ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021401 · 2015-10-05 00:00:00 — Behovet av nya riktlinjer för behandling av sköldkörtelsjukdomar och sjukdomstillstånd med likartade symptom orsakade av autoimmuna processer ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av nya riktlinjer för behandling av sköldkörtelsjukdomar och sjukdomstillstånd med likartad symtombild orsakade av autoimmuna processer och tillkännager detta för regeringen. Sköldkörtelsjukdomar drabbar en mycket stor grupp människor i varav de flesta är kvinnor . Låg ämnesomsättning, hypotyreos, är en stor folksjukdom som vanligtvis behandlas med medicinen Levaxin. Enligt handlar det om över 440 000 personer varav ca 3 700 har en kompletterande behandling med medicinen Liothyorin. Vägen till diagnos är ofta lång, svår och tröttsam och många drabbade vittnar om åratal av till exempel orkeslöshet, koncentrationssvårigheter, sömnproblem, viktuppgång och värk. Dessutom är symtombilden likartad vid andra sjukdomar som orsakas av autoimmuna processer vilket kan leda till felbehandling, försämrad livskvalitet och stort lidande. Allt för många som har fått och får felaktiga diagnoser behandlas till exempel för psykiska sjukdomar och depressioner med antidepressiv medicin. De behandlingsmetoder som används vid hypotyreos är och vanligtvis förskrivs medicinen Levaxin. Ny kunskap pekar dock på att denna behandling inte fungerar för alla och att andra tillgängliga mediciner, Liothyronin och ND, ger bättre effekt. Ytterst få patienter i har dock tillgång till dessa medan de är vanligare i utlandet. Kunskapen om dessa nya behandlingsmetoder inom svensk sjukvård är låg och behöver förbättras. Dessutom behöver kunskapen fördjupas avseende sjukdomstillstånd med likartad symptombild som hypotyreos för att felbehandling ska kunna undvikas. Det är inte rimligt att många, företrädesvis kvinnor, tvingas till åratal av tröstlösa kontakter med vården på grund utav att kunskapen och behandlingsmetoderna inte utvecklas. Mot bakgrund av att sköldkörtelsjukdomar och sjukdomstillstånd med samma symptom som vid hypotyreos är mycket vanligt förekommande, särskilt drabbar kvinnor och i huvudsak behandlas enligt riktlinjer finns det tungt vägande skäl för att utarbeta nya riktlinjer för behandling av denna sjukdomsgrupp. Nya rön och studier finns tillgängliga för att lägga grunden för ett sådant arbete. Detta bör tillkännage som sin mening för regeringen.
mot · H3021402 · 2015-10-05 00:00:00 — Minskad toppning och nivågruppering i svensk barnidrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska toppning och nivågruppering i svensk barnidrott och tillkännager detta för regeringen. Utifrån ett folkhälsoperspektiv är det viktigt att barn och ungdomar fortsätter sitt idrottande upp i åldrarna. Mest önskvärt vore om idrottandets glädje kunde följa med människan livet ut. Demokratisk fostran där lek och lust har varit vägledande för barnidrotten har länge varit ett för svensk breddidrott. ”Föreningsfostran är den princip som tydligast uttrycker den specifika svenska idrottsmodellens folkrörelseideal. Dess mål är bredd, allas lika värde och medlemmarnas möjlighet att kunna delta på sina egna villkor och utifrån sina egna förutsättningar” (SoU 2008:59). Stora offentliga resurser riktas på olika nivåer mot barnens idrottande, ett stöd som ofta villkoras på olika sätt. Staten är en av svensk idrottsrörelses viktigaste bidragsgivare. Dessvärre har vi sett att allt fler barn slutar idrotta i organiserad form. En viktig orsak till detta tapp är den ökade nivågrupperingen och toppningen i matcher. Mängder av talanger slutar , men det är givetvis inte det största problemet. Barn som på grund utav att man sorteras bort av tränare i olika situationer är givetvis allvarligare. Ett stukat självförtroende som gör att många av dessa ungdomar aldrig mer söker sig till organiserad idrott. Att styra om bidragssystemet så att det bättre träffar de föreningar som tar ett större ansvar för att låta barnen utvecklas i sin egen takt utan vuxnas tävlingshets flåsandes i nacken (eller från sidlinjen) skulle bidra till en sundare idrottsrörelse.
mot · H3021403 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att skapa mer gynnsamma förutsättningar för fäbodbruk och tillkännager detta för regeringen. Under det senaste seklet har samhällsförändringar och strukturrationalisering i jordbrukssektorn inneburit en stark minskning av småjordbruken i vårt land. Det finns uppskattningsvis mellan 250 och 300 fäbodar i drift i vilket endast är en bråkdel av tidigare tiotusentals fäbodar, mer eller mindre spridda över hela vårt land. I vårt grannland finns mer än 1 000 fäbodar i drift. Fördelen med att ha fler aktiva fäbodar är många. Det är gynnsamt för landskapet då betande djur håller det öppet. Artrikedomen blir också större genom traditionellt fäbodbruk och på så vis gynnas den biologiska mångfalden. Kunskapen om traditionell djurskötsel och kunskapen om delar av vår traditionella matkultur bibehålls. Fler aktiva fäbodar skulle även kunna leda till fler arbetstillfällen på landsbygden. Avslutningsvis skulle fler fäbodar – liksom i – kunna bidra till en ökad turism. Med detta som grund vill vi att regeringen ser över möjligheterna – och med som ett levande exempel – till att även i skapa mer gynnsamma förutsättningar för återetableringen av fler fäbodbruk.
mot · H3021404 · 2015-10-05 00:00:00 — Slutligt avvecklande av fideikommissystemet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda processen med att avskaffa kvarvarande fideikommiss och tillkännager detta för regeringen. Vi har i vårt land värnat alla människors lika rätt och skyldigheter. politiska praktik innebar att privilegiesamhället successivt avvecklades i . I finns det några ”rester” kvar av den gamla orättfärdiga ordningen innan demokratin slog igenom. Monarkin är ett exempel på en tydlig anomali i en övrig modern lagstiftning. De kvarvarande fideikommissen (ett drygt tjugotal) är en annan. Vi har en avvecklingslag på plats som skall leda till att de kvarvarande fastigheterna avvecklas. Vi har dock kunnat se att några av största jordegendomar inte har avvecklats i enlighet med lagstiftarnas intentioner. Såväl borgerliga som socialdemokratiskt styrda regeringar har, av varierande skäl, valt att förlänga fideikommissen. Det finns ett otal problem med systemet, men det allvarligaste är utan tvekan att gällande arvslagstiftning sätts ur spel. Inte minst många kvinnor har blivit utan sin laglott, ett förhållande som är helt oacceptabelt oavsett uppsidan med systemet som kan finnas med att egendomar och samlingar hålls intakta.
mot · H3021405 · 2015-10-05 00:00:00 — A-kassa anpassad för kvinnor och män ställer sig bakom det som anförs i motionen om se över a-kassan så att den blir en bra arbetslöshetsförsäkring för både kvinnor och män utifrån kvinnors och mäns olika arbetsvillkor och tillkännager detta för regeringen. Arbetslivets villkor ser inte lika ut för kvinnor som för män, kvinnor tvingas ofta att ofrivilligt acceptera en deltids- eller visstidsanställning och dem kvinnodominerade yrkena värderas inte lika högt som många mansdominerade yrken. 2015 tar kvinnor mer ansvar för hem, familj och sjuka barn. Kvinnor tar ut mer föräldraledighet och blir oftare sjuka av sitt jobb, både på grund av en dålig arbetsmiljö och utifrån att kvinnor ofta jobbar inom branscher där man blir smittad av sjukdom på jobbet. Vi måste arbeta för en förändring så att heltid blir norm för både kvinnor och män, att föräldrar delar mer lika på föräldraledighet och ansvar för barnen, och vi måste jobba för en bättre arbetsmiljö. Men innan vi är där måste vi se till att kvinnor och män har samma förutsättning vid arbetslöshet att få av sitt inkomstbortfall upp till det tak som gäller för oss alla vid arbetslöshet. Så är det inte utan vi har ett regelverk som uppmanar till att gå ut i hel arbetslöshet istället för att jobba de dagar och timmar man får, trots att man vill göra sin insats och skyldighet att jobba de dagarna man får. Det är orimligt att den enskilda, oftast en kvinna, ska tvingas att avstå arbete som erbjuds på grund av att det inte är på heltid. hade en moderatledd regering som försämrade a-kassan för såväl kvinnor som män, men kvinnorna blev drabbade extra hårt av flera regelförändringar i arbetslöshetsförsäkringen. Det finns behov av en översyn av a-kassans regelverk så att den blir en arbetslöshetsförsäkring som är bra för både kvinnor och män utifrån dagens faktiska arbetsvillkor som ännu inte är desamma för kvinnor som för män.
mot · H3021406 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av att upprätta avtal med länder om att garantipensionen får medföras till hemlandet och tillkännager detta för regeringen. Många pensionärer med utländsk bakgrund som bor i och inte har hunnit jobba ihop tillräckligt med ATP, lever på sin garantipension. En del av dem drömmer om att i slutskedet av livet kunna flytta tillbaka till sitt hemland. och ett flertal andra länder i EU omfattas av ett avtal som innebär att man har rätt att flytta med sig förmåner man har förvärvat i vid flytt till hemlandet. Dock är det flera länder som inte har något sådant avtal, t.ex. , vilket medför att pensionärerna i med turkisk bakgrund kan av ekonomiska skäl inte flytta tillbaka. Problemet är att de inte har ATP och kan därmed inte ta med sig pensionen vid flytt. Det här problemet slår orättvist för de invandrade pensionärer vi har i som vill avsluta sin ålderdom i hemlandet. Därför bör en översyn göras för att se över vad vi kan göra för att fler länder, bland annat , ingår ett sådant avtal.
mot · H3021407 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att MBL utvidgas så att arbetstagarorganisationer ges möjlighet till förhandlingar med den upphandlande myndigheten när arbetstagarorganisationen har medlemmar i den verksamhet som berörs av upphandlingen, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det på lämpligt sätt förtydligas att arbetstagarorganisationer har förhandlingsrätt enligt MBL även med bolag som vunnit en upphandling men vars delägande bolag driver verksamheten där arbetstagarorganisationen har medlemmar och tillkännager detta för regeringen. Regelverket kring offentlig upphandling har bidragit till en bussbransch som domineras av få, stora bolag. De mindre bolagen agerar ofta underentreprenörer eller lämnar anbud genom så kallade samverkansbolag. Den upphandlade bussbranschen har därför två nivåer: en upphandlad nivå, där anbud lämnas och där tilldelning sker enligt lag, och en oreglerad nivå i form av en eftermarknad där mindre företag utför trafik som underentreprenörer och där samverkansbolag fritt fördelar trafik mellan sina medlemmar. För att säkerställa de anställdas rätt till insyn och påverkan, innebär denna utveckling vissa utmaningar. De strukturer för arbetstagares påverkan som finns etablerade på den svenska arbetsmarknaden, t.ex. lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL), riskerar att kringgås. Genom den struktur som vuxit fram i den upphandlade bussbranschen får de anställda och deras fackliga organisationer svårare med insyn och påverkan. Ett tydligt exempel på detta är att den fackliga organisationen inte har laglig rätt till inflytande då upphandlingsunderlag fastställs. Detta trots att man i dessa underlag kan göra långtgående styrningar av saker som i allra högsta grad påverkar de anställdas arbetsförhållanden. I en del fall löser man detta ändå genom att det finns etablerade kontakter mellan den upphandlande myndigheten och de fackliga organisationerna, men tyvärr finns det långt ifrån överallt. Av den anledningen vill vi se förändringar i MBL så att arbetstagarorganisationer ges möjlighet till förhandlingar med den upphandlande myndigheten gällande upphandlingsunderlag när arbetstagarorganisationen har medlemmar i den verksamhet som berörs av upphandlingen. Då det förekommer att det finns skilda uppfattningar kring om har rätt till MBL-förhandlingar gentemot samverkansbolagen vill vi också att det på lämpligt sätt tydliggörs att den omständigheten att ett bolag inte själv har anställda, men fungerar som anbudslämnare åt en grupp av bolag, inte innebär att reglerna i t.ex. MBL 11 § och 38–39 §§ kan kringgås.
mot · H3021408 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om gymnasieutbildningar och arbetsmarknadsbehov och tillkännager detta för regeringen. Arbetslösheten i är mycket hög som många företag har svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Allt fler unga förstår att det är omöjligt att få ett jobb utan att ha minst gymnasiekompetens. Utöver kommunerna finns det en stor mängd privata aktörer som anordnar olika gymnasieutbildningar. Det har etablerats en marknad, där ungdomarna kan välja den utbildning som de tror bäst passar deras intressen och som kan ge dem en fast anställning. Dessa utbildningar finansieras via skattemedel, men det saknas styrning av vilka utbildningar som erbjuds. Det finns inte någon koppling till vilka behov som arbetsmarknaden efterfrågar. Utsikter att få ett arbete är inte det primära när utbildningarna marknadsförs, utan eleverna lockas till utbildningarna med bärbara datorer, attraktiva utlandsresor med mera. Eftersom flera skolor erbjuder utbildningar, som inte efterfrågas på arbetsmarknaden, så riskerar ungdomarna att utbilda sig till arbetslöshet i stället för till arbete. Kopplingen mellan de behov som finns på arbetsmarknaden och utbudet av utbildningar måste därför bli tydligare. saknas det arbetskraft i inom vissa branscher, såväl inom offentlig sektor som i näringslivet, och prognoser pekar mot att matchningsproblematiken kommer att öka de kommande decennierna. Därför är det viktigt att styra gymnasieutbildningen så att både ungdomar och samhället har större nytta av den. Regeringen bör överväga att se över behovet av att uppnå en bättre styrning av vilka gymnasieutbildningar som erbjuds i förhållande till den kommande efterfrågan av arbetskraft på arbetsmarknaden.
mot · H3021409 · 2015-10-05 00:00:00 — Stöd till kvinnorna i ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till kvinnorna i och tillkännager detta för regeringen. ockuperar och östra . upprätthåller en blockad av . Konflikten mellan och har länge kostat människoliv och raserat samhällen. Såväl palestinier som israeler har rätt att leva i fred och frihet. I krig och konflikt lider alla och som i så många andra sammanhang utsätts kvinnorna för fruktansvärda situationer. Den desperata situation som ockupationen av har gett upphov till hos den palestinska befolkningen har skapat en grogrund för islamisk fundamentalism, vilken tagit sig uttryck i självmordsbombningar, men också i ett ökat kvinnoförtryck. Detta har inneburit att kvinnornas situation allvarligt har försämrats. När kvinnorna är färdiga med sin utbildning har de mycket svårt att få jobb. Arbetsmarknaden domineras av männen, och kvinnorna förutsätts klara allt hemarbete. Andelen kvinnor som jobbar utanför hemmet är liten. betyder detta att kvinnorna inte ser det som meningsfullt att studera. ockupation av undergräver det palestinska folkets möjligheter till ett normalt liv. Kvinnor drabbas dubbelt eftersom de drabbas av ockupationen, hindras av muren, lider av hög arbetslöshet men också av misshandel och förtryck i sina egna hem. Kvinnorna har av tradition dragit ett stort lass i det palestinska samhället och har utsatts för psykisk och fysisk våld. I liksom i andra delar av finns en utbredd hederskultur. Barnäktenskap och arrangerade äktenskap är tydliga exempel på detta. Lagen i , liksom i andra länder i , tillåter barnäktenskap för flickor vid 14,5 års ålder och för pojkar . Detta är en systematisk diskriminering av barn och unga. I behöver kvinnor stärkas genom utbildningar, tillgång till rättshjälp och psykosocialt stöd i familjerättsliga frågor. Kvinnors politiska organisering är viktig för att klara en hållbar fredsprocess. Det finns ett behov av kvinnorörelser för att minska ockupationens negativa effekter på kvinnor. Det finns även behov av fler lokala kvinnocenter och psykosocial stödverksamhet.
mot · H3021410 · 2015-10-05 00:00:00 — Det kristna kulturarvet i sydöstra ställer sig bakom det som anförs i motionen om det kristna kulturarvet i sydöstra och tillkännager detta för regeringen. Tillståndet för många värdefulla byggnader och andra kulturminnen med anknytning till assyrier/syrianer är mycket allvarligt. Innan de dramatiska förföljelserna av folkgruppen under fanns två miljoner assyrier/syrianer i området. De hade levt i sydöstra i årtusenden och byggt upp ett kulturarv med rötter i de första århundradena efter . lever bara ett par tusen assyrier/syrianer kvar i sydöstra och inte mer än kanske 20 000 i hela landet. I sydöstra finns mängder av kyrkor och kloster med stort historiskt intresse. Det förefaller finnas näst intill oövervinneliga svårigheter att underhålla och renovera fastigheterna. I urgamla kloster i området upprätthålls traditionerna av en liten men historiskt och religiöst engagerad grupp människor, som våndas över att byggnader förstörts, omvandlats till andra ändamål och på olika sätt konfiskerats. Det har också framkommit allvarliga rapporter om att församlingarna i området, i den mån de haft resurser för att renovera till exempel sina kyrkor stoppats av statliga myndigheter. Det finns skäl att se med stort allvar på det internationella samhällets ansvar för assyrier/syrianers kulturarv i sydöstra . Det berör det internationella samfundet som sådant, men också stora grupper medborgare i vårt land. Runt 100 000 assyrier/syrianer lever nu i och delar ansvaret för att bygga det nya . För deras och deras anhörigas skull spelar kulturarvet i sydöstra en viktig roll för identitet och självkänsla. Det måste vara naturligt för att med sitt ansvar för ett gemensamt världskulturarv ta initiativ inom EU och andra internationella sammanhang för att i samverkan med församlingarna i sydöstra och den turkiska staten vidta åtgärder för att säkra att det kulturarv assyrier/syrianer har i sydöstra bevaras och utvecklas. Ett bevarande kommer att kräva en insats av biståndsmedel. bör med kraft verka för att också tar ansvar för detta kulturarv.
mot · H3021411 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man värnar föreningsdriven idrott och tillkännager detta för regeringen. Nästan alla ungdomar möter föreningsidrotten under uppväxten. Det skulle inte kunna vara möjligt utan de 65 000 ideella ledare som finns inom idrotten. Att ersätta dem och nedlagda timmar med anställd personal skulle kosta uppemot 30 miljarder. En mycket liten del av idrottsföreningarna har anställd personal och de få som har det är det oftast uteslutande till administrativt arbete. blir det allt vanligare att myndigheter likställer ideella föreningar och privata företag. Det finns ett stort antal människor som engagerar sig i varje förening och varje lag. Bakom varje idrottande barn och ungdom finns det ledare, tränare, föräldrar, styrelser och arbetsgrupper. Det är människor som lägger sin lediga tid på att skapa bra förutsättningar för att ett lag och en klubb ska fungera. Barnen och ungdomarna som engagerar sig får själva hjälpa till med att samla in pengar till klubben och laget, och får social träning genom att samarbeta med andra. De får också lära sig hur en förening fungerar, och kunskap om demokratins grundpelare. Föreningslivet är bra ur många aspekter. Det ger våra barn och ungdomar möjlighet att utöva en idrott som de älskar och träffa kompisar med olika förutsättningar. är det bra för folkhälsan, ger kunskap om hur demokrati utövas i praktiken och skänker sammanhållning, glädje och laganda. Låt oss se till att föreningslivet får möjlighet att finnas kvar – både och .
mot · H3021412 · 2015-10-05 00:00:00 — En översyn av utlänningslagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. En av den mest uppmärksammade avvisningarna inträffade då åtta rumänska kvinnor avvisades ifrån efter att en större människohandelshärva uppdagades. Efter en längre tids spaning så kunde polisen i slå till mot en organiserad människohandel i . Av tillslaget kunde sex män dömas till mellan tre- och fängelse för människohandel och grovt koppleri. De kvinnor som dessa män hade tvingat till prostitution i agerade även som vittnen mot männen och hjälpte således till med att fälla dem för bland annat människohandel (Tingsrätt, målnr B8184-11). Efter rättegången och kvinnornas vittnesmål var färdigt så avvisades de tillbaka till av gränspolisen. Avvisningen av kvinnorna resulterade i kritik ifrån media och civilsamhället och Mikamottagningen (tidigare Prostitutionsgruppen) i hjälpte en av kvinnorna att JO-anmäla polisen för avvisningen av henne och resterande kvinnor. Justitieombudsmännen valde dock att inte rikta någon kritik mot gränspolisens agerande och ansåg att avvisningen inte kunde anses bryta mot några lagar. När avkriminaliserade tiggeri så följde även utlänningslagen samma utveckling vilket resulterade i att människor kan avvisas på grund av tiggeri. När en liknande avkriminalisering av prostitution skedde så förändrades inte utlänningslagen och prostitution är fortfarande ett legitimt skäl för avvisning. Därför bör en översyn av utlänningslagen göras för att anpassas till sexköpslagen. [Motionärernas namn]
mot · H3021413 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arvsmonarkin ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. "I en monarki uppkommer det alltid en anda av undersåtlighet, som icke är fria medborgare värdig. Kring konungen med nåde och hans anförvanter har uppblommat en rik flora av servilitet och inställsamhet, kryperi och allsköns fjäsk”. Ovanstående kloka ord fälldes av . Monarkin som fenomen är minst sagt otidsenlig och är på intet sätt förenlig med den upplysningsanda kring vilket de flesta av världens statsskick är utformade efter. Frågan har aktualiserats otaliga gånger vid författningsrevisioner men man har inte mäktat med att ta det sista och logiska steget: avskaffandet av arvsmonarkin. Känns som det börjar bli dags .
mot · H3021414 · 2015-10-05 00:00:00 — Skärpta regler för utbetalande av bidrag till trossamfund ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta regler för utbetalande av pengar till trossamfund och tillkännager detta för regeringen. stöd till trossamfund har i uppgift att fördela det statliga stödet till olika religiösa samfund i . Enligt 3 § i lagen om stöd till trossamfund skall statsbidragen betalas ut till ”trossamfund som bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på”. Det torde föreligga vissa problem med tolkningen av denna formulering i lagen då det uppenbart finns samfund som åtnjuter bidrag som exempelvis inte tillåter kvinnor eller hbtq-personer att inneha vissa ämbeten i församlingen. Religionsfriheten är grundlagsskyddad och är ett fundament i vårt statsskick. Denna frihet står, i detta läge, inte i konflikt med en skärpt lagstiftning som fördelar bidragen till de samfund som accepterar och lever efter övriga diskriminerings- och rättighetslagar som stiftats i riksdag.
mot · H3021415 · 2015-10-05 00:00:00 — Skoltransporter för gymnasieelever med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om skoltransporter för gymnasieelever med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. Barn med funktionshinder har rätt till skolskjuts, oberoende av avstånd, när det gäller grundskola. För barn och ungdomar upphör denna rätt då de studerar på Olika kommuner erbjuder dock olika lösningar i form av termins- eller årskort för kollektivtrafik, kontantersättning och i vissa fall skolskjuts. De unga funktionshindrade som inte har möjlighet att transportera sig med kollektivtrafik hänvisas i stället till färdtjänst för sina skoltransporter. Detta medför då betydande merkostnader för den unge och familjen. Val av skola är viktigt för elever med funktionsnedsättning, och det är då inte alltid den närmast liggande skolan som är bäst utformad eller kan erbjuda de bästa möjligheterna med hänsyn till funktionsnedsättningen. Med anledning av ovanstående bör en översyn övervägas vad gäller möjligheterna till skoltransporter för gymnasieungdomar med funktionshinder.