mot · H2023087 · 2015-05-06 00:00:00 — har uppmanat regeringen att ta ställning och agera för att inte ska läggas ner. har också gett regeringen i uppdrag att bland annat ta fram en strategi för att stärka flygets konkurrenskraft. Därför är det mycket allvarligt att regeringen fortsätter att skapa osäkerhet kring framtiden för . Utgiftsområde 23: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd och jakt samt rennäring och samefrågor. Vidare omfattar utgiftsområdet även verksamhet inom utbildning och forskning. driver på för att jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Jordbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader, men också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård samt bevarande av den biologiska mångfalden. Därigenom förstärks drivkrafterna för effektivisering och klimatsmart teknik. Att öppna marknader för handel stimulerar livsmedelsproduktion och effektiv användning av . EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden. Jordbruksstödet, utom landsbygdsstödet, ska avvecklas liksom EU:s handelshinder mot omvärlden. Samtliga direktstöd och marknadsregleringar ska fasas ut , och istället behövs ökade satsningar på landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Ett hållbart jord- och skogsbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Rätt använd kan bioteknik bidra till att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. Ett kretslopp där näringen går från jord till bord och sedan tillbaka till jorden är avgörande för en hållbar livsmedelsförsörjning. Läckaget av näringsämnen från odlingsmark och hushåll ut i sjöar, vattendrag och hav behöver bromsas och hållbar återvinning av biologiskt avfall introduceras i bred skala. Särskilt viktigt är detta i ljuset av att fosfor är på väg att bli en bristvara. anser att ska driva på för att stärka djurskyddet i hela . Hur vi hanterar våra djur är ett mått på vår civilisation och en förutsättning för en god folkhälsa. All djurhållning måste garantera djuren ett värdigt liv och en anständig död. Kontrollen av att nationella lagar och EU-regler efterlevs måste skärpas. Utvecklingen av antibiotikaresistens hotar folkhälsan. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur, baserad på medicinska bedömningar. Den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka. Avverkningsmetoder måste kunna variera utifrån miljöhänsyn. Både staten och skogsnäringen har ett långtgående ansvar att skydda skogens ekosystemtjänster, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. De återstående gammelskogarna ska ges starkare skydd. Utgiftsområde 24: Näringsliv Utgiftsområdet omfattar näringspolitik samt utrikeshandel och handels- och investeringsfrämjande åtgärder. anser att det måste kunna löna sig att driva företag och ta risker. ska uppmuntra entreprenörer och företagare genom bra företagsklimat, konkurrenskraftiga skatteregler och fungerande finansiella marknader. Steget att anställa sina första medarbetare ska inte vara onödigt stort. behöver fler jobb. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar den gemensamma välfärden. Jobben blir fler när företag startar och växer och när arbetsgivare vågar anställa. Fyra av fem jobb skapas av företag med under 50 anställda. Det är därför centralt att villkoren för företag och entreprenörer förbättras. har drivit på för förbättringar avseende företagsklimatet i form av sänkt bolagsskatt vilket gett bättre investeringsklimat. RUT- och ROT-avdragen har gjort svarta jobb vita och skapat utrymme för fler företag att växa och utvecklas. Regelbördan har minskat bland annat genom avskaffad revisionsplikt för små företag och förenklade redovisningsregler. Det har blivit billigare att anställa. utmanas dock svenska företag från flera håll. För det första av ökad konkurrens från entreprenörer och innovationer från hela världen. Detta är i grunden positivt då öppenhet och handel med världen är grunden för en välmående demokrati och marknadsekonomi. Mer problematiskt är att svenska företag utmanas från politiskt håll i form av en rad höjda skatter och sämre investeringsklimat. Även förutsättningarna för en stabil och konkurrenskraftig energiförsörjning utmanas liksom viktig infrastruktur. Denna osäkerhet är djupt olycklig för våra företag som behöver långsiktighet och tydlighet för att våga satsa och för att jobben ska bli fler. vill istället se långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv i . Många företagare upplever att regelverken är krångliga och att administration tar för mycket tid. Det är därför viktigt att det arbete som sker för att göra det enklare att starta och driva företag i fortsatt drivs med kraft. Villkoren för entreprenörskap, företagande samt forskning och utveckling måste ständigt förbättras och särskilt då för de små och medelstora företagen. Om jobben ska bli fler måste fortsätta att vara öppet gentemot omvärlden, då exporten motsvarar nästan hälften av BNP. Ett exportberoende land som bygger sitt välstånd genom öppenhet och handel. ställer detta krav på de svenska företagen att kunna möta konkurrensen på den globala marknaden. Det offentliga kan här bistå svenska företag i utlandet att bedriva en verksamhet som gynnar en hållbar utveckling och att agera som föredömen för andra företag i utlandet. Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar tre olika anslag som syftar till att stärka kommunernas ekonomi, ersätta kommunerna enligt finansieringsprincipen eller bidra till kommunalekonomiska organisationer. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. värnar möjligheten att upprätthålla den offentliga servicen i hela landet. Oavsett bostadsort har individer rätt att få likvärdig kvalitet på vården, omsorgen, och andra välfärdstjänster. De ekonomiska villkoren för kommuner och regioner behöver därför utjämnas med avseende på faktorer som inte går att påverka. Utjämningssystemet ska innehålla drivkrafter för tillväxt. Under den tidigare regeringen genomfördes en större omläggning av den kommunalekonomiska utjämningen. För att minska inkomstutjämningens potentiellt negativa inverkan på tillväxten sänktes bland annat den inkomstutjämningsavgift som de kommuner och landsting som betalar in till systemet bidrar med. Det är centralt att detta nya system får ligga fast. motsätter sig därför de förändringar på området som regeringen aviserat. Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. står bakom det gällande målet för statsskuldsförvaltningen som innebär att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Den långsiktiga kostnadsutvecklingen inom området avgörs av statens upplåning och räntan på svenska statspapper. För att hålla nere kostnadsutvecklingen är det avgörande att de offentliga finanserna på både kort och lång sikt är hållbara och marknadsaktörerna har en hög tilltro till betalningsförmåga. Det gör politiken inom området mycket nära kopplat till frågan om överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket som närmare redogörs för i avsnitt 4.1 och avsnitt 5. Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna inom utgiftsområde 27 utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen avseende EU-budgeten. Europeiska unionens allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. Som liberaler vill vi att ska delta fullt ut i Europasamarbetet och sträva efter att vara en del av EU:s kärna. Samarbetet i gör individen friare, rikare och vår omvärld tryggare. EU-samarbetet ger möjligheter att lösa gränsöverskridande problem, trygga demokratin, underlätta ekonomisk utveckling, förbättra miljön och bekämpa gränsöverskridande brottslighet. värnar den traditionella svenska linjen kring restriktiva årsbudgetar. Effektivitet och återhållsamhet ska utgöra viktiga element för i behandlingen av EU:s årsbudget. Vägledande bör vara principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. Kostnaderna inom utgiftsområdet beräknas vara relativt fixa under de kommande budgetåren. Appendix: Effekter på de offentliga finanserna av preciserade reformer Reformer och finansiering () Ett försvar som kan försvara RUT-pm dnr 2014:1507 och egna beräkningar Fortsatt fokus på kunskap i skolan Stöd till utsatta skolor med ordningsproblem Fler äldre i arbete och mer välfärd för fler äldre Höjt bostadstillägg för pensionärer 2014/15:100 och egna beräkningar Sänkt gräns för förhöjt jobbskatteavdrag Bättre villkor för utsatta barn Höjda klimat- och miljöskatter 2014/15:1 och egna beräkningar Minskad skattebefrielse för biodrivmedel PM Vissa punktskattefrågor inför budgetpropositionen Begränsning av möjligheten att använda märkt olja i båtar PM Vissa punktskattefrågor inför budgetpropositionen Förändrat undantag från skatteplikt för el PM Vissa punktskattefrågor inför budgetpropositionen och egna beräkningar Höjd skatt på naturgrus och bekämpningsmedel PM Vissa punktskattefrågor inför budgetpropositionen Reformer för en effektiv statsförvaltning Fortsatt reducering av förvaltningsanslagens uppräkningstakt 2014/15:1, prop. 2014/15:100 och egna beräkningar Nedsatt rikthyra för myndigheter i Övrigt i enlighet med regeringens aviseringar Höjd beskattning av sparande på investeringskonto m.m. PM Vissa kapitalbeskattningsfrågor inför budgetpropositionen Anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer PM Vissa kapitalbeskattningsfrågor inför budgetpropositionen Beräkningsteknisk korrigering av särskilda utgifter inom universitet och högskolor Effekt på finansiellt sparande () * Motsvarar bud på 2 000, 3 000 respektive i försvarsförhandlingarna. föreslår ingen höjd arbetsgivaravgift för unga och därmed föreligger inget behov av kompensation i denna del. [1] Vårpropositionen, sidan 40: ”Regeringens skattepolitiska prioriteringar från budgetpropositionen kvarstår.”