ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021898 · 2015-10-06 00:00:00 — Kommuners möjlighet att avgiftsbelägga vindkraftsanläggningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en fastighetsavgift på vindkraftsanläggningar och tillkännager detta för regeringen. står inför en kraftfull utbyggnad av vindkraften. producerade vindkraften i drygt el med en installerad effekt på 3 800 MW. Det utgör av elanvändningen. Totalt finns cirka 2 800 vindkraftverk i . har beslutat att det ska skapas förutsättningar för en vindkraftsutbyggnad motsvarande . Vindkraften är miljövänlig och ger inte några utsläpp. Satsningen på vindkraft är också ett led i att ska uppfylla sin andel av EU:s miljömål om att av unionens totala energiproduktion ska vara förnybar . Att bygderna där vindkraften byggs får del av det värde som vindkraften genererar är en förutsättning för att vindkraften ska bidra till denna utveckling. Starka krafter från berörda bygder och kommuner efterfrågar detta. Som exempel har kommunerna i som antagit en vindkraftspolicy där man verkar efter tre huvudprinciper, som antagits av i länet i syfte att berörda bygder får del av de värden som vindkraften genererar: att berörda bygder får del av en bygdepeng eller återföringsmedel som utbetalas och utgör minst 1 (en) procent av bruttovärdet av producerad el att dessa medel främst nyttjas till insatser för uthållig utveckling i de bygder som berörs att lokala aktörer erbjuds möjlighet att köpa in sig i vindkraftsanläggningarna till . Flera andra länder, bland annat och , har infört en lagstiftning för att garantera att en del av vindkraftens värde tillfaller de berörda bygderna. Vi vill att möjligheten till ett nationellt system, som garanterar att en rimlig del av vindkraftens värde stannar i bygden, ses över. Det finns flera sätt att åstadkomma detta, bland annat återföringsmedel, främjande av lokalt ägande och att fastighetsskatten från vindkraftsanläggningar tillfaller kommunerna. Därmed skapas ett uthålligt system för lokal utveckling, vilket även underlättar lokal acceptans för vindkraft. Vindkraft och vattenkraft är naturresurser som inte skapar så många permanenta arbetstillfällen till skillnad från kärnkraft, gruv- och skogsnäring. Ett första steg, som kan genomföras snabbt, är att frågan huruvida fastighetsskatten från vindkraftsanläggningar ska tillfalla kommunerna där anläggningarna är lokaliserade istället för att utgå till staten ses över. På så sätt garanteras att kommunerna får del av vindkraftens värde, utan att det påverkar kostnaderna för vindkraftsetablering. Vår uppfattning är att möjligheten att fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar ska tillfalla kommunerna bör ses över. Denna princip är en viktig del i en modell med bygdepengar till berörda bygder och främjande av lokalt ägande. Regeringen bör därför se över möjligheten att låta fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar tillfalla kommunerna.
mot · H3021899 · 2015-10-06 00:00:00 — Tydligare uppdrag för svenskt mathantverk ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett tydligare uppdrag till länsstyrelser och regioner att stötta svenskt mathantverk och tillkännager detta för regeringen. har lång tradition med mathantverk vilket utgör en betydande del av besöksnäringen i länet, vid sidan av övriga näringar som bidrar med besök utifrån. Eldrimner, nationellt resurscentrum för mathantverk, är ett exempel på detta. Matturismen är betydelsefull för många delar av och en god förutsättning för växande företag, speciellt ute på landsbygden. Alliansens satsningar på matlandet har varit betydelsefull för att lyfta hela som en matnation. rankas högt som matnation, i konkurrens med europeiska stornationer som . Människor lägger stor vikt vid att köpa mat som är ansvarsfullt framtagen, närproducerad och med höga krav på god djurhållning. Trots det är självförsörjningsgraden hos svenskt lantbruk lågt, . Import av livsmedel från länder med lägre krav på djurhållning står för en betydande del. ska inte konkurrera med lägre krav på djurhållning, därför är det viktigt att vi inom ramen för EU-samarbetet arbetar aktivt för att få andra länder att anta lika höga regler för djurhållning som . Samarbete mellan matproducenter, myndigheter och andra aktörer som har intresse i svenskt mathantverk är viktigt. Det visar sig inte minst i i och med arbetet med exempelvis Eldrimner. Därför är det viktigt att regeringen fortsätter det goda arbete kring svensk mat som Alliansen gjorde, att regionerna ges ett tydligare uppdrag att jobba med frågor som rör svenskt mathantverk.
mot · H3021900 · 2015-10-06 00:00:00 — Polisiär närvaro på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens närvaro ute på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen genomförde stora satsningar på polis och rättsväsendet. Målet om 20 000 poliser uppnåddes under Alliansens tid i regeringen. påbörjades arbetet med att omorganisera polismyndigheterna till en enda nationell polismyndighet för hela . Oavsett var i landet man bor är tillgången till social service och trygghet viktig. Det är viktigt för de boende ute i landsbygden, med lite längre avstånd än på andra håll, att tillgången till polisiära insatser är hög. Synliga poliser är för många en trygghetsfaktor, något som är viktigt i hela . Detta för att man i högre grad ska kunna förebygga brott och inte bara utreda begångna brott. Det är därför oroande att regeringen i budgetpropositionen avskaffar kravet på minst 20 000 poliser. Detta sker i ett läge där allt pekar på att vi behöver ännu fler poliser, inte färre. vill tvärtom se en ökning med tusen nya poliser. Satsningen ska särskilt inriktas på områden där brottsligheten är särskilt besvärande och i glesbygd. Detta i där vi har stora utmaningar i samhället. Möjligheten att förflytta polisiära resurser över regioner är viktigt för att tillfälliga brottsvågor, ordningsstörande m.m. ska kunna bemötas på ett effektivt sätt. Långa avstånd gör det ibland tidskrävande att komma på plats. Därför är det viktigt att tillgången till polisen samt räddningstjänst och övriga samhällsfunktioner som är viktiga för civilsamhället, finns att tillfoga inom rimliga tidsramar. Möjligheten att stävja både grövre och mindre grova brott är viktig. Att polisen hindrar exempelvis rattfyllerister att köra vidare, är än mer kritiskt ute på landsbygden där det tar för polisen att komma på plats. Det är viktigt att alla tillgängliga samhällsfunktioner finns på plats i hela . Detta för att öka attraktiviteten att flytta till orten, och att känna samma trygghet som människor på annat håll, där tillgången till samhällsviktiga funktioner är lättare att tillgå och avstånden är kortare. Detta bör regeringen ges tillkänna om.
mot · H3021901 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare ursprungsmärkning av mat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tydlig strategi med regler kring innehållet i mat och tillkännager detta för regeringen. Livsmedelsindustrin och bönderna står inför stora utmaningar då världsmarknaden med mat blir allt mer opålitlig. Dessa utmaningar handlar om klimathot och avsaknad av strategisk politik som förs kring maten samt dess innehåll och ursprung, dels i , dels i övriga delar av världen. Maten är för många en överlevnadsfråga som den inhemska produktionen går på knäna. blir allt rikare och flera människor kommer att kriga om mat för dagen. Detta leder till att vi måste ta ansvar och säkerställa kommande generationers möjlighet till näringsriktig mat och en långsiktigt hållbar politik kring maten, dess hot och möjligheter. Det är viktigt: - Att regeringen arbetar för att vi har tydligare EU-lagstiftning för var maten är producerad och tydligt visa på ursprung. Ursprunget skall framgå tydligt och ingen mat skall kunna vara ursprungsmärkt med ett visst land om den inte är producerad där. Det vill säga mat som bara packas om eller där endast delar av innehållet är svenskt, skall heller inte kunna gå under namnet svenskt och inte kunna bära namnet svensk produktion. - Att regeringen går fram med tydliga signaler till tillverkare/producenter vad maten får innehålla. Detta innebär att vi skall utforma en tydlig strategi på EU-nivå med regler kring kemikalier och innehåll i allt från att se över kemikalievärden och foders innehåll. I strategin skall tydliga spelregler/lagstiftning finnas till /annan myndighet att utföra inspektioner på likaväl inhemska varor som importvaror, kontinuerligt med uppföljning och utvärderingar. Samt uteslutningsklausuler i de fall man inte uppfyller krav på uppsatta lagar och regler.
mot · H3021902 · 2015-10-06 00:00:00 — En utvärdering av den fria fjälljakten ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av den fria fjälljakten och tillkännager detta för regeringen. Efterfrågan på ripjakt i de jämtländska fjällen är stor. Jägare kommer i stort från hela , men det övervägande flertalet av de utländska jägarna kommer från . I , samt i kommun i , börjar jakten efter fjäll- och dalripa , medan norrmännen börjar sin jakt . De norska fjälljägarna (2 483 stycken ) tog därför chansen att trimma sina hundar och sin skjutskicklighet på den svenska sidan av i avvaktan på att börja jakten i sina hemmamarker. Under en rad år har vi fått kritik från svenska fjälljägare och andra för att den jämtländska jaktpremiären är så tidig att ripungarna inte blivit flygfärdiga . Önskemålet om en framflyttning av jaktpremiären till är gammalt och välgrundat. totala landareal är . Fjällen utgör av denna, dvs. Antalet jägare med dygnstillstånd under /2009 var 7 339 stycken där de flesta hade 3–5 jaktdygn per jägare. Det ger 7,4 jägare per km². Med tanke på att all fjällmark i länet inte är statligt ägd och därmed inte tillåten för jakt med kort (fria fjälljakten), samt att vissa områden dessutom är avlysta, så är förmodligen siffran 7,4 jägare per km² i underkant. Troligen ligger den på ca 10 jägare per km². Ovanstående gäller för jakten 2009. Tio jägare per km² som inte har vetskap om varandra är naturligtvis en säkerhetsrisk. Man kan säga att det pågår en oorganiserad jakt där jägarna kan utsättas för risk. Mängden jägare gör det också svårt att kontrollera hur efterlevnaden av kvoterna för fällda ripor sköts. Utan minsta tvekan beskattas ripstammen oerhört mycket hårdare nu än före den fria fjälljakten och följden av detta blir en utarmning av stammarna. Före den fria fjälljakten var vissa områden utarrenderade till vissa enskilda personer som jagade 3–med ett förhållandevis litet uttag av fågel jämfört med . De norska jägarna utgör 1/3 av det totala antalet jägare . Övriga icke-nordiska jägare den är 200 stycken, dvs. 1/36 av det totala antalet jägare. Av totalt 12 057 stycken kortlösare /2009 var 4 647 utländska. Omkring hälften av dessa var aktiva under den . Ingen misstycker till att vi erbjuder utländska jägare jaktmöjligheter, men det rimliga är väl att vi i första hand tillgodoser det behov av jakt som finns bland de svenska jägarna. Här har flera modeller för tillståndsgivning diskuterats, bland annat företrädesrätt för ortsbor och länsinnevånare. De jaktvårdande myndigheterna måste i högre grad än nu avlysa pågående jakt när tillgången på fågel tryter och kanske under vissa år, när föryngringen gått fel, avlysa jakten helt. Det vore önskvärt med en utvärdering av de beslut som har fattats i frågan för att få en fjälljakt som inte bara gynnar jägarna men även djurbestånden i våra svenska fjällmarker.
mot · H3021903 · 2015-10-06 00:00:00 — Gårdsförsäljning av lokalproducerade alkoholhaltiga drycker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillåta gårdsförsäljning av lokalproducerade alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. blir allt mer beroende av turism. har turismens omsättning i princip fördubblats. Det som lockar är dels den tillgängliga och orörda naturen, dels intresset för det svenska matundret som lockar allt fler människor till . Trots det finns det fortsatta hinder för företagare inom besöksnäringen att vinna mer ekonomiskt på den ökade turismen. Försäljning av öl, vin, cider eller starksprit från lokala småproducenter är fortfarande inte möjligt, till följd av det monopol som finns gällande detaljhandel av alkoholhaltiga drycker. Den enskilde gårdsproducenten sätter ett värde kring att skapa en produkt som är ansvarsfullt hanterat, med en kvalitet och ett pris som oftast är lite högre än exempelvis den starköl som vanligtvis införskaffas på Systembolaget. Att påvisa att gårdsförsäljning skulle leda till högre konsumtion håller inte. De senaste decenniernas liberalisering av svensk alkoholpolitik har enligt oss inte haft de effekter som vissa har befarat. har sedan EU-inträdet, etableringsfrihet på den svenska alkoholmarknaden. Privata aktörer får tillverka och distribuera alkoholhaltiga drycker. Vid försäljning finns det dock begränsningar, där försäljning sker via partihandlare, restauranger och Systembolaget. Många mindre producenter vittnar dessvärre om en lång och krånglig process för att få sina produkter i Systembolagets sortiment, som dessutom är kostnadskrävande. En ordning som riskerar gynna de större aktörerna som av sin storlek har en konkurrensfördel gentemot mindre aktörer. Ett problem är också volymefterfrågan, mindre producenters produkter kräver en hög efterfrågan i förhållande till produktionsvolym, vilket klart missgynnar dem. Dagens förbud mot gårdsförsäljning är förstås kontraproduktivt då den motarbetar tillverkare som tar tillvara på svenska råvaror och som gynnar utveckling gällande dryckeskultur. Det är av vikt att regeringen ser över möjligheten att tillåta gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker, för att mindre producenter också ska få bättre möjligheter att konkurrera med sina produkter. Detta handlar inte om att luckra upp en restriktiv alkoholpolitik, utan mer om sunt förnuft. Mindre lokala aktörer bör ges bättre möjligheter att kunna konkurrera med sina produkter på en starkt reglerad marknad. Om detta vill vi ge regeringen till känna.
mot · H3021904 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om förtydligande av färdtjänstregler och tillkännager detta för regeringen. Färdtjänst är enligt lagen till för att ges till människor med funktionshinder, som har svårt att förflytta sig på egen hand eller via allmänna kollektivtrafiklösningar. Färdtjänsttillstånd ska utfärdas i skälig omfattning och till hur många resor som behöver göras. Trots det står det inte tydligt i lagen om vilka typer av resor som får göras. I lagens förarbeten står det att möjligheten till begränsandet av antalet resor inte bör utnyttjas för resor som är nödvändiga, som resor till och från jobbet. Utan tydligt stöd i lagen finns risken att kommunerna tolkar reglerna olika. kan de hänvisa till kollektivtrafiken trots att tid och tillgänglighet passar en själv. Lagen ger den enskilde rätten att överpröva kommunens beslut i domstol. Jag anser det dock att lagen bör förtydligas i syfte att människor med funktionshinder bör ges möjlighet till färdtjänst, speciellt där kollektivtrafik inte finns tillgänglig, men också där handikappet inte medger att man får köra bil.
mot · H3021905 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att rusta upp för att skapa ännu bättre förutsättningar för fler företag och jobb i inland och tillkännager detta för regeringen. Järnvägsnätet i har dragits med ett underhåll som är gravt eftersatt, särskilt i norra delar. Alliansregeringen tog med hjälp av två historiska infrastrukturpropositioner, stora steg för att täppa till hål i infrastrukturinvesteringar och fördubblade anslagen till drift och underhåll. Trots det finns fortsatt stora behov av upprustning av det svenska järnvägsnätet. Järnvägsnätet i är hårt belastat och består till större delen av enkelspår och saknar redundans. Sträckor som endast består av enkelspår är sårbara i det nationella transportsystemet. För såväl industrierna uppe i inland som kusterna, är det viktigt med hållbara transporter då det i många fall saknar redundans. Enstaka olyckor riskerar att ställa till stora problem för näringar i dessa områden. Hållbara transportsystem är viktiga för svensk exportindustri och avgörande för ekonomi. är en livlina för mest råvarutäta område, där flertalet skogs- och gruvindustrier är verksamma. Stärkandet av är en förutsättning för den regionala utvecklingen i inland, för att näringslivet där ska kunna verka och utvecklas. Att öka bärigheten och stärka underhållet till dessa områden, är viktigt för miljön och ökad trafiksäkerhet och för att man ska kunna leda om trafik, utan att den skapar onödiga leveransstörningar. För är detta vitalt för ett växande näringsliv kring banan. Att utveckla är en förutsättning för att kunna utveckla Norrlandsregionerna ur näringslivssynpunkt, men också ur ett samhällsperspektiv. samspel med stambanorna är vitala för ett robust transportsystem till och från norra . bedrivs trafik på med begränsad trafik, behovet av ökat underhåll är påtagligt, detta för att banans lönsamhet inte ska urholkas. Givet detta är det viktigt att bör ges i uppdrag att tillsammans med näringslivet rusta upp och skapa förutsättningar för fler växande företag och nya jobb i inland. Det är viktigt att fungerar som den naturliga transportled för råvaror i inland som är orsaken till att den byggdes.
mot · H3021906 · 2015-10-06 00:00:00 — Beräkningsgrunder för medel till infrastruktur ställer sig bakom det som anförs i motionen om beräkningsgrunder för infrastrukturmedel och tillkännager detta för regeringen. Människors möjligheter att bo och arbeta i hela förutsätter en god infrastruktur som skapar tillgänglighet och framkomlighet. Det är värt att framhålla att beräkningsgrunderna för investeringar i underhåll av vägar bör ta mer hänsyn till de olika näringarna och inte bara via befolkningsstorleken. har betydande basnäring i skog, jordbruk och även turism. Det är näringar i starkt beroende av framkomliga vägar. av bristande underhåll i grundförstärkning och beläggning, skapar problem speciellt med bärighet på grusvägarna som är mer påtagliga ute i skogslänen. Det är av intresse att detta tas i beaktande i fördelningen av anslag. har som exempel långt mycket mer länsväg och fler fordonskilometrar i total vägbelastning än de andra länen. Det är viktigt att tar detta med än större hänsyn i planering av framtida anslag. Det som utmärker är dess turism som är starkt säsongsbunden. Åre som med sin skidturism, har en hög belastning speciellt under sportlov och påsklovsveckor, men bygger också ut sin verksamhet till att bli mer säsongsoberoende. Det är problematiskt om infrastrukturen i detta område i allt för hög grad anpassas efter genomsnittlig belastning över helåret. Turismen som har ökat med är betydelsefull, speciellt för Åre och . Bristande framkomlighet och osäkra transporter för besökare riskerar att gå ut över konkurrenskraften för Åres del. Detta gäller för väg, järnväg och även flyg. För att turismen ute i landet ska stå sig starkt i konkurrens med andra, för att de olika näringarna som är starkt beroende av framkomliga vägar och järnvägar, är det viktigt att man i sina beräkningsgrunder för underhåll och investeringar i infrastruktur, tar större hänsyn till dessa faktorer. Det är viktigt att regeringen i framtagandet av kommande åtgärdsplaner för infrastruktur, beaktar detta.
mot · H3021911 · 2015-10-06 00:00:00 — Förenklat nationellt regelverk för svenskt yrkesfiske ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenklat nationellt regelverk för svenskt yrkesfiske och tillkännager detta för regeringen. Den regelmassa som svenska yrkesfiskare har att efterkomma är stor. Regelmängden innefattar en mer eller mindre fullständig gemenskapsreglering, en nationell reglering samt mängder av särregler. I dessa tider av regelförenklingar för företagare synes fiskeföretagen ha satts åt sidan. För dessa är behovet av åtgärder syftande till enklare, tydligare och begripligare reglering viktigt utifrån bland annat ett lönsamhetsperspektiv. De administrativa bördorna har för lantbrukare med flera yrkesgrupper minskat och då detta ej synes ha skett på fiskets område anser jag att sådana åtgärder bör initieras. Genom enklare, tydligare och begripligare regler säkerställs efterlevnad, förståelse och en ökad respekt från fiskeföretagare.
mot · H3021912 · 2015-10-06 00:00:00 — Åtgärder för att arbete och utbildning ska löna sig ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av att sänka marginalskatten och avskaffa värnskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den aviserade avtrappningen av jobbskatteavdraget inte bör genomföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det svenska skattetrycket på arbete bör fortsätta att sänkas och tillkännager detta för regeringen. tillhör de länder i världen som har högst skatt på arbete. Skatten på arbete kan därför inte öka mer utan måste istället sänkas i enlighet med alliansregeringens tidigare genomförda reformer. Det måste löna sig bättre att arbeta, utbilda sig och att ta ansvar. Värnskatten bör avskaffas och färre bör betala statlig skatt. Dessutom måste marginalskatterna bli mer jämförbara de marginalskatter som finns i våra konkurrentländer. Värnskatt är namnet på en extra statlig inkomstskatt som infördes . införandet var tanken att skatten skulle vara tillfällig, max , men den har visat sig bli mycket seglivad trots att den inbringar av statens totala skatteintäkter. Det är dessutom intressant med den omfattande forskning som finns i ämnet, vilken visar att dagens värnskatt kan tas bort utan att statens skatteintäkter skulle minska. Denna uppfattning har framförts i men också i rapporter från , utvärdering (IFAU) och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). Det är således många aktörer som anser att denna straffskatt på utbildning och risktagande bör avskaffas. Man kan ju naturligtvis undra varför statens skatteintäkter inte ökar då skattenivån höjs men olika experter menar att de höga skattesatserna påverkar vårt beteende. Detta var ju också ett av motiven vid alliansregeringens införande av jobbskatteavdragen. En reform som fick stort gensvar bland arbetskraften och som har bidragit stort till att motivera fler att anamma arbetslinjen och därmed bidragit till att öka samhällets skatteintäkter. Regeringen har bland annat aviserat att jobbskatteavdragen ska trappas av redan för inkomster . Den här skattehöjningen presenterades i fjor och enligt en artikel i () möttes de då presenterade skattehöjningarna av ”svidande kritik” i den korta remissrunda som företogs. Många remissinstanser hade dessutom uttryckt stor oro för att jobben kommer att bli färre. Värnskatten i kombination med den avtrappning av jobbskatteavdraget som regeringen har aviserat för personer som tjänar , innebär att marginalskatten för den gruppen höjs från (i högskattekommuner). Det är inte rimligt. I synnerhet som vi redan är det land i EU, och i världen, som har högst marginalskatter (). menar att skattehöjningarna kommer att få en klart negativ effekt genom att de skickar signaler till presumtiva studenter om att det kommer att löna sig ännu sämre än , att utbilda sig. Detta blir kontraproduktivt. Den dubbla straffbeskattningen i form av värnskatt och sänkta jobbskatteavdrag för de som tjänar mer än /mån, och de höga marginalskatteeffekter detta innebär måste därför stoppas.