ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302871 · 2015-10-02 00:00:00 — Säkra lagliga vägar att söka asyl ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa fler lagliga vägar att söka asyl i EU och tillkännager detta för regeringen. Det som utspelar sig i vår omvärld och alla de människor som mister sitt liv på är fruktansvärda tragedier. Men det är en konsekvens av en politik som gör att människor inte kan ta sig till och vare sig säkert eller lagligt. Det tvingar människor att ta livsfarliga vägar. Politiken måste agera och förändras. I ljuset av klimatförändringar, fattigdom, förtryck och förföljelse tvingas människor att lämna sina hem för att söka frihet och trygghet i andra länder. Att söka asyl, och beviljas det om man är i behov av skydd, är en mänsklig rättighet. För att kunna söka asyl behöver en asylsökande dock befinna sig på plats i landet där hen söker asyl. finns det i praktiken nästan inga lagliga sätt för asylsökande att ta sig in i , utöver kvotflyktingssystemet. Istället för EU en politik som systematiskt gör det svårare för människor att ta sig till EU med livet i behåll. Resultatet har blivit en växande människohandel, trafficking och att tusentals människor mister livet när de fraktas på ovärdiga och farliga sätt till . Om EU ska leva upp till sina åtaganden i internationella överenskommelser om de mänskliga rättigheterna däribland flyktingars och migranters rättigheter är det avgörande att det skapas fler lagliga vägar in i EU. Många saknar dessutom ekonomiska medel och den fysiska styrka som krävs att klara den svåra resan till EU. bör skapa förutsättningar för de mest utsatta att ta del av detta skydd. Detta kan till exempel uppnås genom att människor ges möjligheten att söka asyl vid EU-ländernas ambassader utomlands eller genom att utfärda asylviseringar där asylsökande ges visum för att resa till för en säker asylprövning. Mobila ambassader skulle kunna skapas som kan hantera ansökningar om asyl eller om visum. Säkra vägar in i krävs för att människor med skyddsbehov ska kunna söka asyl utan att behöva riskera sina liv. måste aktivt driva dessa krav inom EU och bör också, gärna tillsammans med andra medlemsstater eller andra aktörer, bidra med konkreta förslag på hur ett system med exempelvis humanitära visum skulle kunna utformas. Ett annat sätt är att länder kan öka antalet kvotflyktingar. är ansvarigt för det internationella kvotflyktingssystemet som flyttar personer från flyktingläger till ett tredjeland. Det rör sig om en otroligt utsatt grupp människor som flytt sina hemländer och har fått flyktingstatus enligt den internationella flyktingkonventionen, men som saknar resurser för att fly till ett tryggt land där de kan starta ett nytt liv. Istället är de hänvisade i flyktingläger där de får vänta på att situationen i hemlandet lugnar ner sig eller, om de har väldig tur, blir utvalda för vidarebosättning i tredjeland. Antalet personer som får skydd på det här sättet är dock försvinnande litet som behovet aldrig varit större. måste verka på alla internationella arenor, inom FN och inom EU för ett rättvisare, effektivare och mer solidariskt system för kvotflyktingar, men också själva öka antalet kvotflyktingar till .
mot · H302872 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa monarkin i och tillkännager detta för regeringen. har än en statschef som ärver sitt ämbete. Något som strider mot demokratiska principer och inte bör accepteras i en modern stat. Monarki är inte förenligt med demokrati och bör därför avskaffas och ersättas med ett statsskick där också eventuell statschef utses utifrån demokratiska principer. Det är dags för att avskaffa monarkin. Regeringen bör se över hur statsskick ska se ut efter monarkins avskaffande. Lawen Redar (S)
mot · H302873 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en effektiv och mänsklig etablerings- och integrationsprocess och tillkännager detta för regeringen. reformerades etableringsprocessen för nyanlända. Huvudansvaret fördes över från kommunerna till staten och ansvaret för samordningen och de arbetsmarknadsinriktade insatserna lades på Arbetsförmedlingen, ansvaret för sfi, samhällsinformation och bostäder på kommunerna. får de nyanlända som finns inom processen etableringsersättning och kommunerna får ersättning för sina insatser. Tanken var god. Den första instansen man mötte skulle inte vara och försörjningsstöd. Arbetsmarknadsinriktningen skulle stärkas. Problemet är att introduktionen till det nya landet blivit alldeles för splittrad. Den enskilde får därmed ingen överblick över insatserna. Arbetsförmedlingens samordningsansvar fungerar inte när den nyanlände ändå måste söka upp många olika aktörer. Det rimliga vore att den nyanlände hade ett ställe man vände sig till där allt stöd man behöver samlas. Vi menar inte att allt måste vara på en fysisk plats utan att allt måste finnas i ett sammanhang. Det kan kallas en dörr in. Det kan diskuteras om det är staten eller kommunerna som ska ha detta samordnande uppdrag. Men vi drar slutsatsen att det är kommunerna som har lokalkännedomen och därmed skulle vara den bästa offentliga aktören att ta detta ansvar. Vi menar att huvuddelarna i etableringsreformen inte behöver ändras. Etableringsersättningen och Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsuppdrag ska vara kvar. Men om vi ska få en dörr in så är kommunerna den bästa samordningsaktören. De nyanlända ska snabbt ta sig in på arbetsmarknaden eller vidare till studier men då krävs också att den kompetens man bär med sig snabbt valideras och att svenskundervisningen ytterligare effektiviseras. Små kommuner har inte egen förmåga att få en tillräckligt differentierad svenskundervisning. Därför bör staten ställa krav på samordning så att relevant nivågruppering kan göras och att svenskundervisningen blir mer arbetsmarknadsinriktad. Detta kan göras på flera olika sätt och bör inte regleras av staten. Sfi bör dessutom bli en integrerad del av den grundläggande vuxenutbildningen. En effektiv och mänsklig etablerings- och integrationsprocess skulle kunna innefatta nedan punkter: – ansvaret för samordningen av etableringsprocessen förs över till kommunerna – en dörr in etableras i alla kommuner genom att göra det obligatoriskt – svenskundervisningen för invandrare effektiviseras och att staten ställer krav på samordning så att alla kommuner kan erbjuda relevant nivågruppering – Sfi blir en del av den grundläggande vuxenutbildningen – arbetsmarknadsinriktningen av etableringsprocessen stärks ytterligare – valideringen av de kunskaper som den nyanlända bär med sig sker i en tidig fas av etableringen.
mot · H302874 · 2015-10-02 00:00:00 — Föräldraledighet för förtroendevalda i kommuner och landsting ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunalt och landstingskommunalt förtroendevaldas möjligheter att vara föräldralediga och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten att vara föräldraledig med sitt barn är något vi betraktar som en självklarhet. har en väl utbyggd föräldraförsäkring som de flesta föräldrar tar del av, även om fördelningen mellan män och kvinnor är väldigt skev. Rätten att vara föräldraledig omfattar dock inte alla. Personer med politiska förtroendeuppdrag kan inte ta den för självklar. Förtroendeuppdrag är inte att likställa med en anställning. Således har regelverken för förtroendevalda utgångspunkten att en person innehar sitt uppdrag tills dess att det avslutas genom en mandatperiods slut eller att personen ber om att entledigas. För riksdagsledamöter har dock möjligheten att vara föräldraledig funnits , i och med lagen om ekonomiska villkor för riksdagsledamöter (1994:1065). Något motsvarande finns inte i kommunallagen där ekonomiska villkor för förtroendevalda i kommuner och landsting regleras. Många kommuner har dock på egen hand tillsett att de förtroendevalda har denna möjlighet genom bestämmelser i det kommunala ersättningsreglementet. Det har dock lett till att villkoren ser väldigt olika ut i olika kommuner och landsting. I vissa saknas helt möjligheten vilket gör att kommunal-/landstingsråd eller andra förtroendevalda med uppdrag på tvingas avsäga sig sina uppdrag. Detta har blivit allt mer påtagligt i och med att ålders- och könssammansättningen på denna typ av uppdrag förändrats. motioner till om att reglera villkoren för detta har avslagits med hänvisning till det kommunala självstyret. Vi menar dock att argumenten för en reglering överväger. Det är av stor vikt att personer i olika åldrar ska kunna ta förtroendeuppdrag i kommuner och landsting. För detta ska rätt förutsättningar finnas. En reglering i kommunallagen ger också stöd till de kommuner som vill skapa möjligheter till föräldraledighet men som är osäkra på hur de bör gå tillväga. I en sådan översyn av kommunallagen bör också hantering av sjukskrivningar ingå. Detta bör ges regeringen tillkänna. Lawen Redar (S)
mot · H302876 · 2015-10-02 00:00:00 — Utbildad arbetskraft för ökat bostadsbyggande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla yrkesprogrammen kopplade till byggbranschen för att göra dem mer attraktiva och tillkännager detta för regeringen. När äntligen har en regering som satsar på bostadsbyggandet så ställer detta också krav på en rad olika kompetenser inom byggbranschen. Yrken inom byggbranschen är rankade av Arbetsförmedlingen som bristyrken. uppskrivna prognoser av behovet av ett ökat bostadsbyggande ger en indikation om att inom denna sektor behöver många anställas, och möjligheten att utbilda sig vidare för att kvalificera sig till yrken inom byggbranschen kommer vara en viktig del inom yrkesutbildningen. Inom byggbranschen finns efterfrågan på dels byggnadsarbetare, dels tjänstemän inom byggindustrin. En bra bakgrund för dessa tjänstemän är att kunna byggjobbet från grunden. Det finns säkert flera sätt på vilket detta kan hanteras. En väg kan vara att försöker möta denna efterfrågan. Ute i arbetslivet skulle detta kunna handla om någon form av produktionsledare eller arbetsledare. Yrkesprogrammen behöver bli mer attraktiva för att ska klara av utmaningen med ett ökat bostadsbyggande. Därför är det angeläget att se över hur yrkesprogrammen kan utvecklas, och gärna tillsammans med branschen, för att tillgodose den kompetens som behövs för att ska klara ett ökat bostadsbyggande.
mot · H302877 · 2015-10-02 00:00:00 — Sjukskrivning för studerande med studielån från CSN ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över nuvarande regler så att studenter och arbetstagare får samma villkor vid sjukskrivning, och tillkännager detta för regeringen. Reglerna i studiestödsförordningen följer inte samma regler som gäller om man blir sjukskriven från ett arbete. Det här gäller för studerande som blir sjukskrivna: Man måste vara helt studieoförmögen för att behålla sitt studiemedel från CSN. Det går inte att bli sjukskriven till . Man måste ha studerat och haft rätt till studiemedel precis innan man blir helt sjukskriven för att kunna omfattas av reglerna för studiemedel under sjukdom. Det innebär att om man som studerande först blir sjukskriven på och sedan på så har man ingen rätt att behålla sitt studiemedel från CSN. Varken man är sjukskriven på eller man är sjukskriven på heltid. Hade man däremot blivit sjukskriven på direkt så får man behålla studiemedlet. Denna regel har drabbat många som är sjukskrivna för exempelvis utmattningssyndrom. Om man blir först sjukskriven till , och blir heltidssjukskriven så säger reglerna att man inte får behålla sitt CSN under den första sjukskrivningsperioden, eftersom man inte är helt studieoförmögen. Och eftersom man inte hade rätt till CSN precis innan man blev sjukskriven på så får man inte något studiemedel då heller. Det innebär man i detta fall står utan inkomst under hela sjukskrivningsperioden.
mot · H302878 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av breddad rekrytering till högskolor och universitet och tillkännager detta för regeringen. Lärande och bildning är en kontinuerlig process som sträcker sig över hela livet. Det livslånga lärandet är ett sätt för individen att utvecklas och få ökad frihet. Därför är det bra att regeringen nu investerar i en utbyggnad av vuxenutbildningen och avser att återkomma med förslag om behörighetsgivande kurser inom komvux. Det är också viktigt att validera de olika kompetenser som finns i samhället och ge alla, oavsett tidigare val i livet, en möjlig väg in i den högre utbildningen. Regeringen pratar om vikten av breddad rekrytering till högskola och universitet, vilket är bra. Den svenska högskolan ska vara välkomnande och ett möjligt val för alla som har förutsättningar att klara högskolestudier – oavsett social bakgrund, kön eller funktionsnedsättning. 2008 avskaffades den så kallade 25:4-regeln som innebar att den som fyllt och hade arbetslivserfarenhet uppnådde grundläggande behörighet till högskolan. Regeln bidrog till mångfald och kvalitet i högskolan och uppmuntrade till rörlighet mellan arbetsliv och studier. Möjligheten att införa en liknande regel bör därför övervägas.
mot · H302879 · 2015-10-02 00:00:00 — Översyn av takbeloppet i investeraravdraget ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en översyn av takbeloppet i investeraravdraget och tillkännager detta för regeringen. För var införandet av ett investeraravdrag 2013 en stor framgång som vi länge arbetat för. Investeraravdraget innebär att fysiska personer som förvärvar andelar i ett företag av mindre storlek i samband med företagets bildande eller vid en nyemission kan få avdrag för hälften av betalningen för andelar i inkomstslaget kapital. Avdrag ges på högst per person och år, vilket motsvarar förvärv av andelar för . Investerarnas sammanlagda betalning för andelar i ett och samma företag får uppgå till högst . Investeraravdraget stimulerar investeringar i mindre företag och ökar de mindre företagens tillgång till kapital. Kapitaltillgången är en nyckelfråga för tillväxten av nya företag och omsättandet av idéer i affärer. Jag anser att avdragets införande utgör ett principgenombrott och är ett första viktigt steg. Beloppsgränserna behöver nu följas upp och ses över för att vi ska kunna maximera investeraravdragets möjligheter att stimulera investeringar i tidiga skeden. Detta vill jag att regeringen ges tillkänna.
mot · H302880 · 2015-10-02 00:00:00 — Förenklade skatteregler för fåmansbolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över de nuvarande 3:12-reglerna för en enklare beskattning av fåmansbolag och tillkännager detta för regeringen. Ägare i fåmansbolag måste vid beskattning tillämpa särskilda regler som syftar till att förhindra att högbeskattade tjänsteinkomster omvandlas till lågbeskattade kapitalinkomster. Syftet med reglerna är i grunden gott, men regelverket har i nuvarande utformning flera uppenbara brister, framförallt i samband med generationsväxlingar. Reglerna är onödigt krångliga och ger allt för frikostiga möjligheter till inkomstomvandling i ägarledda företag med få delägare, som de upplevs lägga hinder i vägen för tillväxten och personalförsörjningen i större delägarledda företag. Jag menar att regelverket borde kunna förenklas avsevärt till exempel genom en enkel regel om omvänd proportionalitet mellan å ena sidan delägarnas bruttovinst i förhållande till lönesumman för övrigt anställda, och löneuttagskravet å den andra. En förenkling av de så kallade 3:12-reglerna bör utredas noggrant, med bred representation och med långsiktig inriktning. Utgångspunkten måste vara att de små fåmansbolagen ska ha enklare, inte mer komplicerade skatteregler än större företag.
mot · H302882 · 2015-10-02 00:00:00 — Handledarersättning för personer i arbetsintegrerande sociala företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett särskilt handledarstöd för personer som arbetar på arbetsintegrerande sociala företag som uppfyller kriterierna, och tillkännager detta för regeringen. Arbetsintegrerande sociala företag, , är verksamheter som bedriver näringsverksamhet och uppfyller följande officiella kriterier, enligt och intresseorganisationen : - De har som övergripande ändamål att integrera människor som har svårigheter att få, och/eller behålla ett arbete, i arbetsliv och samhälle, - De skapar delaktighet för medarbetarna genom ägande, avtal eller på annat väl dokumenterat sätt - De återinvesterar i huvudsak sina vinster i de egna eller i liknande verksamheter - De är organisatoriskt fristående från offentlig verksamhet ASF finns nästan över hela landet, men trots att begreppet börjar bli mer och mer känt ute i kommunerna och på nationell nivå, lever många av dessa företag med höga krav på egen ekonomisk hållbarhet trots att själva grundidén är att ASF är till för att personer med arbetshinder ska få arbete som marknadens behov av tjänster och produkter tillgodoses. Handledarna och verksamhetsledaren är väsentliga för kontinuitet i verksamheten, men det är svårt att tjäna ihop medel till deras löner om personalen/medarbetarna också är i behov av extra stöd i kontakter med myndigheter, vara med på besök i vården med mera eftersom det tar tid från det ordinarie arbetet. Alla i ett ASF behöver känna att de arbetar efter av sin egen förmåga, därför måste tidsschema och arbetsuppgifter anpassas efter människorna och inte tvärtom. Det är viktigt med tid för omtanke, men precis som för vilket företag som helst, krävs att lönsamheten finns, och då är alla timmar borta från verksamheten ett intäktsbortfall. En särskild handledarersättning som ligger inom ramen för Arbetsförmedlingen och/eller för personer i behov av extra stöd, skulle hjälpa ASF att leva upp till sin grundtanke.
mot · H302884 · 2015-10-02 00:00:00 — Säker avloppsrening på sjukhus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sjukhus och andra vårdinrättningar bör införa effektiva steg för säker avloppsrening som tar bort rester av antibiotika och andra mediciner och tillkännager detta för regeringen. Förutom att alla företag som är anslutna till avloppsnätet måste klara de generella kraven omfattas vissa branscher också av specifika krav. Det är verksamheter vars avloppsvatten innehåller ämnen som är så skadliga att det krävs olika typer av intern rening innan avloppsvattnet kan släppas ut. Det gäller till exempel biltvättar, livsmedelsverksamhet, sjukhus, tandläkarmottagningar och ytbehandlingsindustri. Den pågående debatten om risken för antibiotikaresistens har medvetandegjort samhället på många olika faror för både människor och djur. Forskning har gjorts av många områden kring antibiotikaresistens, också om antibiotikakoncentrationer och resistens hos bakterier i avloppsvattnet från sjukhus. När vi äter antibiotika kan hälften av medicinen gå rakt igenom kroppen opåverkad. Vi kissar ut den och den hamnar till slut i avloppsvattnet. Antibiotikarester finns i avlopp från sjukhus, i rötslam och gödseltankar. Det gäller alltså att ha koll på vad som händer med antibiotikan när vi har konsumerat den. Även om har bra reningsverk som kan separera bra och dåligt dricksvatten kan ännu bättre avloppssystem som effektivt tar hand om de resistenta bakterierna behövas. Det finns teknik , till exempel filter för att rena urin från antibiotika så att utsläpp av antibiotika från skulle kunna elimineras. Jag anser det vara oerhört viktigt att avloppsreningsverken på sjukhus och andra vårdinrättningar inför steg som tar bort antibiotika och andra medicinrester ur avloppsvatten, och att det ska ges regeringen tillkänna.
mot · H302886 · 2015-10-02 00:00:00 — Krav på fortbildning inom LOV ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortbildning bör finnas i förfrågningsunderlagen när lagen om valfrihetssystem (LOV) används och tillkännager detta för regeringen. Vårdvalet genom LOV (Lagen om Valfrihetssystem) har gjort det möjligt för invånare att bland annat få välja vilken vårdcentral man vill lista sig hos. Varje landsting och region har satt upp ett antal kriterier för vårdcentralernas arbete och den kompetens som ska tillhandahållas. Eftersom LOV eftersträvar jämlikhet mellan offentliga och privata vårdgivare då verksamheterna finansieras med offentliga medel, är det också viktigt att kontinuerlig fortbildning ges till samtliga vård- och hälsocentralers personal. I Krav- och från anger man detta tydligt: ”Verksamhetschefen har ansvar för att enheten och dess medarbetare är uppdaterade i och att verksamheten tillämpar nya vårdprogram och andra medicinska riktlinjer som fastställts regionalt och nationellt. Fortbildning ingår i uppdraget. Verksamhetschefen har ansvar för att medarbetarna utvecklar och upprätthåller adekvat kompetens för uppdragets utförande. Vårdcentralen ska på anmodan delta i sådan utbildning som anordnas kring t.ex. läkemedelsanvändning, försäkringsmedicin, etik, nya medicinska vårdprogram och riktlinjer.” I läns landstings dokument ”Hälsoval Län 2015” skriver man följande: ”Vårdenheten ska redovisa den fortbildning som medarbetarna fått inom primärvårdsområdet. Vårdenheten ska medverka i forskning och utveckling inom primärvårdsområdet. Forskning och utveckling ska ske i samverkan med FoU-enhet. Vid fortbildning för alla personalgrupper gäller Riktlinjer för kompetensutveckling för läkare inom primärvård, Riktlinjer för kompetensutveckling för personal inom primärvård.” ”Verksamhetschefen ansvarar för att personalen har för uppdraget adekvat utbildning och legitimation och får den fortbildning/vidareutbildning som erfordras för att upprätthålla kompetensen och ges tidsmässigt utrymme för att tillhandahålla en god och säker vård.” Dessa två landsting/regioner har skrivit in vikten av fortbildning av personalen i sina dokument för förfrågningsunderlag, vilket är föredömligt. Eftersom det händer mycket i den medicinska utvecklingen är det viktigt att alla professioner på vårdcentralen får den fortbildning som krävs för att hålla sig ajour med nya rön och behandlingar. För att detta ska fungera över hela landet, behöver lagstiftningen om LOV kompletteras med en skrivning om att kraven på fortbildning ska ingå i förfrågningsunderlaget.
mot · H302887 · 2015-10-02 00:00:00 — Belysning av insatsers värde inom vård och omsorg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja socioekonomiska beräkningar inom vård och omsorg för att bättre belysa kostnader och vinster för såväl den enskilde som samhället och tillkännager detta för regeringen. I vår strävan att uppnå jämlik vård i landet, kan nya beräkningsmodeller behövas för att belysa samhällets kostnader inte bara för det som faktiskt åstadkommes inom vård och omsorg, utan även för det som inte görs. Socioekonomiska beräkningar har visat på minskade kostnader för samhället, förutom den personliga vinsten, för personer som lämnat missbruk och kriminalitet. Men detta beräkningssätt kan också användas för insatser kring sjukdom och ohälsa. Rapporten ”Utanförskapets kostnader för en grupp unga vuxna med psykisk ohälsa på ” , utgick från ett projekt i (). I projektet ingick 15 personer (unga vuxna med psykisk ohälsa) som stod utanför arbetsmarknaden och fick aktivitetsersättning från . Kostnaden för projektet, visade på att att aktiva rehabiliterande insatser lönar sig för individ och samhälle, genom att fler får möjlighet till egen försörjning. Förutsättning är samverkan och helhetssyn och ett långsiktigt perspektiv på insatsernas kostnader. Utbildningssatsningen i , ”Att investera ” 2013, lade särskilt fokus på att beräkna kostnader som uppstår för läkarbesök i för gruppen arbetslösa. Man tittade också på vilka hälsoeffekter arbetslöshet kan medföra och hur en ökning eller minskning av arbetslösheten i påverkar kostnaderna för , genom att göra en socioekonomisk analys. Självfallet finns även studier på hur kortade vårdköer för olika typer av vanligare operationer, kan minska antalet dagar i sjukskrivning och därmed snabbare möjlighet att återgå till arbete, vilket också påverkar både den enskildes och samhällets ekonomi. Jag är övertygad om att när medel och insatser ställs mot varandra, är det lika viktigt att ställa frågan vad det kommer att kosta om insatserna inte görs; om det medför nedsatt arbetsförmåga , eller skadar möjligheterna för människor att få ett arbete efter sin förmåga. Att använda socioekonomiska beräkningar för analys av kostnader och vinster inom vård och omsorg, är något som behöver främjas för att uppnå en mer jämlik vård i landets 21 landsting.