ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021967 · 2015-10-06 00:00:00 — Bostadsbyggande i sjönära lägen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för ökat bostadsbyggande och tillkännager detta för regeringen. Alliansen ändrade strandskyddsreglerna 2009 och 2010. Syftet var att öka antalet bostäder på främst landsbygd men också att öka det kommunala och regionala självbestämmandet. Men de nya reglerna har inte fått önskad effekt så därför har en ny lagstiftning tagits fram som ger möjlighet att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag. En annan viktig åtgärd som alliansregeringen införde är förenklat bygglov enligt den nya planprocessen som bl.a. innebär att mindre tillbyggnader av småhus på inte längre behöver bygglov. Bostadsbristen i delar av vårt land är akut och vi måste hitta fler åtgärder för att öka bostadsbyggandet. Regeringen har i sin budget aviserat att man avser att satsa mer på bostäder, vilket är bra. Men i vissa delar av landet hjälper inte satsningar när tillgången på mark som orsakas av regelverk förhindrar utvecklingen. Tillgången på mark liksom en snabbare process från första spadtaget till inflyttning är några av de viktigaste åtgärderna som framkommer i samtal med bostadsföretag. Tid är pengar och genom att fortsätta att undanröja hinder, göra regelförenklingar och koordinera infrastruktur och bostäder kan bostadsbyggandet fortsätta öka. Kommunala särregler hindrar stordriftsfördelar och därmed sänkta byggkostnader. Att kunna bygga sjönära med miljöhänsyn är inte bara en viktig faktor för ökad livskvalité utan också en förutsättning för mindre landsbygdskommuner att hejda avfolkning. Men i kommuner med många sjöar hindras en positiv bygg- och näringsutveckling. Många av dessa kommuner har ett stort antal vattendrag inom kommungränsen. I t ex finns fler än 200 vattendrag och genom att underlätta för sjönära byggnation skulle fler bostäder kunna byggas. Med anledning av ovanstående bör regeringen utreda kommunernas möjligheter för utökade dispenser för landsbygdsutveckling avseende bostadsbyggande i sjönära lägen.
mot · H3021968 · 2015-10-06 00:00:00 — Hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man bör utreda hur personer med funktionsnedsättning ska kunna få möjlighet att själva välja hjälpmedel och att detta inte ska vara beroende av var man bor eller ålder och tillkännager detta för regeringen. Om man har funktionsnedsättning så kan de hjälpmedel man fått sig tilldelade vara helt avgörande för om man ska kunna leva ett aktivt och tillfredsställande liv. Men det är stor skillnad mellan vilka hjälpmedel man har möjlighet att få i olika delar av landet. Det är också ofta svårt att själv få välja de hjälpmedel man själv anser fungera och passa de behov man har bäst. Det ska inte, som , avgöras av i vilken kommun eller vilket landsting man bor i vilka hjälpmedel man erbjuds. Att dessutom åldern kan spela mer roll än behovet gör det inte bättre. Det finns exempel där ett hjälpmedel har tagits bort från till nästa eftersom personen det gäller fyllt och därför flyttats från barnhabiliteringen till vuxenhabiliteringen, och att man därför som vuxen inte längre anses ha behov av just det hjälpmedlet. Per Lodenius (C)
mot · H3021969 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver göras en uppföljning och utifrån den tydliggöra vad som behöver göras för att kollektivtrafiken ska bli tillgänglig för alla och tillkännager detta för regeringen. Vi vill att vårt samhälle ska vara tillgängligt för alla. Det gäller också kollektivtrafiken. kom lagen om handikappanpassad kollektivtrafik. Mycket har hänt , men mycket mer finns kvar att göra. I en rapport från trafikutskott , Hela resan ! – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, så konstaterar man att många hinder gör det svårt för personer med funktionsnedsättning att resa med kollektivtrafiken. Rapporten tar upp att olika aktörer, som myndigheter, kommuner och trafikföretag, kan ha ansvar för olika delar av resan. Det gör att det kan vara svårt att få hela resan att fungera. Delar av resan kan fungera. Men att det i delar av resan fungerar med tillgängligheten spelar ju ingen roll för resenären om inte hela resan är tillgänglig. Istället så innebär det en oro och stress att inte veta om man kan genomföra den resa man planerat. så innebär detta att den rörelsefrihet man skulle ha haft begränsas kraftigt som det kan innebära ökade kostnader för samhället. Det kan vara ganska basala och enkla saker som kan göra resan otillgänglig, som att det saknas bälten att spänna fast rullstolen med på ett säkert sätt även fast man kan ta sig ombord på bussen med hjälp av ramp. Eller det kan vara att bussen eller tåget är utrustad med ramp men att kunskapen för hur rampen ska skötas saknas hos personalen på bussen eller tåget. Det kan också vara så att rampen eller hissen inte underhålls på rätt sätt och därför har slutat att fungera. Ytterligare en orsak till att tillgängligheten kan bli lidande är pressade turlistor som gör att buss- eller tågpersonal inte har tid eller kan hjälpa resenärer med funktionsnedsättning som vill komma med på resan. Det har hänt att personer i rullstol blivit lämnade vi hållplatsen eller stationen. Det kan också hända att det går att ta sig ombord men att det blir problem när man ska ta sig av. Det behövs en ordentlig uppföljning och tydligare regler för att göra kollektivtrafiken mer tillgänglig. Det behövs mer utbildning för chaufförer, tågpersonal och servicetekniker inom området. Kunskap liksom tidsaspekten är viktiga liksom att utrustning som är adekvat och i helt skick finns för att det ska vara säkert att åka kollektivt. Oberoende av funktionsnedsättning. Vi vill att fler ska åka kollektivt. Då måste det också fungera med hissar, ramper, säkerhetsutrustning och kunskap hos personalen. När det fungerar så kan det göra det riktigt bra. Men man måste veta att det fungerar för att våga använda det kollektiva färdmedlet. Därför behöver man från centralt håll tydligare följa upp regelverk och beslut som tagits inom området och utifrån detta ge förslag på hur tillgängligheten inom kollektivtrafiken ska bli bättre. Per Lodenius (C)
mot · H3021970 · 2015-10-06 00:00:00 — Evenemangslista för vissa tv-sändningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en evenemangslista för vissa tv-sända evenemang som ska sändas så att flertalet invånare i , utan andra avgifter än radio- och tv-licens, kan se dem och tillkännager detta för regeringen. I enlighet med tillkännagivande från lämnade regeringen ett uppdrag till Myndigheten för radio och tv att upprätta en lista på evenemang, som brukar tv-sändas, och som efter beslut om detta, grundat på EU-direktiv, ska sändas på sådant sätt att flertalet invånare kan ta del av sändningarna. Uppdraget med förslag till en evenemangslista slutfördes och överlämnades till regeringen . De i listan upptagna evenemangen är sådana som äger rum högst en gång såsom sommar- och vinterolympiaderna, , i fotboll och . Regeringen har ännu inte tagit ställning till det av Myndigheten för radio och tv överlämnade förslaget. Av förslaget framgår att täckningskravet för sändningarna av de listade evenemangen satts så lågt som till . I våra grannländer och , som beslutat om engagemangslistor, är täckningskravet och i , som värnar om public service, är kravet på täckning . Av förslaget framgår också att vissa avgifter för sändningarna skulle kunna godtas, när man räknar täckningsgraden för mottagande hushåll. Om man ska upprätthålla en god public service i måste dessa avgifter ifrågasättas. Vi anser att kravet på täckning av sändningarna till landets hushåll för de evenemang, som tagits upp på den föreslagna evenemangslistan, ska vara och att sändningarna av dessa evenemang ska ske på avgiftsfria kanaler.
mot · H3021971 · 2015-10-06 00:00:00 — Förutsättningarna för det kustnära yrkesfisket ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av det regelverk som styr det kustnära yrkesfisket och tillkännager detta för regeringen. Utövarna av kustnära yrkesfiske i är en hårt utsatt yrkeskår. Det som tidigare uppfattats som ett relativt självständigt arbete har, genom EU-direktiv och Havs- och vattenmyndighetens förordningar och kontroll, blivit en hårt reglerad verksamhet med för många dålig lönsamhet. Det kustnära yrkesfisket har ofta en avgörande betydelse för att orter längs ska kunna leva vidare på turism och sommargäster med rökerier, restauranger och handel. Systemet med tillståndskrav, för den som ska köpa fisk direkt vid båtarna, hämmar den försäljning av fisk, som ger bäst pris för fångsten. Som vi uppfattar erfarenheterna från länsstyrelserna, som ska utfärda uppköpstillstånd för de rökerier, butiker och restauranger med flera, vilka vill köpa fisk direkt från fiskebåtarna, är dessa att endast ett litet antal tillstånd sökts och lämnats. Vi anser att systemet med uppköpstillstånd innebär en onödig och administrativt krånglig väg för kontrollen av uppköpt fisk. Kontrollen kan, som vi ser det, ske utan uppköpstillstånd utifrån kraven på att fiskarna, dels ska anteckna försäljningarna i sina loggböcker, dels ska utfärda kvitton till uppköparna och ha kvar kvittokopior enligt bokföringslagen. Många fiskare anser att antalet fiskedagar som tillåts är alltför lågt. När tillgången på torsk förbättrats har antalet tillåtna fiskedagar inte utökats i förhållande till det antal som det begränsades till vid tidigare dålig tillgång på torsk. Det har gjort att det kustnära fisket vissa år inte kunnat utnyttja de kvoter av torsk som de tilldelats. För det kustnära fisket är även antalet dagar då fisk landas av betydelse för att förse handel och restauranger med färsk fisk. Fiskarna har krav på sig att till Havs- och vattenmyndigheten innan det att fiskebåten ska gå i hamn anmäla när och var de ska gå i hamn och vilken mängd fisk av varje slag de har med sig. Myndighetens kontrollanter ska alltid ha tidsmässig möjlighet att vara i hamnen och kontrollera anmäld fångst. Sker avvikelser från landningstidpunkt eller fiskmängden inte är korrekt påför myndighetens kontrollanter straffavgifter. Fiskarna i det kustnära yrkesfisket uppfattar de straffavgifter som tas ut som orimligt höga. De anser även att rimliga förklaringar till avvikelser och mängd inte beaktas av kontrollanterna och vid myndighetens prövningar av klagomål. En översyn av avgifterna, som tas ut i samband med kontroll av fångad fisk behöver, som vi ser det, ske. Denna skulle lämpligen kunna ske genom att jämföra med de befrielseregler och nedsättningsgrunder som tillämpas på skatteområdet.
mot · H3021972 · 2015-10-06 00:00:00 — Dubbelspår på järnvägssträckan – ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av dubbelspår på järnvägssträckan –och tillkännager detta för regeringen. Den i hårdast utnyttjade enkelspåriga järnvägssträckan är mellan och . Det höga utnyttjandet beror på den mycket framgångsrika utbyggnaden av Öresundstågtrafik från via till och vidare till och av Pågatågstrafik från via och till . Resandeökningen på och på Pågatågen är mycket hög. Men kunde varit ännu högre om inte störningar regelmässigt uppkommit på grund av tågtätheten på sträckan –. Störningarna på grund av kapacitetsbegränsningarna påverkar även trafiken på stambanan –. De framtida behoven av ökad tågtrafik och förbättrad trafikstandard bedöms av inte kunna tillgodoses utan att dubbelspår byggs på sträckan –.
mot · H3021974 · 2015-10-06 00:00:00 — Tillgång till hela utbudet på SVT Play på ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdraget till bör innefatta möjlighet för invånarna på att ta del av hela utbudet på SVT Play och tillkännager detta för regeringen. Invånarna på har sändningarna från som sin dominerande tv-källa. Sedan jag motionerade till om att invånarna på vill kunna se på SVT Play är detta nu delvis möjligt. De har dock inte möjlighet att utnyttja tjänsten SVT Play fullt ut. Detta beror på upphovsrättsliga orsaker. Jag anser att bör få i uppdrag att försöka undanröja de återstående upphovsrättsliga problemen, på sådant sätt att invånarna på kommer att kunna utnyttja tjänsten SVT Play fullt ut.
mot · H3021975 · 2015-10-06 00:00:00 — Utlokalisering av verksamheter inom statliga myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om utlokalisering av verksamheter inom statliga myndigheter från till andra delar av landet och tillkännager detta för regeringen. För att stärka landets regioner och minska inflyttningstrycket i , bör olika verksamheter och funktioner inom flera statliga myndigheter decentraliseras ut i landet från . Både inom och inom landets regioner pågår en stor omflyttning av befolkningen. Inflyttningen till storstadsområdet är mycket omfattande på grund av en stor ökning av arbetstillfällena. Trängselproblemen och bostadsbristen skapar stora problem. Bostadsbristen har lett till mycket höga bostadspriser och boendekostnader. Restiderna till arbetsplatserna inom är långa för många invånare. har stora delar av landet en oförändrad eller minskande befolkning. Där är underlaget för handel, offentlig och privat service ofta minskande på grund av att jobben och med dem invånarna försvunnit. Som vi ser det har staten ett ansvar att skapa en bättre balans i befolkningsutvecklingen inom landet. En viktig del i detta är hur statliga myndigheter lokaliserar sin verksamhet. Vissa myndigheter har utlokaliserats. Men har flera myndigheter, som haft en i landet spridd verksamhet, gjort omlokaliseringar och försvunnit från många orter. Vi anser att det finns goda förutsättningar att lokalisera ut olika funktioner och verksamheter inom flera stora statliga myndigheter från till andra delar av landet. Staten kan på detta sätt bidra till en bättre balans inom landet, som är till nytta både för och landet i övrigt. Regeringen bör därför ge de större statliga myndigheterna i uppdrag att utlokalisera delar av sina verksamheter från till andra delar av landet.
mot · H3021976 · 2015-10-06 00:00:00 — Svenska djurskyddsregler vid upphandling av livsmedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten, kommuner, landsting och myndigheter vid upphandling av livsmedel ska ställa krav på att dessa framställts med minst de krav som svensk lag och svenska myndigheter ställer på produktionen inom jordbruk och livsmedelsindustri i och tillkännager detta för regeringen. Upphandlingslagstiftningen i behöver omarbetas och bli tydligare efter ett nytt EU-direktiv, som ger möjligheter att ställa krav vid upphandlingar. Vi vill att dessa möjligheter ska utnyttjas i . Det framstår för oss som logiskt och konsekvent att staten och svenska myndigheter, vid upphandling av livsmedel för sin verksamhet och för upphandlad verksamhet, ställer samma krav på hur importerade livsmedel producerats, vad avser djurskydd, livsmedelshygien m.m., som staten och svenska myndigheter ställer på livsmedel som produceras i . Detta bör dessutom kunna leda till att konkurrenskraften för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion ökar. Djur ska ha det bra, skyddas från lidande och så långt som möjligt kunna få utlopp för sina instinkter och kunna utföra sitt naturliga beteende. För oss är det lika självklart som att bonden har goda villkor, att också djur som ger oss köttet, mjölken och äggen ska ha det bra och tas väl om hand. serveras ungefär tre miljoner måltider inom den offentliga sektorn. När vi från staten ställer höga krav på djurskydd och miljö är det inte rimligt att staten, kommuner och landsting köper in mat som inte uppfyller dessa krav till våra skolor, sjukhus och äldreboenden. Det är möjligt att ställa bättre krav på bland annat miljö och djurskydd men det finns mer att göra. Vi vill därför att lagen om offentlig upphandling ska förändras så att det blir enklare att ställa krav på djuromsorg och miljöhänsyn vid upphandling. Vi vill att av all mat som upphandlas och serveras i den offentliga sektorn ska uppfylla högt ställda miljö- och djurskyddskrav och att av allt kött som serveras i skolor och äldreboenden har djurskyddskrav som minst motsvarar de svenska.
mot · H3021977 · 2015-10-06 00:00:00 — Vargstammens storlek och skyddsjakt på varg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillse att beslut om mål för vargstammens omfattning på 170–270 vargar ska tillämpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsjakt på varg i områden med fårskötsel ska få ske redan efter ett angrepp på får och tillkännager detta för regeringen. I rovdjurspropositionen, som antagit , uttalades att målsättningarna för rovdjursstammarna inte får innebära att tamdjurshållningen påtagligt försvåras och att socioekonomisk hänsyn ska tas. En mycket snabb ökning av antalet vargar i har skett från ca 80 vargar 2004 till ca 415 vargar /2015. var vargstammen mellan 35 och 80 vargar. Det av regeringen föreslagna och av beslutade referensvärdet för varg i är 170–270 vargar. Den senaste inventeringen visade på att vargstammen uppgick till ca 415 vargar /2015 med ett osäkerhetsintervall på 328 till 539 vargar. Mot bakgrund av beslut framstår det som anmärkningsvärt att beslutat att vi i ska ha minst 270 vargar och att länsstyrelserna i landet av verket fått i uppdrag att i sin planering utgå från denna målsättning. Länsstyrelserna i har, med målsättning om minst 270 vargar i , fått i uppdrag att planera för en fast vargstam i . Något som inte funnits och som inte rimmar med beslut om en totalt något minskad vargstam i och som inte rimmar med beslut att tamdjurshållningen inte påtagligt ska försvåras. För att tamdjurshållningen inte ska försvåras i fårskötselsområden finns behov av att införa rätt till skyddsjakt på varg redan efter första tillfället då en varg rivit får.
mot · H3021978 · 2015-10-06 00:00:00 — Åtgärder för att rädda ålen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att rädda och öka ålen i svenska vatten samt betydelsen av det yrkesmässiga ålfisket för ålens överlevnad och tillkännager detta för regeringen. Ålens fortlevnad och en ökad mängd ål i svenska vatten kräver flera åtgärder, som vi anser vara mycket angelägna både i och i övriga . har till lämnat sin första rapport om vad som då gjorts och vad för åtgärder som planerades inom ramen för den svenska ålförvaltningsplanen. I en del åar dödas upp mot av de ålar som försöker vandra ut till havet i kraftverksturbinerna. Som vi ser det är det därför angeläget att snabbt minska den stora mängd ål, som dödas i kraftverken. Dessutom behövs en ökad utsättning av ålyngel och en minskning av den stora mängd ål som äts upp av sälar och skarvar. Enligt en utredning, som gjordes av , beräknades enbart knubbsälarna på äta upp lika mycket ål som motsvarar hela det svenska ålfisket. Sälarna och skarvarna i och på är inte utrotningshotade. Tvärtom är de så många, att det för det kustnära fisket och ålens fortlevnad, är mycket angeläget att antalet sälar och skarvar minskas genom en förvaltande allmän jakt. Om ett totalt förbud mot ålfiske införs i , bedömer vi, att effekten skulle bli, att intresset för ålen och dess fortlevnad skulle minska. Det yrkesmässiga ålfiske, som är tillåtet, är därför viktigt för ålens överlevnad.
mot · H3021979 · 2015-10-06 00:00:00 — Straff för förberedelser till och deltagande i terroraktiviteter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förslag ska läggas fram till om straffpåföljd för de som förbereder, finansierar och deltar i terroraktiviteter, och tillkännager detta för regeringen. En översyn pågår bl a kring kriminalisering av deltagande i terroraktiviteter i form av finansiering eller aktivt eget deltagande i terrorhandling. Straff bör kunna utmätas även för förberedande av och träning för terrorhandlingar, som genomförs både i och utomlands i de grupper och organisationer som svenska medborgare rekryteras ur för terrorhandlingar. kan man i finansiera, aktivt delta i terrorgruppers träningsverksamhet eller åka iväg för att delta i strid med och med al-Qaidainspirerade organisationer, utan att detta kan hindras trots svenska myndigheters kännedom. Det finns inte heller någon straffrättslig påföljd efter eventuell hemkomst, om de inte har befunnits skyldiga till krigsbrott, övriga direkta brott eller aktivt deltagit i en direkt terrorhandling. En av de främsta faktorerna för radikalisering är social kontakt med redan radikaliserade. Eftersom de återvändande har nyvunna kunskaper i vapen- och sprängämneshantering, föreligger det en betydande risk för vidare radikalisering samt ökad risk för terroristdåd i . De al-Qaidainspirerade grupperna har också pekat ut och svenska mål som legitima. Svenska medborgares aktivitet i dessa organisationer har i allt väsentligt resulterat i dåd utomlands. till internationella konventioners utgångspunkter får anses följa ett folkrättsligt ansvar för att förhindra och motverka terrorbrott, krigsbrott och borttagande av fri- och rättigheter. Det är en angelägen fråga för invånare och för svenska intressen utomlands att skydda människor i andra länder och att stoppa terroraktiviteter, som utförs av svenska medborgare. Motionen syftar till att regeringen ska lägga fram förslag om ett juridiskt regelverk för att motverka att svenska medborgare förbereder och deltar i terroraktiviteter av olika slag. Regelverken ska också omfatta straffpåföljder när man återvänder till efter att ha medverkat i terroraktiviteter.
mot · H3021981 · 2015-10-06 00:00:00 — ROT-avdrag för jordbruksarrendatorers reparationer, om- och tillbyggnader ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av reglerna för ROT-avdrag avseende jordbruksarrendatorers kostnader för arbeten på bostäder och tillkännager detta för regeringen. Enligt skattelagstiftningen kan ROT-avdrag för arbeten på bostäder på lantbruksfastigheter endast medges för den som äger fastigheten. Det är ofta förekommande att ägare till lantbruksfastigheter, som är utarrenderade, inte är beredda att bekosta reparationer, om- och tillbyggnader på fastighetens bostäder. Men ägarna kan vara beredda att godta att dessa arbeten får utföras om de bekostas av arrendatorn. Detta innebär att några ROT-avdrag varken kan medges för ägaren eller arrendatorn för dessa arbeten. Nuvarande skatteregler missgynnar på ett påtagligt sätt de jordbruksarrendatorer, som på egen bekostnad utför reparationer, om- och tillbyggnader på sina bostäder. Vi anser att denna problematik behöver ses över i en översyn av reglerna för ROT-avdrag.
mot · H3021983 · 2015-10-06 00:00:00 — Krav på skriftliga avtal vid telefonförsäljning ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på skriftliga avtal vid telefonförsäljning både till konsumenter och till enskilda näringsidkare och tillkännager detta för regeringen. Oseriös telefonförsäljning är ett stort problem för konsumenter, småföretagare och delägare i lantbruks/skogsfastigheter. För att komma åt oseriösa telefonförsäljare måste lagstiftningen skärpas. Krav på skriftligt godkännande av avtal vid telefonförsäljning bör införas och gälla både vid försäljning till konsumenter och till enskilda näringsidkare. Det svåra med muntliga avtal i samband med telefonförsäljning är att ”köparen” inte har något ”kvitto” på vad som avtalats. Det är i princip omöjligt att veta om de verkligen har fått höra om alla viktiga detaljer i avtalet. Det enda beviset som finns är ofta en ljudfil, där säljaren spelat in när konsumenten tackat Ja. Men vad säljaren lovat vad avser pris och tjänstens innehåll saknas på ljudfilen. När det gäller försäljning av abonnemang för telefoni och internet är det störst problem för enmansföretagare och personer, som äger del i en skogsfastighet. Småföretagare och delägare i näringsfastigheter har en särskilt utsatt position, eftersom det inte finns någon möjlighet för dem att ansluta sig till Nix-Telefon. De omfattas heller inte av lagreglerna om ångerrätt. Krav på skriftliga avtal ger den stora fördelen att det inte längre kommer att råda några tveksamheter, om ett avtal slutits och om innehållet i det. Dessutom skulle förtroendet för telefonförsäljningsbranschen öka, när oseriösa företag i denna gallras bort.