mot · H3022567 · 2015-10-06 00:00:00 — Eftersom antalet familjehem är begränsat har föreslagit att fler familjehem med beredskap att ta hand om flyktingbarn bör rekryteras och utbildas. En nationell kampanj bör därför genomföras. För de barn som ändå inte kan beredas plats i ett familjehem är det viktigt att kommunen kan erbjuda annat lämpligt boende. har det dock saknats laglig möjlighet för kommunen att erbjuda något annat boende än familjehem eller HVB-hem, vilket innebär att väldigt många ensamkommande barn placeras i HVB-hem trots att de inte alltid har sådant behov av stöd och vård. Den statliga utredningen ”Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga” (SOU 2014:3) har föreslagit en ny boendeform, kallat stödboende, som skulle kunna passa en del av de ensamkommande barnen. är positiva till huvudinriktningen i utredningens förslag och bedömer att en sådan ny boendeform kan vara ett konkret sätt att underlätta kommunernas uppdrag som barnens behov tillgodoses. Vi välkomnar att regeringen föreslår att det inrättas en ny placeringsform i form av stödboende. Frågan om att ensamkommande barn försvinner och riskerar att löpa risk för människohandel är en av de mycket svåra frågor som kommunerna hanterar. försvann 300 ensamkommande barn, enligt . En del av dem befaras ha blivit utsatta för trafficking. har lämnat en redovisning till regeringen om vilka åtgärder som vidtas för att uppmärksamma ärenden i vilka barn är utsatta för, eller riskerar att utsättas för, människohandel samt hur arbetet med andra aktörer bedrivs i dessa frågor. har samlat representanter från olika myndigheter för att diskutera ensamkommande asylsökande barn som försvinner i . Regeringen bereder en skrivelse med slutsatser från överläggningen med . Det arbetet behöver ha högsta prioritet. 3.4 Barn som omhändertagits ska inte utvisas tillsammans med olämplig förälder har det förekommit fall där barn till asylsökande familjer av olika orsaker har omhändertagits. Oavsett orsaken till att barnet omhändertagits uppstår det ett problem när familjen får ett utvisningsbeslut. Barnen ska plötsligt utvisas tillsammans med föräldrarna som tidigare bedömts inte kunna eller inte ansetts lämpade att ta hand om barnet. I andra fall utvisas barnen helt ensamma. Fråga uppstår således om vem som har ansvaret för detta barns välbefinnande när utvisning sker. Genom propositionen om svensk migrationspolitik i globalt perspektiv genomfördes en förändring i lagen om vård av unga som innebar att utlänningslagen alltid går före lagen om vård av unga (LVU). som har haft till uppgift att se över den nya lagstiftningen har inte föreslagit några ändringar avseende dessa barn. Vi anser att barn som omhändertagits enligt LVU inte ska utvisas från , såvida det inte finns en lämplig vårdnadshavare i hemlandet. Denna regel ska dock endast gälla i de fall då omhändertagandet skett för att vårdnadshavaren ansetts olämplig, inte i de fall då barnet eller ungdomen själv är orsaken till omhändertagandet. Denna fråga bör utredas skyndsamt. I avvaktan på en ändrad lagstiftning bör verkställigheten av alla avvisnings- och utvisningsbeslut med tvångsomhändertagna barn som saknar lämplig vårdnadshavare inhiberas. Ska vi långsiktigt klara flyktingmottagandet på ett bra sätt kan vi inte fortsätta att välkomna asylsökande in i ett långvarigt utanförskap. Att snabbt få jobb och bostad är viktiga nycklar, men också att kan ge besked inom rimlig tid och att kommunerna klarar av mottagandet på ett bra sätt. Därför har vi kristdemokrater lagt fram en rad förslag för ett bättre mottagande och en bättre integration. 4.1 Bekämpa bostadsbristen för asylsökande och nyanlända behöver höja sin bostadsproduktion, av såväl hyresrätter, bostadsrätter, ägarlägenheter som småhus. Grundläggande strukturproblem på den svenska bostadsmarknaden gör att byggandet släpar efter efterfrågan. Den mest framträdande åtgärden består i att målmedvetet angripa hindren för bostadsbyggande hinderbana i form av krångliga och tidskrävande planprocesser, svårtydbara bullerregler, byggregler med mera. Tiden från idé till att en nyckel sätt i en ny dörr måste göras kortare, mindre kostsam och lättare än vad den är . Den reformagenda som präglade den tidigare regeringens arbete då ansvarade för bostadsfrågorna, har stannat av. I flertalet frågor urholkar den nya regeringen utredningsresultat och förslag. Istället för att korta processen och minska kostnaden för hur en bostad blir till, vill nu regeringen vrida klockan tillbaka då man med subventioner hoppades stimulera till bostäder. De planerade investeringsstöden leder emellertid till snedvridningar av marknadsvillkoren som förlamar marknadens aktörer i bostadsbyggandet. Det blir mer angeläget för byggföretagen att uppfylla regler för att få subventioner istället för att utveckla en kostnadseffektiv produktion. När antalet asylsökande och nyanlända ökar kraftigt uppstår en akut bostadsbrist. Bostadsbristen drabbar enskilda, både de som väljer eget boende och de som bor i anvisade boende med låg standard. För att snabbt minska den akuta trångboddheten och kostnaderna krävs dels att ges rätt att själva äga boenden för asylsökanden och att kommunernas planprocess kring tillfälliga bostäder förenklas. Det finns anledning att både införa en temporär förenklad planprocess för att möta det akuta behovet av tillfälliga bostäder och dels en långsiktigt förenklad planprocess som möjliggör för kommunerna att klara tillfälliga toppar exempelvis när det gäller lokaler för barnomsorg eller bostäder för nyanlända. har asylsökande samma rätt till dagersättning oavsett om de väljer att bo i boende eller ordnar eget boende (EBO). Trots namnet har EBO blivit inneboende, inte eget boende. Konsekvensen är trångboddhet, frekventa flyttar och socialt utanförskap. Det finns fall där tio till tolv personer trängs i en tvårumslägenhet. Oseriösa aktörer utnyttjar situationen och handel med adresser förekommer. EBO leder även till att nyanlända koncentreras till vissa områden. Lokalpolitiker i kommuner som och har därför länge försökt uppmärksamma oss rikspolitiker på de svåra och allvarliga konsekvenser som EBO medför. Vi behöver en jämnare fördelning mellan landets kommuner av såväl nyanlända som asylsökande. Både för invandrarnas skull och för att underlätta arbetet med att ta emot och slussa in dem i samhället. För att fler ska välja anläggningsboende, och för att därmed bryta den destruktiva trångboddheten behöver EBO-lagen ses över och ekonomiska styrmedel användas på lämpligt sätt. har vi en akut situation i flyktingmottagandet som kräver insatser av mer tillfällig karaktär. Men den långsiktiga frågan – att bryta den destruktiva trångboddheten – måste återkomma längre fram i syfte att hitta en hållbar boendesituation för asylsökande och nyanlända. 4.2 Rätt att arbeta måste asylsökande som vill arbeta (få ett undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd s.k. AT-UND) lämna in godtagbara identitetshandlingar eller på annat sätt medverka till att klarlägga sin identitet. Detta villkor infördes som ett sätt att få fler asylsökande att klarlägga sin identitet. Enligt har det skett en stor ökning av antalet asylsökande som har fått AT-UND . Det förklaras till stor del med ett högt antal asylsökande samt att många kommer från , där majoriteten kan styrka sin identitet. Enligt är antalet asylsökande som har ett arbete dock fortsatt lågt, hade 447 personer ett arbete och det är en minskning jämfört med föregående år. Däremot har antalet personer som har en praktikplats ökat avsevärt. Mottagningsenheterna har påbörjat ett samarbete med kommuner, ideella organisation, företag och andra för att informera om asylsökandes möjlighet att praktisera. Antalet asylsökningar har ökat och handläggningstiderna likaså. Därför är det mycket viktigt med sysselsättning och att fler kan arbeta om de har möjlighet. Arbete och språk är nycklarna in till samhället ur flera hänseenden. är en del av problemet med långa handläggningstider att många fortfarande inte uppvisar någon typ av handling som kan klargöra identiteten. anser dock att det inte är troligt att det skulle vara just möjligheten att få arbeta som är avgörande för om en asylsökande hjälper till att klargöra sin identitet eller inte. Det är troligen ett flertal andra faktorer som påverkar benägenheten att klargöra identiteten. Enligt förekommer det att asylsökande tror att det får negativa konsekvenser att de styrker sin identitet. finns det dessutom andra verktyg för att få asylsökande att medverka till att klarlägga sin identitet som troligen har större effekt än en villkorad rätt till AT-UND. informationsinsatser är viktiga för att få asylsökande att förstå vikten av att klarlägga sin identitet. Nuvarande villkor för rätten till AT-UND bör också vägas mot att all typ av sysselsättning, särskilt om det kan innebära en faktisk inkomst, är av godo för såväl den enskilde som för samhället i stort. Därför anser att villkoret om identitetshandlingar för att få AT-UND bör tas bort. 5 Flyktingpolitik inom EU 5.1 Dublinförordningens brister vid stora flyktingströmmar Dublinförordningen tillkom som ett sätt att fördela ansvar för asylsökanden mellan EU-länderna. I denna förordning fastslås att asyl ska sökas i ”första asylland”, alltså det land i unionen som flyktingen anlände till först. Denna ordning har sina fördelar och sina nackdelar. Den medför en tydlighet om var en person ska söka asyl. Det gör att ingen riskerar att hamna utanför systemet när inget medlemsland vill ta hand om personens asylansökan och det tar bort möjligheten att söka asyl i flera länder . Dublinförordningen är i grunden bra men har visat sig ha uppenbara brister när ett mycket stort antal flyktingar söker sig till . Viljan att ta emot flyktingar och pröva deras ansökan minskar i vissa länder, framförallt de i södra med yttre gräns dit många flyktingar först anländer. I praktiken släpps ett stort antal igenom utan att personuppgifterna dokumenteras. Möjligheterna ökar därmed att söka sig till ett annat land och många väljer att åka till exempelvis eller . Alla länder i EU ska enligt internationella konventioner ta ansvar för de flyktingar som kommer till . Ändå är det i huvudsak , och som tar emot flyktingar. Vi har sett att vissa EU-länder stänger sina gränser. Det är inte hållbart och inte heller i enlighet med det ansvar varje land har att leva upp till flyktingkonventionen. Om alla länder i EU tog emot lika många asylsökande som gör per invånare, skulle EU ta emot över fyra miljoner flyktingar. kan tillsammans ta emot fler än de 600 000 som sökte asyl i . Därför behövs en uppgörelse om ett kvotfördelningssystem i . EU måste också fortsätta bistå och med flyktingmottagandet som man ska fortsätta att rädda liv på och förhindra den inhumana människosmugglingen. Flera länder har också uppvisat avsevärda brister i mottagandet av flyktingar. arbetar inom EU för att se till så att sådana missförhållanden inte tolereras. 5.2 Barn på flykt inom EU Barn och unga som tvingas lämna sin familj och sitt hem genomgår ett stort trauma. Många har dessutom upplevt svårigheter före och under flykten. Ovissheten samt oron för anhöriga i hemlandet utgör en svår psykisk press när barnet väl är i . har antalet ensamkommande barn ökat avsevärt. Enskilda medlemsstater kan göra undantag från Dublinförordningen och låta personer söka asyl trots att de inte kom dit först. Men med tanke på de förhållanden som råder i vissa länder borde denna möjlighet nyttjas oftare. När det gäller barn har i en dom uttalat att barn huvudsakligen ska kunna få sin sak prövad i det land där de befinner sig om de inte har fått ett avslag i annat medlemsland. Även innan den domen kom och oavsett dess initiala effekter menar att det borde vara en skyldighet för att inte skicka tillbaka barn till länder där det finns risk att deras rättigheter kränks. För att tydliggöra rättsläget inom hela EU bör ett sådant undantag införas på EU-nivå. 5.3 Fler kvotflyktingar till EU och – alla ska ta emot kvotflyktingar , , bedömer att ungefär 960 000 människor runt om i världen är i behov av så kallad vidarebosättning. Det är dessa flyktingar som sedan brukar kallas för kvotflyktingar. Antalet kvotflyktingar som tog togs emot av EU var ca 5 500. tar emot ungefär 1 900 kvotflyktingar . I EU var det tretton länder som tog emot kvotflyktingar . Kvotflyktingsystemet är en av få lagliga vägar in till . Vår målsättning är att ska verka för ett ökat ansvarstagande från EU i denna fråga. Alla ska ta emot kvotflyktingar och fler kvotflyktingar totalt ska tas emot i EU. Därför behövs en uppgörelse om ett kvotfördelningssystem i . anser dessutom att ska ta emot fler kvotflyktingar inom ramen för UNHCR:s vidarebosättningsprogram, som vi sätter press på andra länder att göra detsamma. 5.4 Nödvisum – skapa lagliga vägar in Framväxten av den omfattande illegala flyktingsmugglingen beror delvis på den restriktiva visumpolitiken inom EU. går det inte att söka asyl i EU på distans från utlandet. Man kan inte heller få visum till ett EU-land för att söka asyl. Många människor på flykt ser sig därför hänvisade till illegala och hänsynslösa flyktingsmugglare. anser att gemensamma steg bör tas från EU:s länder att i samarbete med UNHCR öppna möjligheten att söka nödvisum före inresa till EU. 5.5 Kännbara sanktioner mot länder som bryter mot EU:s gemensamma politik ska garantera att alla asylsökande får en rättssäker och human behandling oavsett vilket EU-land de kommer till, detta sker . Det finns alltför många EU-länder som inte tar sitt ansvar i flyktingpolitiken och som inte lever upp till de gemensamma besluten när det gäller bemötandet av asylsökande. I flera länder sköter exempelvis polisen asylärenden, vilket är oacceptabelt. Alla medlemsstater måste kunna erbjuda flyktingar en human och rättvis behandling och leva upp till kraven i EU:s gemensamt beslutade regler på asyl- och flyktingområdet. Vi vill att kraven skärps med verkningsfulla sanktioner mot länder som inte lever upp till sina åtaganden. 5.6 Hjälporganisationerna ska få ökat stöd Vi behöver ta tillvara de enskilda krafter och organisationer som vill och kan hjälpa. Gåvor till frivilligorganisationer strömmar in. Enskilda vill hjälpa till i flyktingmottagandet. Här behöver kommunerna jobba tillsammans med enskilda och det civila samhället. Ofta är det organisationer som Röda Korset, eller som finns på plats i de mest drabbade områdena. Det civila samhället är oersättligt och förtjänar samhällets erkännande och stöd. I rådande läge är det därför obegripligt att regeringen väljer att höja skatten på gåvor till hjälporganisationer. Även och andra hjälporgan behöver mer resurser för att kunna intensifiera sina insatser. 6 Anhörig- och anknytningsinvandring Familjens betydelse för upplevelse av gemenskap, trygghet och stabilitet i en ständigt föränderlig omvärld kan inte nog betonas. Ur ett integrationsperspektiv är därför familjen helt central. Som anknytning till person som redan bor i räknas make/maka/registrerad partner eller sambo samt barn . Vuxna syskon eller föräldrar till vuxna barn kan normalt inte få uppehållstillstånd som anknytning. Enligt fick 42 435 personer tillstånd på grund av anknytning . Av dessa var antalet anhöriga till flyktingar/skyddsbehövande ca 13 000 personer. Cirka 400 fick uppehållstillstånd på grund av hushållsgemenskap. gäller ett försörjningskrav (5 kap. 3 b § UtlL). Anknytningspersonen ska kunna försörja sig själv och ha en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och den som söker uppehållstillstånd. 6.1 Försörjningskravet får inte splittra barnfamiljer krävde att ett undantag för barnfamiljer när försörjningskravet infördes. Argumentet ur ett kristdemokratiskt perspektiv är att vi aldrig vill medverka till splittring av barnfamiljer – barn behöver sina föräldrar. Det är ett tydligt barnperspektiv. EU-regler medger heller inte rätten att införa försörjningskrav för flyktingar, kvotflyktingar och alternativt skyddsbehövande, något som vi anser som fullt rimligt. Här splittras tidigare anknytning på grund av krig och förföljelse till skillnad från dem som migrerar exempelvis på grund av arbete eller en helt nyetablerad anknytning. har även verkat för den lagändring som innebär att föräldrar med barn i i flera fall ska kunna ansöka om och beviljas uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning inifrån . var det så att exempelvis en asylsökande som fick barn i och sedan avslag på sin ansökan var tvungen att åka till sitt hemland och söka uppehållstillstånd på anknytning. I en del fall innebar det en lång och osäker väntan som inte låg i barnets intresse. Tack vare ändrades denna bestämmelse. Vi fortsätter att verka för att familjesplittring så långt som möjligt ska undvikas. Familjen är i många kulturer inte begränsad till kärnfamiljen utan det är brukligt att man tar ansvar för sina föräldrar när de blir äldre. fanns en så kallad ”sista-länken”-bestämmelse som omfattade en person vars samtliga nära släktingar var bosatta i . Därmed kunde gamla föräldrar med barn i få möjlighet att återförenas med sin familj. motsatte sig att denna bestämmelse togs bort. kan man endast få uppehållstillstånd i som anhörig om man ingått i samma hushållsgemenskap och bott tillsammans till dess att barnet eller barnen lämnade hemlandet. Vidare får det inte gå från det att barnet fick uppehållstillstånd och det bör därtill ha funnits ett beroendeförhållande mellan barn och föräldrar under den tiden. Det ligger förstås i sakens natur att om vuxna barn har flyttat eller flytt till är det ingen självklarhet att deras föräldrar har anledning eller möjlighet att göra detsamma. Men med stigande ålder och tilltagande oförmåga eller sjukdom ökar behovet av närhet till anhöriga. Att då uppfylla alla de nämnda kraven är i de flesta fall omöjligt. Att inte ge en äldre förälder vars samtliga nära släktingar är bosatta i möjlighet att komma hit är inhumant. vill att ”sista länken” återinförs och att detta förenas med ett försörjningskrav för anhöriga i den utvidgade familjen. 6.3 Kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas – tvåårsregeln Den person som söker uppehållstillstånd för att få leva med en person i kan beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som gäller – den så kallade ”tvåårsregeln”. Om förhållandet upphör innan utgången av ska personen ifråga återvända till sitt hemland. Regeln kom till för att förhindra skenäktenskap. Det har dessvärre visat sig att kvinnor som misshandlas av sin partner försatts i en tvångssituation. De har helt enkelt haft att välja mellan att fortsätta utstå psykisk eller fysisk misshandel eller att bli utvisade från . Därför ändrades lagen och kan den person som utsatts för våld eller annan allvarlig kränkning under förhållandet, och av det skälet lämnat detsamma, beviljas fortsatt uppehållstillstånd även om förhållandet upphört innan förflutit. Lagändringen förefaller inte ha inneburit att situationen förbättrats i avsedd omfattning. Kvinnor som borde ha fått stanna har inte fått det. En orsak till detta är att även om kvinnan brutit upp från förhållandet på grund av exempelvis misshandel, krävs även att sammanboendet inte varit helt kortvarigt och att förhållandet från början var seriöst. Om man finner att förhållandet varit oseriöst eller kortvarigt, bedöms orsaken till uppbrottet som relativt oväsentligt. I betänkandet Kvinnor och barn i rättens gränsland (SOU 2012:45) påpekar regeringens utredare att tusentals kvinnor, , söker hjälp efter att ha utsatts för våld av sina svenska män. Utredningen menar att kunskapen hos kvinnorna är bristfällig och att informationen borde bli bättre. Det finns tyvärr exempel på män som systematiskt utnyttjar utländska kvinnor genom att inleda ett förhållande med dem och antingen överge dem eller på annat sätt göra så att de tvingas lämna förhållandet. Dessa män är väl medvetna om att kvinnorna kommer att utvisas om förhållandet upphör innan har gått. För att kunna utreda om det finns skäl att misstänka att referenspersonen kan komma att förgripa sig på sökanden , eller för att fastställa att han tidigare förgripit sig på sambo eller maka, bör en kontroll göras genom registerutdrag. Vi menar att utdrag från brottsregistret avseende brott mot liv och hälsa 3 kap., brott mot frihet och frid 4 kap., frid och sexualbrott 6 kap., ska hämtas in för samtliga referenspersoner. Även meddelande om besöksförbud ska hämtas in. menar att det även bör göras en kontroll utifrån folkbokföringsregistret samt register om tidigare anknytningsförfrågningar. Det kan ge en bild av om någon tidigare ansökt om uppehållstillstånd p.g.a. anknytning till personen ifråga. På så sätt kan ingen sätta i system att inleda ett förhållande och sedan överge personen i fråga inom tvåårsperiodens utgång. I de fall det framkommer att referenspersonen tidigare dömts för brott mot kap. 3, 4 eller 6 i bör sökanden alltid informeras om detta muntligen. De svenska ambassader som hanterar ansökningsprocessen bör även få i uppdrag att ge sökande en mer fullödig information om vilka rättigheter de har och vilket skydd som kan ges. En sådan information bör inkludera reglerna kring tvåårsgränsen. Den som utsätts för misshandel och kränkningar ska inte vara utlämnad till den som begår brottet. Den situation som alltjämt råder innebär att det uppfattas som att lite stryk ska man tåla. Det är helt oacceptabelt. Ytterligare steg behöver vidtas för att kvinnorna som blir misshandlade inom tvåårsperioden inte ska försättas i en tvångssituation. 7 Arbetskraftinvandring och fri rörlighet Vi vill se fler vägar in till för den som vill komma hit och arbeta. Arbetskraftsinvandringen är viktig för att möta utmaningen med och åldrande befolkning. Studenter som studerat i bör ges möjlighet att stanna för att söka arbete eller starta företag här. behöver vi förbättra arbetet med att stävja att systemet med arbetskraftsinvandring missbrukas och utnyttjas i fel syfte. Arbetskraftsinvandring förbättrar svenska företags möjligheter att hitta rätt personal och gynnar tillväxtmöjligheter. Arbetskraftsinvandring är av stor vikt för att möta den demografiska utmaning som står inför med en åldrande befolkning. EU har infört ett så kallat ”” som ger högkvalificerade personer rätt att invandra till EU om man lever upp till vissa kriterier och kan uppvisa ett anställningsbevis. är positiva till detta men vår grundsyn är att personer ska kunna komma till EU för att arbeta oavsett kvalifikationsgrad eller meriter. I nästa steg borde det också ges möjlighet att få ett ”” för att komma till EU och söka arbete. 7.3 Fri rörlighet och fattiga EU-medborgare Den fria rörligheten för EU-medborgare och deras familjemedlemmar har positiva effekter för ekonomin och har stor betydelse för jobbtillväxten. har hemlösa EU-medborgare blivit alltmer synliga på gator och torg . Många av dessa utsatta EU-medborgare kommer från och . Situationen för dessa grupper i hemländerna är en nyckelfråga då många av dem lever i utsatthet och fattigdom. Diskrimineringen av, och fördomarna om romer, är utbredd. Utsattheten, diskrimineringen och fattigdomen gör att många romer har lågt förtroende för de offentliga institutionerna, ofta saknar identitetshandlingar och registrerar sig inte för att få tillgång till sjukvård, sociala förmåner och utbildning. Vi tycker att det är bra att ett samarbetsavtal har ingåtts mellan och och anser att motsvarande även bör införas mellan och . arbetar många hjälporganisationer för att förbättra situationen för romer i och . Därför är det viktigt att slå vakt om gåvoskatteavdraget som bidrar till att hjälporganisationerna kan fortsätta med sina angelägna insatser. 8 Uppvärdera medborgarskapets betydelse Medborgarskap är inte vad som helst. Det innebär rättigheter och skyldigheter. Det är varje persons skyldighet att ta ansvar för samhället genom att bidra för att främja det gemensamma bästa. Att följa lagarna – så länge de inte bryter mot naturliga rättigheter – är en annan medborgerlig skyldighet.