mot · H3023055 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att expertskattens konstruktion och funktion bör utredas, i syfte att stärka förmågan för verksamheter i att rekrytera utländska nyckelpersoner, och tillkännager detta för regeringen. I den globala ekonomin är det konkurrens om talangerna och experterna. Mer fördelaktiga regler i länder i vårt närområde kan innebära att dessa länder ter sig mera attraktiva när internationella företag väljer land för nyetableringar. Det är ett problem att verksamheter i från och till upplever svårigheter att rekrytera nyckelpersoner som skulle kunna stärka både det enskilda företagets och konkurrenskraft. infördes en så kallad expertskatt som omfattade nyckelpersoner. Denna skatt var dock mindre generös än i andra länder, inte minst i relation till vårt grannland , och 2012 utvidgade alliansregeringen reglerna till att gälla alla med en månadslön över en viss nivå. Även om antalet personer med expertskatt har ökat sedan de nya reglerna infördes är det förhållandevis få personer som omfattas av reglerna i , exempelvis i relation till . I var det 2012 cirka 4 500 personer som fick expertskatt, vilket ska jämföras med ca 600 personer i (av de totalt ca 1 000 verksamma utländska experterna). Särskilt påtaglig är skillnaden när det gäller utländska forskare. I var det 2012 ca 1 850 verksamma forskare, vilket är tio gånger fler än i , detta trots att den svenska ekonomin är dubbelt så stor som den danska. Det finns flera anledningar till att kan attrahera fler utländska experter och forskare: I gäller expertskatten och i . Den danska expertskatten gäller även danska medborgare som flyttar hem i utlandet, medan den svenska enbart gäller utländska medborgare. Inkomstgränsen för att godkännas som nyckelperson är betydligt högre i än i . I infaller expertskatten vid av den svenska arbetskraftskostnaden (jämfört med i ). De danska expertskattereglerna är mer generösa än motsvarande svenska regler när det gäller kategorin forskare. Prövningen i utgår från riktlinjer för grundforskning och tillämpad forskning. Detta innebär i praktiken att det i räcker att forskaren har en doktorsexamen, medan det enligt praxis i förutom avlagd doktorsexamen också krävs postdoktoral tjänstgöring för att skattelättnad ska medges. tidsbegränsning är en av de mer restriktiva i . och har ingen begränsning. I och beviljas skattelättnader . pekar i en rapport på problemet med bristande förutsägbarhet kring expertskatten och att detta leder till att utgången av ansökan inte kan förutses. Exempelvis uppger svenska universitet och högskolor att reglerna är problematiska då man inte vill erbjuda anställningar under falska premisser. Allting tyder på att konkurrensen mellan länderna om utländsk spetskompetens kommer att öka, och det är sannolikt att trenden med allt förmånligare villkor för utländska forskare, experter och nyckelpersoner fortsätter. För att stärka i den globala ekonomin behövs reformer som gör det enklare att attrahera talanger och experter. En reformerad expertskatt kan vara en sådan reform. bör därför tillkännage för regeringen att expertskattens konstruktion och funktion bör utredas i syfte att stärka förmågan för verksamheter i att rekrytera utländska nyckelpersoner.