mot · H3023244 · 2015-10-07 00:00:00 — Det finns myndigheter som av olika skäl inte har möjlighet eller är lämpliga att vara lokaliserade i andra lokaler eller andra områden. Exempelvis museer som och eller myndigheter som t.ex. och föreslås utgöra undantag från den nya beräkningsmetoden. Ändringen bör tillämpas för hyreskontrakt som tecknas efter . Den allmänna inriktningen är att ESV bör få en starkare roll än i att styra mot kostnadseffektiva lokallösningar. Utgångspunkten ska vara att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför samt att befintliga myndigheter i i flera fall bör överväga alternativa placeringar i exempelvis närförorter. För det tredje är ett anslag 1:20 KPI-effekter uppsatt. Därpå redovisas en besparing om . Besparingen är hänförlig till den avvisade bensinskattehöjningen från regeringen. liberalernas förslag kommer i denna del att något dämpa prisökningstakten i ekonomin som helhet, vilket medför lägre utbetalningar i transfereringssystem som är kopplade till inflationens utveckling. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning liberalernas anslagsfördelning, mnkr Avvikelse jämfört med regeringen, mnkr Vissa garanti- och medlemsavgifter Ökade resurser för utvidgad granskning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av anslagsökning ang. finansiell folkbildning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Konsekvensändring av ändrade arbetsgivaravgifter. Reducerade rikthyror för vissa myndigheter. Beräkningstekniskt anslag avseende avvisad bensinskattehöjning. Utgiftsområde 3: Skatt, tull och exekution Utgiftsområdet omfattar huvuduppgifterna beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. En väl fungerande skatteadministration och skatteuppbörd är central i ett välfungerande samhälle. Medborgarnas förtroende för skattesystemet är avgörande för möjligheten att upprätthålla finansieringen av den offentliga sektorn. Regeringens förändringar på skatteområdet risker här i flera fall att försämra skattesystemets legitimitet och den långsiktiga skattemoralen. Försämringar av ROT-avdraget riskerar, som påpekats av bland annat ESV, att leda till ökat svartarbete. Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Medborgare och företag som kommer i kontakt med myndigheterna ska få en enhetlig behandling och de ska känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. Detta ska gälla oavsett sådant som geografisk hemvist, kön eller könsidentitet, funktionsnedsättning, religiös tillhörighet, sexuell läggning eller etnisk bakgrund. De regelverk och rutiner som myndigheterna själva disponerar över ska vara så enkla som möjligt. För att medborgare och företag ska känna stort förtroende för verksamheten är det väsentligt att myndighetsutövningen är enhetlig och rättssäker. Det gäller till exempel handläggningstider och rättstillämpning. Myndigheterna inom området ska därför fortsätta att prioritera insatser för att ytterligare förbättra enhetligheten och rättssäkerheten. Medborgarens kontakt med myndigheter inom området bör även förbättras genom ett fortsatt arbete för att tillgodogöra sig myndighetsservice på elektronisk väg. Hit hör exempelvis tjänsten Mina meddelanden. har cirka 260 000 medborgare och företag anslutit sig till tjänsten som innebär att de kan ta emot sin myndighetspost elektroniskt på ett säkert sätt. En rapport från Inspektionen för socialförsäkringen bedömer att så kallad onödig efterfrågan (dvs. ärenden som kommer in till myndigheten efter att medborgarens tidigare kontakter eller informationssökning inte har lett till önskat resultat) uppgår till vid kontakter med skatteupplysning gällande samtal om beskattning och folkbokföring. Detta visar tydligt att det återstår ett arbete för att förbättra utformningen av blanketter och webblösningar, särskilt med avseende på språket. Den kartläggning genomfört inom ramen för regeringsuppdraget om jämställdhetsintegrering ligger helt linje med liberalernas prioriteringar om ett likartat bemötande i myndighetskontakter oavsett kön. Kartläggningen visade att förbättringar kunde ses i riktning mot ett mer jämställt bemötande jämfört med den kartläggning som genomfördes . Viss skillnad mellan kvinnor och män finns dock fortfarande i kontakt mellan medborgare och myndighet i samtal med Skatteupplysningen eller vid besök på servicekontoren. Det är centralt att fortsätter arbetet i denna del. För att genomföra och administrera den kemikalieskatt som liberalerna föreslår under utgiftsområde 20 stärker vi anslag 1:1 med för . Anslag 1:3 stärks i samma syfte med 6 miljoner för . Anslagshöjningarna följer de rekommendationer som ges i betänkandet SOU 2015:30. De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi gör att hoten mot befintliga skattebaser ökar. Det är därför fortsatt viktigt att myndigheterna inom utgiftsområdet samverkar med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. har också att förhålla sig till behovet av internationellt konkurrenskraftiga skatter, såväl i utformning som i nivåer. Inom tullområdet vill liberalerna markera vikten av att fullt ut deltar i och aktivt verkar för fler EU-gemensamma lösningar. Den unionstullkodex som kommer att tillämpas är i detta perspektiv mycket välkommen. För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom en avvägning av mål. Verket ska dels eftersträva säkerhet i leveranskedjan och förebygga och bekämpa brottslighet inom tullområdet samt verkställa uppbörden av beslutade tullsatser, skatter och avgifter, dels eftersträva att medborgare och företag känner förtroende för verksamhet, i synnerhet att tullförfarandet ska vara enkelt och obyråkratiskt. För liberalerna är internationalisering, utbyten och handel positiva och för samhällets utveckling helt avgörande företeelser. Detta ställer särskilda krav på en väl fungerande och rättssäker utövning av myndighetsutövning av tullkaraktär. Om TTIP-förhandlingarna leder till att ett transatlantiskt frihandelsavtal tecknas finns det anledning att se över förändrade förutsättningar. Detta gäller i synnerhet de förändringar i handelsflöden som kan tänkas uppstå vid ett förändrat regelverk och de förändrade behov som följer för kontroll av klareringar och bedömning av uppbörd. Detta frihandelsavtal är avgörande för den globala ekonomiska utvecklingen och stärkandet av flera av de länder som är ledande i arbetet för spridandet av liberala värden och mänskliga rättigheter. Ett av mandatperiodens främsta politiska mål bör därför vara undertecknandet av ett . liberalerna avser därför att noggrant följa på vilket sätt ett sådant avtal kan påverka behov och förutsättningar. liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2016–2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:2 samt 1:3. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution liberalernas anslagsfördelning, mnkr Avvikelse jämfört med regeringen, mnkr Konsekvensändring, införd kemikalieskatt. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Konsekvensändring, införd kemikalieskatt. Utgiftsområde 4: Rättsväsendet I utgiftsområde 4 ingår myndigheter inom polisen och åklagarväsendet, domstolsväsendet samt kriminalvården. Dessutom ingår , , , , och . liberalerna har varit pådrivande för att polisverksamheten har samlats i en nationell myndighet. Den nya organisationen ger nya förutsättningar att samla expertis kring ovanliga brott och att upptäcka mönster där gärningsmän har hela som verksamhetsfält. Under alliansregeringen gjordes också en kraftig utbyggnad av rättsväsendet. finns över 20 000 poliser i tjänst. har också allmänhetens trygghet ökat påtagligt, vilket visas av de regelbundna nationella trygghetsundersökningarna (NTU). Men arbetet måste fortsätta. En prioriterad uppgift är nu att fler brott ska upp och leda till att gärningsmannen får en påföljd. För att polis och åklagare ska kunna utreda fler brott behövs specialisering och tydligare ansvarsfördelning. Vi vill ha fler civila utredare med expertkunskaper, till exempel inom it-brott eller ekonomisk brottslighet. En synlig och lokalt närvarande polis är A och O för att allmänheten ska känna sig trygg. Det är lika viktigt i våra storstäder som på mindre orter och landsbygd. Övergången från närpolisområden till lokalpolisområden får inte leda till att den lokala förankringen minskar, utan det är tvärtom av stor betydelse att polisens samarbete med andra aktörer i lokalsamhället ökar. liberalerna har verkat för att lokala poliskontor inrättats i utsatta stadsdelar där otryggheten är stor, och utvärderingar från visar att de har effekt. Brottsförebyggande rådets undersökningar visar att andelen ungdomar som begår brott har minskat tydligt . Den bästa insatsen för att ungdomar inte ska fastna i en kriminell livsstil är att arbeta förebyggande och snabbt fånga upp ungdomar i riskzonen. Socialtjänst, polis, skola och andra aktörer måste ha ett tätt samarbete. Arbetsmetoden med så kallade sociala insatsgrupper, där olika aktörer samordnar sina insatser för en ung människa på väg in i en kriminell livsstil, har visat sig framgångsrik och behöver spridas över landet. Skyddet mot sexualbrott och brott i nära relationer måste stärkas ytterligare. har våldtäktsbegreppet breddats till att omfatta fall där offret inte gjort motstånd för att hon varit i en särskilt utsatt situation. Vi vill komplettera sexualbrottslagstiftningen med en separat bestämmelse om sexuella handlingar som genomförs utan en persons samtycke. Även den som borde ha förstått att det inte funnits något samtycke ska kunna dömas. liberalerna vill även skärpa lagstiftningen om kontaktförbud och få en ökad användning av elektronisk fotboja. I särskilt allvarliga fall ska kontaktförbudet kunna gälla en hel kommun, så kallad omvänd kommunarrest. Det är gärningsmannens rörelsefrihet som ska begränsas, inte offrets. Hatbrott fortsätter att vara ett allvarligt problem för individer och grupper som är utsatta för andras fördomar på grund av religion, sexuell läggning, hudfärg eller någon annan personlig egenskap. Hatbrott måste hanteras mer professionellt och de drabbades förtroende till polisen och rättsväsendet måste höjas så att fler människor vågar anmäla, berätta om vad de utsatts för och kan utgå från att myndigheterna går till botten med anmälningarna. Rekryteringen till uppdraget som nämndeman behöver breddas, så att fler nämndemän har annan bakgrund än partipolitisk. Nämndemän ska finnas i första instans, det vill säga tingsrätt och förvaltningsdomstol. I högre instans ska målen enbart avgöras av lagfarna domare. Insatserna mot den organiserade brottsligheten behöver byggas ut och det internationella samarbetet förstärkas. Vi i liberalerna är inte rädda för ett tätare samarbete mellan på brottsbekämpningens område. Tvärtom ser vi det som en huvuduppgift för EU. EU:s polissamarbete Europol bör uppgraderas till ett FBI, en europeisk polismyndighet med befogenhet att utreda allvarliga brott där flera länder berörs. Vi stöder också förslaget om att ta ett första steg mot en europeisk åklagarmyndighet. Med de nya hotbilder som och omvärlden står inför måste insatserna mot våldsbejakande extremism och rekrytering till terrornätverk trappas upp. Det behövs såväl förebyggande insatser som förbättrad underrättelse- och utredningskapacitet. Vi har betydligt högre ambitioner än regeringen när det gäller att driva på arbetet för att förebygga radikalisering till våldsbejakande extremism, och vi anser också att regeringens medelstilldelning är otillräcklig när det gäller stödet till insatser på lokal nivå. Vi gör ett särskilt påslag till anslag 1:1 på och tillskjuter därtill under anslag 1:15 öronmärkta för stöd till lokalt arbete i kommuner för att förebygga radikalisering till våldsbejakande extremism. Dessa pengar ska riktas till lokala samarbeten där kommuner och andra aktörer ska ingå. Lagstiftningen mot terrorism behöver skärpas så att det införs ett särskilt förbud mot att ta emot utbildning i terrorverksamhet och att resa i syfte att ansluta sig till terrorverksamhet. Även lagstiftningen om pass kan behöva ses över, liksom lagstiftningen om deltagande i terrorgruppers verksamhet. Det är av största vikt att reformer av lagstiftningen sker med full respekt för grundläggande rättssäkerhetsprinciper och de medborgerliga fri- och rättigheterna enligt . Den riktade satsning regeringen föreslår för att motverka terrorism och rekrytering till terrorism är i och för sig välkommen, men otillräcklig. För att lagföringen ska bli effektiv behövs även förstärkta resurser i utredningsorganisationen. Vi öronmärker under anslag 1:3 för att anställa ytterligare åklagare med särskilt ansvar för terroristmål vid riksenheten för säkerhetsmål. På grund av händelseutvecklingen i vår omvärld kan det förutses att det svenska rättsväsendet därtill kommer att behöva hantera fler ärenden gällande krigsförbrytelser m.m., brottsformer som är extra resurskrävande att utreda och lagföra. För detta ändamål tillskjuts ytterligare under anslag 1:3 till vid internationella åklagarkammaren, som ansvarar för exempelvis brott som kan inrymmas i Romstadgans definition av folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Sammantaget innebär detta en förstärkning av med . För att förstärka barns och ungas rättigheter vid tvångsomhändertaganden enligt LVU i enlighet med förslagen i SOU 2015:71 behövs förstärkningar av anslaget för rättsliga biträden m.m. Vi anvisar därför och därefter under anslag 1:12. Den fortsatta justeringen av pris- och löneomräkningen som vi föreslår får därutöver effekter på anslag 1:3, 1:4, 1:5, 1:6 och 1:8. Däremot är och Säkerhetspolisen undantagna från vårt förslag, vilket gör att anslag 1:1 och 1:2 inte påverkas. Det lokala brottsförebyggande arbetet behöver utvecklas genom bland annat ökad kunskapsspridning, förstärkt samverkan mellan olika aktörer och ökat stöd till olika brottsförebyggande projekt runt om i landet. Den förstärkning av anslaget 1:15 som regeringen föreslår är i och för sig positiv, men alltför låg. Jämfört med regeringen anvisar liberalerna i ökat anslag . Därtill kommer den öronmärkta satsning som ovan föreslås för lokalt arbete mot radikalisering till våldsbejakande extremism. liberalernas anslagsfördelning, mnkr Avvikelse jämfört med regeringen, mnkr Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Åtgärder mot radikalisering. Fler åklagare i terrormål. Fler åklagare i krigsbrott. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Genomförande av Barns och ungas rätt vid tvångsvård – Förslag till ny LVU. Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Ytterligare ökade anslag. Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Åtgärder mot radikalisering. Utgiftsområde 5: Internationell samverkan Utgiftsområde 5 rymmer en rad frågor med anknytning till relationer till, och överenskommelser med, andra stater och internationella organisationer. Här ingår bland annat freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, forskning, andra insatser som rör säkerhetspolitik och nedrustning samt samarbetet inom , Nato, EU, FN och . Två myndigheters verksamhet faller inom utgiftsområdets ram: och . För liberalerna har det alltid varit en självklarhet att ska vara en del av det internationella samarbetet. Vi är tydliga med att säkerhet tryggas bäst i samarbete med andra. Till skillnad från regeringen menar vi att det ryska agerandet måste få konsekvenser också för säkerhetspolitiska vägval. har utgått från att vill samverka med Nato i kris såväl som i krig. saknar vi de säkerhetsgarantier från Nato som följer med ett medlemskap. Säkerhetspolitiskt befinner vi oss därmed i ett ingenmansland, vilket är en farlig position för ett litet land med ett utsatt läge. liberalernas mål är en Natoanslutning under innevarande mandatperiod. Inget annat kan på ett lika avgörande sätt förbättra vår nationella säkerhet. Vårt ställningstagande för ett svenskt Natomedlemskap redovisas närmare under utgiftsområde 6. EU är det viktigaste och mest centrala forumet för utrikespolitik. ska vara en aktiv, engagerad partner som driver arbetet framåt, såväl när det gäller EU:s utrikespolitik som i samarbetet i övrigt. ska vara ett land i kärnan av EU. Vi ser också att det i vår oroliga omvärld finns ett fortsatt stort behov av internationell kris- och konflikthanteringsförmåga. I arbetet för fred och säkerhet, konfliktlösning och internationell samverkan har () en särställning. FN:s roll försvåras dock allvarligt av bristande effektivitet och motsättningar mellan demokratier och diktaturer. FN behöver reformeras för att bli mer handlingskraftigt och trovärdigt. liberalerna vill att i EU, FN och andra internationella organisationer ska vara en stark röst för demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet i en värld där dessa grundläggande principer är långt ifrån självklara. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan liberalernas anslagsfördelning, mnkr Avvikelse mot regeringen, mnkr Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet Utgiftsområde 6: Försvar och samhällets krisberedskap Den verksamhet som finansieras under utgiftsområde 6 kan delas in i fyra grupper: Försvar, Samhällets krisberedskap, Strålsäkerhet samt Elsäkerhet. Vi lever i en säkerhetspolitiskt orolig tid. Den ryska militära aktiviteten i ökar och det ryska tonläget mot och våra grannländer blir allt hårdare. Den ryska ambassaden i har beskyllt för att ligga bakom konflikten i och hotar med att ett Natomedlemskap kommer att få allvarliga konsekvenser för svensk del. ambassadör i slår fast att ryska kärnvapen kan riktas mot danska örlogsfartyg. fortsätter att frakta vapen över gräns och vägrar ta avstånd från separatisterna i östra . Under ett årtionde har satsat stort på att rusta upp sin krigsmakt. Den ökande repressionen mot det civila samhället , liksom kränkningarna av t.ex. hbt-personers rättigheter, visar på ett alarmerande sätt att den politiska utvecklingen i landet går åt helt fel håll. Den ökande ryska militära förmågan och brutaliseringen av det ryska ledarskapet i kombination med den pågående försvagningen av demokratiska strukturer är en klar riskfaktor. Den ryska aggressiviteten nådde en ny gräns då gick in med militär i och annekterade . Det ryska agerandet förklarades med behovet att försvara den ryska minoritetens rättigheter. I själva verket handlade det om att säkra strategiska land- och kustområden och förhindra integration med väst. Det ryska agerandet strider mot såväl internationell rätt som avtal ingångna av . Det ryska agerandet kommer också att få följder för säkerhetspolitik . De skäl som angav för inmarschen i och 2014 skulle lika väl kunna åberopas för hot mot de baltiska länderna. finns ett avtal om eldupphör mellan och på plats, det så kallade . Men vapenvilan är mycket skör. har nonchalerat omvärldens skarpa uppmaningar att respektera avtalet och dra tillbaka allt stöd från separatisterna. trappades stridigheterna i upp. Konflikten i har utvecklats till en krigssituation. Detta sker i ett av EU:s grannländer, i närhet. Därutöver har den ryska militära kapaciteten blivit mer offensiv också i vårt närområde. Ryska stridskrafter uppvisar ett mer aggressivt militärt övningsmönster över och vi har sett hur den militära aktiviteten i och runt ökat. har upplevt en konstaterad ubåtskränkning. Vårt land, liksom våra nordiska grannländer, har utsatts för upprepade ryska kränkningar i luften och till sjöss. har också konstaterat att det största underrättelsehotet mot 2014 kom från . Spionaget beskrivs som omfattande och har ökat i samband med Ukrainakrisen. Säkerheten i vårt närområde, i synnerhet i , är kraftigt försämrad. Svensk försvarspolitik måste ställas om. Den nationella dimensionen ska prioriteras. Försvaret av måste vara Försvarsmaktens huvuduppgift. För liberalerna är det givet att försvarsförmågan måste öka för att möta en ny och bistrare verklighet. liberalerna har länge betonat betydelse för ett effektivt försvar av . Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget menar vi att har en försvars- och säkerhetspolitisk särställning. Att enbart addera ett mekaniserat kompani till , i tillägg till det stridsvagnskompani som liberalerna genomdrev 2009, räcker inte. Det är inte rätt sätt att tillvarata strategiska potential. Med långräckviddiga robotvapen på ön kan vi ingripa mot i stort sett allt som rör sig på egentliga yta. Det ger oss möjlighet att med kraft och mycket tidigt möta en motståndare. kommer sannolikt att beröras i händelse av en konflikt i vårt närområde. liberalerna föreslår därför att en bataljonsstridsgrupp, vars stomme är tung kustrobot och långräckviddigt luftvärn, placeras på ön. Därigenom skulle också potentiella motståndares möjlighet att agera mot avsevärt försvåras. Remilitariseringen av den mest strategiskt belägna delen av kan inte vänta. Det som finns på när kriget börjar, är det som kommer att finnas på när kriget är slut. Att placera övertaliga robot 70 på representerar en viktig tröskelhöjning för och försvaret av . Hemvärnet på bör tillföras ytterligare eldkraft genom två kompanier med robot 70 när vapnet avvecklas inom den övriga krigsorganisationen. Rapporterna om främmande undervattensverksamhet runt är frekventa. kunde vi också konstatera en kränkning av våra inre vatten. har inget annat val än att nu återuppbygga den förmåga till avancerad ubåtsjakt som vi förfogade över . Den enskilt viktigaste brickan i detta är luftburen ubåtsjakt. bör nu anskaffa Sea Hawk för att snabbt återfå förmågan att jaga och bekämpa ubåtar från luften. Sjöminor är ett billigt, men mycket effektivt sätt att begränsa en sjögående motståndares handlingsfrihet. Med tanke på omvärldsläget måste vår förmåga till minstrid utvecklas. Det handlar om planering, övningar och materielanskaffning. En nationell, svensk försvarsförmåga måste också bygga på att hindra en motståndare från att stiga i land. En angripare som skaffat sig ett brohuvud blir väsentligt svårare att handskas med. Vid en eventuell extra anskaffning av haubitsar till det svenska försvaret anser därför liberalerna att en del av dessa bör tilldelas marinen som kustartilleri. Tillsammans med tung kustrobot kommer de att verka starkt avhållande mot försök till landstigningar på svensk kust. Med det allt mer osäkra omvärldsläget i vårt närområde ökar behovet av att ha ett trovärdigt nationellt försvar med stark tröskelförmåga. Vid ett väpnat angrepp ligger vår bästa chans i att möta en fiende tidigt och innan fienden stigit i land. Detta har fått att prioritera flygstridskrafterna. Vårt stridsflyg är den enskilt viktigaste komponenten i detta. Ett flygvapen är dock inte bara flyg, utan också vapen. Den bristande beväpningen av stridsflyget måste åtgärdas. Vi behöver anskaffa moderna jakt- och attackvapen för att ha tillräcklig uthållighet i händelse av krig. Det är dock inte tillräckligt att ha många stridsflygplan om inte flygförarna är väl tränade och planen tillräckligt beväpnade. Fler flygtimmar ger bättre förutsättningar att upprätthålla den samlade kompetensen i stridsflygsystemet.