en miljon svenskar av nedsatt hörsel i olika grad enligt (). är ett inkluderande land där vi håller ihop. Därför måste utgångspunkten också vara att alla medborgare ska få tillgång till samhällets alla funktioner så långt det är möjligt. De som lider av hörselnedsättning och är i behov av särskilt stöd för att klara sina vardagliga åtaganden kan få hjälp av särskilda hörselinstruktörer. Att människor med nedsatt hörsel kan ta del av samhället och kommunicera på lika villkor som andra människor underlättas därmed av hörselinstruktörernas hjälp. Hörselinstruktörerna kan bland annat göra följande: Hjälpa människor som redan har en hörapparat att använda den. Hjälpa till med rengöring av öroninsats. Hjälpa till med byte av batteri, slang och sladd. Hjälpa till med information, råd och stöd i hörselfrågor. Hjälpa till med och vara ett stöd i kontakter med hörselkliniken. Genom detta har också fler människor med nedsatt hörsel fått en bättre möjlighet att bo kvar i sina hem. är detta något som inte kommer alla till del. Jag anser därför att regeringen bör överväga en översyn av hur stödet till människor med nedsatt hörsel via hörselinstruktörer kan fungera bättre och på lika villkor över hela .
mot · H3021179 · 2015-10-05 00:00:00 — Folkhälsoläget för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkhälsoläget för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. Folkhälsoläget undersöks regelbundet av offentliga instanser och av andra aktörer. Funktionsnedsättning är en av parametrarna och det visar sig genomgående att folkhälsoläget är avsevärt sämre hos funktionsnedsatta än hos övriga befolkningen. Årliga undersökningar har visat att personer med funktionsnedsättning genomgående mår sämre och har sämre hälsa. Könsuppdelad statistik visar även att kvinnor har ett generellt sämre hälsoläge än män. Det saknas tyvärr fortfarande kunskap om hur och vilka åtgärder som kan genomföras för att komma till rätta med de här problemen, speciellt avseende funktionsnedsatta. I skrivelsen ”En folkhälsopolitik med människan i centrum ” (2011/12:166 ) konstateras bland annat att funktionsnedsättning i sig ofta leder till utestängning från samhället på flera områden. Regeringen bedömde då att detta innebär en stor utmaning och att arbetet måste intensifieras ytterligare för att komma till rätta med problemen. En konsekvensanalys, syftandes till konkreta åtgärder, bör därför genomföras på de områden som både direkt som indirekt, har påverkan på hälsoläget för funktionsnedsatta. Möjligheten bör vidare ses över att ge i uppdrag att utreda orsaker till den dåliga folkhälsostatistiken för gruppen funktionsnedsatta samt ta reda på sambandet mellan folkhälsan och hur stöd, samt samhällsservice ser ut för gruppen i stort.
mot · H3021180 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att utöka spårkapaciteten –och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt för tillväxt att det finns goda kommunikationer i hela landet – inte minst för företag och människor som har valt att bo och verka utanför storstäderna. För näringslivet är det viktigt att kunna transportera gods till och från kunderna på ett säkert och snabbt sätt. För invånarna är det viktigt att kunna pendla till och från jobbet på olika orter. En väl fungerande infrastruktur är en förutsättning för tillväxt. En av de mer trafikerade sträckorna i är tågtrafiken –. En av flaskhalsarna är enkelspåret mellan och . Med utökad trafik blir det fler stillastående möten, vilket i sin tur innebär att den norra regionen får sämre tillgänglighet till och . För att bättre knyta ihop arbetsmarknadsregionen –bör infrastrukturen och spårkapaciteten övervägas att utökas och utvecklas, framförallt med dubbelspår mellan och .
mot · H3021181 · 2015-10-05 00:00:00 — Ideell och ekonomisk upphovsrätt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa juxtapositionen mellan tiden för ekonomisk och tiden för ideell upphovsrätt och tillkännager detta för regeringen. Det finns en lagstiftning om upphovsrätt som är praktiskt taget likartad i ett stort antal kulturländer. Sedan några decennier är arvtagarna till upphovsman till litterärt verk innehavare av upphovsrätten till detta verk efter upphovsmannens död. gällde motsvarande upphovsrätt efter upphovsmannens död. Lagstiftare i och i andra länder har skapat en juxtaposition mellan tiden för ekonomisk upphovsrätt och tiden för ideell upphovsrätt. Den senare handlar om att rätten att motsätta sig modifieringar av ett verk. I ett uppenbart fall har en upphovsrättshavare begagnat sig av sin rättighet genom att helt enkelt föreskriva publiceringsförbud. Ekonomisk upphovsrätt ger möjlighet att få royalties, så länge som upphovsrätten gäller. Troligen räddades ett av våra viktiga kulturarv för förskingring eller förvanskning, när tiden efter upphovsmannens död förlängdes från 50 till : som förvaltar bland annat , var testamentariskt förordnad att träda in som författarens arvtagare. För stiftelsen var förlängningen av rättighetstiden en mycket välkommen hjälp. Låt oss hoppas att utvecklingen av besöksnäringen har blivit sådan att verksamheten klarar sig utan fortsatta royalties. Litteratur, dramatik och musik har ofta berikats av omtolkningar i olika hög grad. På allra senaste tid har det skrivits mycket om odyssévandring i . Romanen innebar att romankonsten hade fått löpa linan ut i en utveckling i riktning mot vardagstrivialiseringar som brutit mot en tidigare romantradition. Konstnärligt undermåliga omtolkningar har givetvis förekommit men dessa har aldrig utplånat eller på andra sätt förstört originalet. Manuskript och tolkningstradition till ”” finns kvar, trots att dramaturg/regissör en gjorde en sådan omtolkning att inte stod ut med att spela huvudrollen. Tiden för den ideella upphovsrätten borde vara betydligt kortare än för den ekonomiska. Det är dags att avskaffa juxtapositionen mellan tiden för ekonomisk och tiden för ideell upphovsrätt. Därefter kan de båda tidslängderna bestämmas var för sig utifrån överväganden om rimlighet.
mot · H3021182 · 2015-10-05 00:00:00 — Ökat behov av tvåspråkig svensk-finsk grundskoleutbildning i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska inkluderas i lagen om nationella minoriteter och att skollagen och minoritetslagen harmoniseras och tillkännager detta för regeringen. För att skaffa sig språkkunskaper som räcker till i arbetslivet behövs betydligt längre och djupare studier i finska språket än vad förskolan och modersmålsundervisningen i grund- och gymnasieskola erbjuder. finns endast sex tvåspråkiga sverigefinska friskolor i och tre kommuner erbjuder grundskoleundervisning på finska. Finska förskolor blir fler i takt med det ökade antalet kommuner som ansluter sig till förvaltningsområdet för finska språket. Barn som börjar sin väg mot aktiv tvåspråkighet på förskolan borde få en möjlighet att bli tvåspråkiga fullt ut. För det behövs undervisning i finska i olika grundskoleämnen. Därför är det mycket viktigt att ska inkluderas i lagen om nationella minoriteter och att skollagen och minoritetslagen harmoniseras. Antalet kommuner som ansluter sig till förvaltningsområden för finska, samiska och meänkieli ökar stadigt, är 75 kommuner förvaltningsområde för något nationellt minoritetsspråk. Detta leder till ökad efterfrågan på personal som förutom sina fackkunskaper också behärskar ett minoritetsspråk. Redan nu har de olika förvaltningskommunerna svårt att rekrytera tvåspråkig personal till förskolor, äldreboenden och övriga kommunala verksamheter där behov av tvåspråkig personal finns. I lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk (SFS 2009:724) nämns inte grundskola över huvud taget. Däremot står det i lagen att kommuner som ingår i förvaltningsområden för finska, samiska och/eller meänkieli är skyldiga att erbjuda förskoleverksamhet på finska (§ 17) och äldreomsorg på finska (§ 18). Också i socialtjänstlagen (SFS2009:726, 5 kap. 6 § tredje stycket) åläggs kommunerna att anordna äldreomsorg på finska, samiska och/eller meänkieli. Även ärendehandläggning på dessa språk är kommunerna skyldiga att erbjuda enligt 8,9,10,11 och 12 §§ i lagen om nationella minoriteter. Efterfrågan på finsktalande personal växer mest, delvis för att kommunerna konkurrerar med den privata arbetsmarknaden. Cirka 600 företag i ägs av finländare och lika många företag i ägs av svenskar och alla dessa företag vill gärna ha anställda som behärskar både svenska och finska. Även stora internationella företag vill placera sina Nordenkontor i men också täcka den finska marknaden. Det pågående polisiära samarbetet mellan och och det planerade försvarssamarbetet bidrar också till en ökad efterfrågan på personer som kan finska.
mot · H3021183 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ofrivilliga och olagliga organtransplantationer i och tillkännager detta för regeringen. har i sin konvention mot handel med mänskliga organ uppmärksammat problemet med organhandel, bland annat ifrån . Konventionen syftar till att alla 47 medlemsländer ska kriminalisera vissa former av organtransplantationer. Detta gäller främst när givaren inte frivilligt har gett sitt samtycke eller när donatorn eller när en tredje part gör ekonomisk . Förekomsten av en världsomspännande olaglig handel med mänskliga organ för transplantation är ett faktum. Förekomsten av den här marknaden innebär enligt resolution ”en klar fara för både individen och folkhälsan och strider mot mänskliga rättigheter och grundläggande frihet. Det är en skymf mot själva begreppet mänsklig värdighet och personlig frihet”. WHO, som ofta är försiktiga med att kritisera , har i en bulletin skrivit att ”omkring 12 000 njur- och levertransplantationer genomfördes i . De flesta av organen påstods ha tagits från avrättade fångar”. bör därför uppmana regeringen att tydligt ta avstånd från organhandel och organtransplantationer så som det beskrivs i resolution. Särskilt förtjänar här att nämnas de samvetsfångar som inte bara sätts i fängelse för sin tro utan även påtvingas att bli skördade på organ. Vissa länder i har redan kriminaliserat organresor till , även den möjligheten bör ses över för svenskt vidkommande.
mot · H3021184 · 2015-10-05 00:00:00 — Proveniensforskning av samlingarna på statliga museer ställer sig bakom det som anförs i motionen om proveniensforskning av de statliga samlingarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kunskapen om landets restitutionsåtaganden och tillkännager detta för regeringen. Under stal nazisterna systematiskt konst från framför allt människor med judiskt ursprung men också från alla andra som inte tillhörde det ”ariska” folket. Även andra inblandade parter i kriget roffade åt sig av människors ägodelar, men den nazistiska metodiken var exceptionell. Trots att det är kriget tog slut finns huvuddelen av ”skammens kvarlåtenskap” oupptäckt på världens museer och hos privata samlare. Så länge detta pågår fortsätter överlevande, familjer och ättlingar att utsättas brott, ignoreras och förnedras av museer, myndigheter och institutioner som nekar dem rätten till sin egendom. är en av 44 stater som står bakom slutsatser och den uppföljande Terezindeklarationen . Till skillnad från , , och har inte arbetat fram system för att hantera restitutionsfall. Det förefaller uppenbart att vi behöver vidta åtgärder för att leva upp till våra åtaganden. Ett exempel på detta är exemplet med tavla ”Blumengarten (Utenwarf)” som funnits på . Tavlan är det enda konstverk av detta slag som uppdagats i och hanteringen kring återlämnandet lämnar mycket övrigt att önska. Som ytterst ansvariga för de statliga samlingarna anser vi att det behöver efterforskas om det finns ytterligare herrelösa judiska ägodelar och undersöka proveniensen i samlingarna som inköpts . Vi bör också öka kunskapen om de restitutionsåtaganden som har. Hur detta arbete bäst kan ske bör regeringen låta utreda. ”Det handlar inte bara om konsten. Det handlar också om en restitution av historien. Att klargöra vad som faktiskt hände och dra lärdom av det. Det är det viktiga. Även om målning är det enda som någonsin återlämnas, så är det viktigt för att gå i genom alla sina samlingar. Och om man hittar något säga: ’Vi har tittat på vår historia och vi erkänner att vi har de här målningarna som är som spöken från det förflutna. Vi vet inte vem de tillhör, men vi har dem och vi återlämnar dem om vi kan.” Citatet är från på Claims Conference och finns återgivet i bok , sid 345.
mot · H3021187 · 2015-10-05 00:00:00 — Skapande skola i gymnasiet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla Skapande skola att även omfatta gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. Skapande skola är alliansregeringens största kulturpolitiska reform. uppgår satsningen till . Barn och unga är vår främsta prioritering, därför tillhör Skapande skola kärnan i Alliansens kulturpolitik. Den ger barn och unga tillgång till kultur och eget kreativt skapande, som det breddar arbetsmarknaden för professionella kulturarbetare. Skapande skola har successivt byggts ut från att först omfatta årskurserna 7–9 till att nu omfatta hela , inklusive förskoleklass. Alla kommuner har sökt och beviljats medel från och cirka två tredjedelar har beviljats bidrag under fem av de som satsningen har funnits. omfattar Skapande skola drygt 770 000 elever. Jämfört med de kommunala kulturskolorna är det cirka en halv miljon fler barn som tar del av Skapande skola än av den kommunala . Vi vill att båda verksamheterna kan växa, barn ska ha tillgång till mer kultur, inte mindre. Skolan spelar roll som ingen annan institution i samhället, då den möter alla barn och unga oavsett familjers resurser eller bakgrund. Rapporter visar på att barns och ungdomars möjligheter att själva få skapa och delta i kulturlivet är olika. Många skolor arbetar med kultur, skapande arbete och estetiska lärprocesser utifrån det tydliga kulturuppdrag som anges i Lgr11. När man arbetar med skapande och konstnärlig verksamhet i skolan berikas och förstärks också det pedagogiska uppdraget. Större samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet är viktigt. Exempelvis musik kan användas som ett verktyg för social och mänsklig utveckling samt för ökad integration. Det kan också vara ett effektivt redskap i arbetet mot mobbing och kränkande behandling. El Sistema är ett lysande exempel på detta. Hela skolan bör genomsyras av denna samverkan och det är dags att även gymnasieskolan ges möjlighet att använda sig av Skapande skola i sitt pedagogiska uppdrag. Det är alldeles för många elever som inte fullföljer sin gymnasieutbildning – ett sätt att förebygga avhopp, och inspirera till ökad kunskapsinhämtning, kan vara att arbeta med estetiska lärprocesser på det sätt som sker inom . Det är dags att omfatta eleverna i gymnasieskolan med Skapande skola, elever behöver tillgång till mer kultur, inte mindre.
mot · H3021188 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om nödvändigheten att förbjuda tvångsbeskattning av svensk-eritreaner i och tillkännager detta för regeringen. Eritreaner i exil har tvingats betala skatt till . Trots polisanmälningar och olika påtryckningar har inget hänt för att stoppa betalningarna. är skyldig att agera mot indrivningen av tvångsskatter från eritreaner. I början betalade de flesta exileritreaner frivilligt in skatten. Det var och frihetskampen mot var över. Många ville bidra till det självständiga . bidrar skatten till att finansiera den eritreanska diktaturens illdåd. Den eritreanska regimen kräver att eritreaner i betalar av inkomsten. Annars kan släktingar i råka illa ut. Man kan hindras från att få ut de dokument från som behövs för att man ska kunna ansöka om att bli svensk medborgare eller hindras från att få fram originalhandlingar, vilket behövs för att betyg ska kunna översättas. Dessutom kan man hindras från att resa till . Därför är det många eritreaner som fortsätter att betala in ”skatten”. Det handlar om utpressning och olaga hot som den eritreanska regeringen gör i . FN uppmanar medlemsstaterna att stoppa från att ta ut denna skatt. Enligt kan det röra sig om miljardintäkter för den eritreanska staten och bara från handlar det om . Utan skatten skulle regimen få svårt att överleva.
mot · H3021191 · 2015-10-05 00:00:00 — Statligt betalningsansvar för missbruksvård ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur staten kan ta över betalningsansvaret för vårdvistelse enligt 56 § lagen om kriminalvård i anstalt, även efter villkorlig frigivning från kriminalvårdsanstalt, och tillkännager detta för regeringen. Många personer som är intagna på kriminalvårdsanstalt har missbruksproblem. För att bryta missbruket finns möjlighet att mot slutet av fängelsestraffet få avtjäna detta på ett behandlingshem, så kallad vårdvistelse enligt 56 § lagen om kriminalvård i anstalt, tidigare benämnd paragraf 34-placering. Staten har det ekonomiska betalningsansvaret fram till villkorlig frigivning. Därefter får hemkommunen ta över ansvaret, varför en ansvarsförbindelse mellan stat och kommun är nödvändig för att säkra vårdvistelsens omfattning. Många små kommuner med ansträngd ekonomi har dock svårigheter att kunna prioritera dessa utgifter. Därför förekommer det att kommuner undviker att teckna ansvarsförbindelser eller enbart går med på fortsatt vårdvistelse på behandlingshem , vilket kan äventyra behandlingsresultatet. För att säkra behandlingen av den drogrelaterade kriminaliteten efter villkorlig frigivning bör det övervägas att låta staten behålla sitt betalningsansvar för vårdvistelse på behandlingshem även efter villkorlig frigivning fram till prövotidens slut och att primärkommunen först därefter övertar ansvaret.
mot · H3021193 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur () framtida utveckling kan säkerställas som resurs för de teckenspråkiga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att etablera ett () i och och tillkännager detta för regeringen. Antalet döva i världen uppskattas till ungefär 70 miljoner, varav cirka 13 000 finns i . Antalet teckenspråksanvändare, där också teckenspråkstolkar, anhöriga och vänner till döva ingår, beräknas i vårt land uppgå till upp emot 100 000 personer. Globalt uppskattas minst 500 miljoner människor vara i behov av teckenspråk. Som första land i världen beslutade riksdag 1981 att erkänna det svenska teckenspråket som de dövas första språk i landet. En fjärdedel av vårt lands alla döva bor i . Det beror framförallt på att både Riksgymnasiet för döva och Riksgymnasiet för hörselskadade finns i . I finns den ideella organisationen (), som arbetar för tillgängligt teckenspråk i . Den har digitalt videofilmat 300 000 tecken och gjort världens största teckenspråkslexikon tillgänglig på internet. finns ESC etablerat i 25 länder med över 200 personer som koordineras från . Det arbete som ESC bedriver är unikt i sitt slag och har fått stor internationell uppmärksamhet med bland annat ett stort antal utmärkelser i flera olika länder, även utanför . har fått en viktig roll som förvaltare av de nationella teckenspråken i . Att strategiskt dra nytta av detta kan ge ett försprång och en starkare etablering i den digitala agendan. Det bör vara en nationell angelägenhet att säkerställa ESC:s framtida utveckling och därmed i förlängningen även stärka förutsättningarna för att ett () etableras i med lokalisering i . Det skulle bli andra , vid sidan om () som är etablerat i . Regeringen bör utreda möjligheten till detta. Ett europeiskt teckenspråksinstitut skulle ha stora utvecklingsmöjligheter när det gäller forskning och utveckling med syfte att underlätta och stimulera kontakten mellan olika nationella teckenspråkiga och mellan döva och hörande genom att göra teckenspråk mer tillgängligt för alla i ett gränslöst .
mot · H3021194 · 2015-10-05 00:00:00 — Elektroniska p-tillstånd för rörelsehindrade ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta ett centralt register för bilförare med rörelsehinder i kombination med elektroniskt parkeringstillstånd och tillkännager detta för regeringen. Fusket med parkeringstillstånd för rörelsehindrade har ökat kraftigt . P-tillståndet ska vid parkering placeras väl synligt innanför bilens framruta, vilket leder till många bilinbrott. Enligt uppgifter säljs stulna p-tillstånd för . Enligt SVT:s granskning av missbruk och fusk av parkeringstillstånd för personer med rörelsenedsättning kan av de parkeringstillstånd som används i tre största kommuner vara förfalskade. Konsekvenserna av detta utbredda fusk drabbar personer med olika funktionsnedsättningar, som har giltiga parkeringstillstånd och som är helt beroende av bil och tillgängliga parkeringsplatser i sin vardag. Att bli utsatt för inbrott är alltid en kränkning, framförallt om det sker i det egna hemmet men även om det rör sig om ett bilinbrott. Om vederbörande dessutom har ett rörelsehandikapp kan det vara extra besvärligt att på egen hand ta tag i konsekvenserna av brottet i form av att behöva polisanmäla, kontakta försäkringsbolag, reparera bilen, leva utan bil , ansöka om nytt p-tillstånd med mera. För att komma åt det utbredda fusket krävs bättre uppföljning och kontroll samt att ett nationellt register upprättas. Den tekniska utvecklingen gör det möjligt att ha ett elektroniskt p-tillstånd utan att behöva ha det stöldbegärliga intyget på insidan av bilrutan. Utvecklingen av nya e-tjänster kan dessutom hantera såväl boendeparkering och nyttotillstånd för näringsidkare som parkeringstillstånd för bilförare med rörelsehinder. Med en så kallad smart phone eller annan form av handdator kan parkeringsvakten omgående kontrollera om ett fordon har rätt att parkera på den aktuella platsen och om fordonet är befriat från trängselskatt i storstäderna. I registret bör framgå bland annat om det är ett fordon med handikapptillstånd och om det rör sig om ett p-tillstånd utfärdat för förare eller passagerare. En positiv bieffekt är att parkeringsvakterna snabbt kan polisanmäla eventuella stulna eller efterlysta fordon. Det är hög tid att ersätta dagens p-tillstånd för bilförare med rörelsehinder med ett modernt, säkrare och smidigare system. Arbetet behöver skyndas på och i förlängningen harmoniseras med övriga EU-länder.