mot · H3023149 · 2015-10-06 00:00:00 — Det stöd till installation av solceller för företag, offentliga organisationer och privatpersoner som alliansregeringen inrättade har gjort nytta i omställningen av energisystemet och till näringslivsutveckling inom energiteknikområdet. ändrades stödnivån för installationskostnaderna, till maximalt för företag och högst för övriga. De senaste årens utveckling inom solenergibranschen har varit mycket positiv och priset på solceller har minskat kraftigt. Investeringsstöden är inte längre lika avgörande för att företag och privatpersoner ska våga satsa på solenergi. Branschen själv signalerar att de skulle föredra en stegvis utfasning av stöden. Att som regeringen föreslå att kraftigt öka stödet är inte en bra idé i ett skede då branschen så tydligt är på väg mot egen bärkraft. Regeringens synbara välvilja riskerar tvärtom att skapa ett olyckligt subventionsberoende som på lång sikt är negativt för utvecklingen och den utbredda etableringen av solenergi i landet. Vi avvisar därmed regeringens stöd till solceller. Produktionsstöd, som elcertifikatssystemet, måste dock utvecklas för att i högre grad understödja nya tekniker, till exempel på solenergiområdet, och i lägre grad gynna mogen teknik, på till exempel vindkraft. Det statliga forskningsprogrammet för solenergi omfattar . Vi anser att forskningssatsningen på solceller, termisk solel och solbränslen måste fortsätta även efter 2016. Naturgas är den största energigasen i . Det är en gasblandning som till största delen består av metan. Det är ett effektivt bränsle med mycket låga utsläpp av svavel, kväveoxider, tungmetaller och partiklar. Naturgas släpper ut mindre koldioxid jämfört med olja och mindre jämfört med kol. En stor del av naturgasen används inom industrin men är också viktig vid produktion av el och fjärrvärme. Dock är infrastrukturen för naturgasnätet tämligen begränsad, vilket gör att den inte svarar för mer än av energitillförseln i landet. Energisystemen i de nordiska och europeiska länderna blir allt mer sammanbundna och olika energislag kompletterar varandra utifrån lokala och regionala förhållanden. Naturgasen kan som ett led i utvecklingen ersätta stora delar av den europeiska användningen av olja och kol. Den ryska naturgasen svarar för av världens samlade naturgasreserver och har lett till en bidragsställning gentemot ifråga om efterfrågan på naturgas. Ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv är det därför av stor vikt att infrastrukturen och produktionen av energi i EU-länderna fungerar väl på egen hand. En potentiell utökad marknad för naturgas i , ligger huvudsakligen utefter en tänkt stamledning från till , med grenledningar till och Bergslagen som kan nyttjas för både naturgas och biogas. Ett regionalt gasnät som ansluts till en distributionsterminal och regionens producenter av biogas, skulle ge industrierna i närområdet möjlighet att köpa effektiv energi. Biogas är en förnybar energikälla som vid användning inte bidrar med några nettoutsläpp av koldioxid till atmosfären. Biogas produceras på många olika sätt, till exempel i rötningsanläggningar, deponier, förgasningsanläggningar eller genom to Gas (vindkraft och biogas). facklas tyvärr en tiondel av biogasen bort, vilket är ett slöseri för alla dem som tror på användningen av biogas och som investerat i biogasanläggningar för produktion av konkurrenskraftig och hållbar energi. För att också biogasen ska kunna utvecklas, krävs en infrastruktur för lagring och distribution. Geoenergi levererar ca förnybar energi . Geotermisk energi är värme som hämtas från jordens inre och bildas vid radioaktivt sönderfall av vissa tyngre grundämnen. I har geotermi utnyttjats i begränsad omfattning. I har haft ett system i gång och försörjs fjärrvärmenätet till en fjärdedel med geotermisk energi. Geotermisk energi passar utmärkt till framför allt storskaliga system knutna till fjärrvärmesystem. Man kan använda geotermi för både uppvärmning och elproduktion, beroende på den temperatur som grundvattnet har på det aktuella djupet i berggrunden. Enligt SGU geologiska undersökning, bidrar inte förnybar geoenergi och geotermi till elproduktionen i , eftersom systemen är så kallade lågtemperaturssystem. Men även om det inte produceras någon el i våra geoenergi- och geotermianläggningar, avlastar de användningen av direktverkande el som används för uppvärmning. På våra breddgrader utgör uppvärmning en stor del av behovet, vilket gör förnybar geoenergi till en mycket lämplig energiform. Dessutom har förnybar geoenergi den fördelen att den inte är lokalt begränsad eftersom förutsättningar finns överallt i landet. Det finns ett stort antal förnybara geoenergisystem i . Uppgifter om mellan 500 000 och 800 000 befintliga småskaliga anläggningar nämns i olika sammanhang. Den gratisenergi som är förnybar och finns inlagrad i berggrunden under fastigheter, gör att det drastiskt går att minska inköpen av producerad energi och därtill konkurrensutsätta alternativen, vilket gynnar den fria marknaden. vill därför föra fram geoenergin som en del i landets utveckling till ett än mer hållbart energisystem. Elcertifikatsystemet är ett marknadsbaserat stödsystem som ska öka produktionen av förnybar el på ett kostnadseffektivt sätt. Det har funnits i och varit en stor framgång. När tog plats i regeringen var årsproduktionen från vindkraften 1 miljard kilowattimmar (), och det är därför glädjande att den siffran mer än tiodubblats till och med . slöt ett avtal med om att skapa en gemensam marknad för elcertifikat för att stötta ny, förnybar energi. Målet är att öka den förnybara elproduktionen med fram . De energikällor som har rätt att tilldelas elcertifikat är vindkraft, viss vattenkraft, vissa biobränslen, solenergi, geotermisk energi, vågenergi och torv i kraftvärmeverk. har den förnybara energin vuxit rejält i . ser stora möjligheter med den förnybara energin och står fast vid att ska fullfölja de av fattade besluten och satta målnivåerna om ny förnybar energi och i fortsättningen ny förnybar energi i avtal med . Vi anser också att nödvändiga följdändringar av kvotkurvan för att leva upp till avtalet med ska vara möjligt. Vi anser att det är viktigt att regeringen återkommer med förslag till om nödvändiga förändringar av certifikatsystemet för att fullfölja fattade beslut och ingångna avtal. Vi anser också att elcertifikatssystemet bör anpassas till småskalig elproduktion, så att även egenanvänd el kan få elcertifikat på ett enkelt sätt till ett billigt pris. På lång sikt anser dock att subventioner ska riktas till introduktion av ny teknik, och inte i evighet underhålla redan färdigutvecklad teknik. Vi behöver därför redan nu föra en diskussion om hur en nedtrappning av subventioner för elproduktion bör se ut . Generellt sett anser vi att subventioner bör riktas om från elbranschen till de sektorerna med högst klimatutsläpp. För del handlar det i första hand om satsningar för lägre utsläpp i transportsektorn. Vi säger därför nej till regeringens stöd för marknadsintroduktion av vindkraft. Skatter och avgifter på energiområdet Utvecklingen i elkrävande industri runt om i landet försvåras genom höga punktskatter för både vattenkraft och kärnkraft. En följd av höjda skatter är att långa elkontrakt med elintensiva industrier knappast längre är möjliga. Avsaknad av säkra spelregler minskar stora och långsiktiga investeringar i basindustrier och riskerar att urholka konkurrenskraft. Sänkt skatt på termisk effekt Ett konkurrenskraftigt näringsliv och en stark basindustri förutsätter en trygg och säker elförsörjning. Dock anser vi att rådande marknadsförutsättningar med låga elpriser och ökade produktionskostnader skapar stor osäkerhet på elmarknaden. Utvecklingen i elkrävande industri försvåras ytterligare genom höjda punktskatter. I betalas skatt på den termiska effekten i en kärnkraftsreaktor. Med termisk effekt avses kärnkraftsreaktorns värmeproduktionsförmåga. , Eon och Fortum betalar tillsammans mångmiljardbelopp i effektskatt på kärnkraft. Sedan avregleringen infördes har effektskatten på el mer än tredubblats. Kraftbolagen får genom de ökade skatterna väsentligt mindre resurser för investeringar i förnybar energi och i säkrare kärnkraftverk. Vi är därför mycket kritiska till den skattehöjning som regeringen införde på termisk effekt i kärnkraftsreaktorerna, något vi redan hunnit se orsaka negativa konsekvenser i form av aviserade nedläggningar av reaktorer . Förlusten av elproduktion i dessa reaktorer skapar osäkerhet gällande framtida energiförsörjning, liksom det faktum att de svenska konkurrensförhållandena på energiområdet inte är färdigutredda av EU. anser därför att skatten på termisk effekt bör sänkas tillbaka till den nivå som var innan . Det skulle leda till en minskad skatteintäkt om 2016–2019. Slopa momsplikten på mikroproduktion av el Privatpersoner som egenproducerar förnybar el med hjälp av till exempel ett vindkraftverk eller solceller på taket har möjlighet att sälja den el som blir över efter förbrukning. Överskottselen kan då säljas till elhandelsföretag eller elnätsföretag och privatpersonen får då ersättning för detta. Vi kristdemokrater anser att detta är ett bra incitament i syfte att öka den förnybara elproduktionen. har tillsammans med övriga allianspartier infört den skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el som gäller . Den ersättning som betalas ut för mikroproduktionen av förnybar el är momspliktig, vilket innebär att den som säljer överskottselen måste vara momsregistrerad. Detta gör att det inte är lönsamt att bygga ut sitt solcellssystem mer än vad som täcker den egna förbrukningen. anser därför att regeringen bör se över möjligheterna och effekterna av att slopa momsplikten för dem som bedriver mikroproduktion av förnybar el och säljer sitt elöverskott. Osäkerheten kring energipolitiken framförs som ett stort problem av basindustrin. Även ökande energikostnader framförs som ett hot, även om energikostnaderna varit förhållandevis låga. Oron gäller särskilt stål- och skogsindustrierna som har hög energikonsumtion. Den prisbild som finns påverkas dels av utjämningen mot övriga där avveckling av kärnkraftverken ersätts till en början av fossila bränslen, dels av den oklara energipolitik som bedrivs i inklusive kärnkraftens framtid, monopolprissättning av kraftbolagen samt konkurrens- och ägarförhållanden. , som ett alternativ för lokalisering av elintensiv produktion, är därmed inte längre lika självklart som tidigare, om än fortfarande ett starkt alternativ. Basindustrin strävar efter ett stabilt system för elförsörjningen. ser därför positivt på den parlamentariskt tillsatta som ska redovisa sitt arbete 2017 med fokus –2050. Med anledning av den osäkerhet som råder på energimarknaden vill betona vikten av långsiktiga spelregler för energipolitiken där såväl förnybar energi och kärnkraften ges goda förutsättningar. Under mycket kalla vinterdagar kan det tillfälligt uppstå situationer då elförbrukningen ser ut att överstiga produktionen av el. I dessa situationer räcker de planerade resurserna inte till utan måste då ta reserver som handlats upp i förväg, från den så kallade effektreserven. Den skapas genom att ingår avtal med dels elproducenter om att ställa ytterligare produktionskapacitet till förfogande, dels med elanvändare och elhandelsföretag om att de minskar elförbrukningen. Effektreserven ska finnas tillgänglig mellan och . En administrativ ersättning utges för varje timme som förbrukningsresursen finns tillgänglig i effektreserven och en fast ersättning för produktionsresurserna. Kostnaderna för att använda effektreserven betalas av de balansansvariga företagen. upphandlar effektreserven direkt med resurs- eller anläggningsägaren i en upphandling som sker och där anbudet ska gälla minst 10 MW i ytterligare produktionskapacitet eller 5 MW i minskad elförbrukning, i alla fyra elområdena. Effektreserven är beräknad på att det finns tio kärnkraftsreaktorer i drift under framöver. Det faktum att flera reaktorer nu kommer att lägga ned ökar effektreservens betydelse. anser därför att effektreserven bör förlängas mot det satta målet för avveckling 2020, med avstämning . Vi anser också att upphandlingen av effektreserven bör ske i taget mot , för att garantera aktörerna ersättning för intermittent produktion. Upphandlingen bör även ske eftersom klimatförändringarna bidragit till att även andra perioder kan ge behov av ökad effekt. På grund av begränsad överföringskapacitet i stamnätet från norr till söder är det särskilt viktigt att tas i beaktande vid upphandling av effektreserven, där exempelvis Öresundsverken skulle kunna ha möjlighet att delta i upphandlingen. Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Inrikestransporterna står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp. Energianvändningen i transportsektorn har minskat men fossila bränslen är fortfarande basen och stod för av energianvändningen i inrikestransporterna . [11] Transportsektorn bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och är den sektor som är mest importberoende av energiråvara. och övriga allianspartier genomförde i regeringsställning en lång rad insatser för ett mer fossilfritt . kan vi se resultaten av dessa. Vägtransporternas utsläpp minskar, nya bilars utsläpp har minskat rejält och andelen förnybara drivmedel har ökat kraftigt, inte minst HVO drivmedel. är det land i EU som har högst andel förnybar energi. vill fortsätta arbetet med att stärka svensk miljö- och klimatpolitik. har också drivit frågan om att införa ett så kallat bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. Vi är därför positiva till att regeringen tillsatt en statlig samordnare med uppdrag att utforma ett sådant system. Uppdraget ska redovisas . För att nå målet om fossiloberoende fordonsflotta och ett klimatneutralt 2050 behövs fler politiska insatser för att påskynda omställningen till en mer fossilfri transportsektor och ett miljövänligare klimat. Det krävs långsiktiga och effektiva styrmedel för ökad användning av förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och eldrift samt mot effektivare transporter. För att nå de uppsatta klimatmålen är det nödvändigt att fasa ut de fossildrivna fordonen och premiera miljövänliga bilar. föreslår därför en höjning av fordonsskatten genom en höjning på koldioxidbeloppet. Det är en viktig åtgärd för att minska de fossila utsläppen inom transportsektorn. Med en höjning av fordonsskatten är det dessutom fordonets miljöprestanda som ligger till grund för beskattningen och inte avstånd. Denna skattehöjning beräknas öka statens skatteintäkter med 400 miljoner 2016 och därefter 800 miljoner . Försäljningen av laddhybrider och elbilar har utvecklats mycket snabbt . Supermiljöbilspremien som infördes av alliansregeringen har bidragit till denna utveckling. och övriga allianspartier investerade stora resurser i att bygga ut laddinfrastruktur i regering. har antalet elbilar ökat från cirka 1 200 till 12 000 stycken . För att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas ytterligare. Det stora hindret för ökad andel elbilar är osäkerheten som följer med den så kallade räckviddsångesten. Vi föreslår fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur. Stödet ska kunna ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner runt om i landet och ska kunna användas till publikt tillgängliga laddstolpar för såväl snabbladdning som normalladdning lägger därför –2019 på utbyggd laddinfrastruktur. Vi tror att detta är en viktig satsning för att nå målet om fossiloberoende fordonsflotta . Energi- och klimatrådgivning kan medverka till samhällsekonomisk effektivitet. Därför är det en del av uppdrag. är också alla kommuner tvungna att erbjuda energirådgivning i kommunens regi. Vi anser inte att detta nödvändigtvis tillhör kommunens kompetensområde. Även om många kommuner har valt att samordna sig med andra kommuner så utgör kravet en pålaga som vi menar inte är rimlig. Vi vill ta bort detta krav på kommunerna och förstärker istället uppdrag att erbjuda energirådgivning till privatpersoner och företag, exempelvis via webb och teletjänster via sina regionala centrum. För detta ändamål förstärker vi uppdrag med 2016–2019. Genom denna reform gör vi en besparing på 51 miljoner . Regeringen aviserar i sin budgetproposition 2016 att de ämnar tillsätta ett forum för dialog där smarta elnäts utvecklingsmöjligheter ska diskuteras. För detta avsätter de 2016–2019. Vi anser att denna satsning inte är rimlig utan medlen bör istället läggas på sådant som gör verklig skillnad för utvecklingen av smarta elnät exempelvis genom forskning. Utvidga EU:s handelssystem med utsläppsrätter EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp och energieffektivisering spelar en central roll i arbetet mot miljöförstöring och klimatförändring. har länge varit pådrivande för att utveckla handeln inom EU med utsläppsrätter (ETS – ) som är ett kostnadseffektivt verktyg för att nå klimatmål. Vi anser att handelssystemet med utsläppsrätter bör utvidgas till att omfatta även den övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet. De växthusgaser som omfattas av ETS är koldioxid (CO2), lustgas (N2O) samt perfluorkolväten (PFCs). I EU täcker ETS av de totala växthusgasutsläppen. [13] För är motsvarande siffra . anser att alla växthusgaser bör omfattas av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. EU kan bli mycket bättre på att påverka riktningen för globala klimatförhandlingar. Den globala uppslutningen bakom Kyotoprotokollet är mycket bristfällig. Målet måste vara att formulera ett globalt, gemensamt utsläppsminskningsmål. På som pågår i vill vi därför att inom EU driver på i de internationella klimatförhandlingarna för ett nytt ramverk , för att åstadkomma mer långtgående utfästelser om globalt samarbete, som kan göra verklig skillnad för klimatet. På lång sikt anser vi också att handelssystemet med utsläppsrätter bör vara globalt. Vi kristdemokrater vill att EU:s energipolitik ska vara tillväxtfrämjande och långsiktigt hållbar. För detta måste energiförbrukningen i unionen effektiviseras och moderniseras. Medlemsstaterna bär själva ansvaret för att trygga sin energiförsörjning, liksom för att effektivisera och modernisera sitt energiutnyttjande. EU:s standarder och målsättningar spelar dock en viktig roll i att underlätta och uppmuntra frihandel med energi och bör därför utvecklas. På så sätt skulle det bli lättare för länder som , ett litet exportberoende land med i en princip koldioxidfri elproduktion, att bidra till minskat kolkraftsberoende i till exempel , och genom stärkt leveranssäkerhet av klimatneutral el. ser därför mycket positivt på utvecklingen av energiunionen för att uppnå målen för en säker, hållbar, konkurrenskraftig och ekonomiskt överkomlig energi för EU och dess medborgare. Inte minst den ekonomiska aspekten behöver därför beaktas i det gemensamma arbetet, då begreppet ”energy poverty” etablerats i de länder inom EU där man haft och har finansiella problem och hög arbetslöshet. Det vi i och vant oss vid , med låga elpriser, är det direkt motsatta i , och till exempel. Det finns ett direkt samband mellan trygg energiförsörjning och energifattigdom. En trygg långsiktig energiförsörjning med balans mellan tillförsel och användning ökar förutsättningarna för att undvika att stora och plötsliga prisökningar uppkommer, vilket skulle kunna vara ett särskilt stort problem för hushåll med begränsade ekonomiska resurser. Arbetet med att sammanlänka medlemsstaternas elnät måste därför fortsättas, så att överföringskapacitetens stärks. bör EU underlätta för hushåll som producerar egen el, till exempel från sol och vindkraft, att med goda villkor kunna sälja in elen på nationella och unionsgemensamma elnät. Att kunna garantera en effektiv, modern och hållbar energiförsörjning inom EU är dock inte enbart beroende av EU:s förmåga och vilja på energiområdet. Lika lite som är en ö i , är EU det globalt. Det som sker i resten av världen, påverkar också EU och . har det blivit tydligt hur sårbar den europeiska energisäkerheten kan bli då till exempel försvårar eller helt stryper tillförseln av vissa råvaror och energislag till EU. En sådan beroendeframställning äventyrar inte enbart vår energiförsörjning och energisäkerhet, utan också våra säkerhetspolitiska intressen. Därför bör EU uppmuntra medlemsstaternas egen utvinning, förädling och produktion av råvaror och förnybara energislag i syfte att undvika en sådan beroendeställning Öka klimatbistånd till utvecklingsländer Människans utsläpp av växthusgaser i atmosfären är en av vår tids största politiska utmaningar. Samarbete över gränserna är avgörande om en oacceptabel global temperaturökning ska kunna undvikas. När jordens medeltemperatur ökar drabbas utvecklingsländerna särskilt hårt av torka, jorderosion, översvämningar, parasiter och utbredning av tropiska sjukdomar. Vi har ett moraliskt ansvar att hjälpa och stötta de fattiga länderna på sin väg mot en hållbar utveckling. Det är positivt att regeringen fortsätter att bygga på stödet som alliansregeringen initierade för den gröna klimatfonden (GCF). Den gröna klimatfonden startades för att hjälpa utvecklingsländer att utvecklas på ett hållbart sätt. Av fondens medel ska användas för anpassningsåtgärder och till åtgärder för utsläppsminskning. av andelen som går till anpassningsåtgärder ska gå till små ö-stater, de minst utvecklade länderna och , och resten till övriga utvecklingsländer. Det krävs att de rikare länderna prioriterar att sätta in medel till fonden för att utvecklingsländerna skall kunna bidra till de gemensamt överenskomna klimatmålen. instämmer därmed i regeringens satsning och skjuter till –2019 till den gröna klimatfonden. [1] (). [2] EU-upplysningen (). [3] (). [4] Ekonomifakta (). [5] (). [6] (). [7] (). [8] Geologiska Undersökning (). [9] Energigas (). [10] Geologiska Undersökning (). [11] (). [12] Elbilsstatistik (). [13] European Commission ().