ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302788 · 2015-10-02 00:00:00 — Generell sänkning av arbetsgivaravgifterna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna och tillkännager detta för regeringen. Den som har en fot i företagandet och en i politiken ser näringslivspolitikens möjligheter och begränsningar. Politiken kan aldrig i sig självt skapa jobb och företagande. Däremot kan politiken skapa förutsättningar för ett gott näringslivsklimat genom att möjliggöra för riktiga företagare att skapa riktiga jobb. En sänkning av arbetsgivaravgiften har länge efterfrågats av företag och näringslivsorganisationer. En sänkning av arbetsgivaravgiften skulle leda till att de tillväxtskapande företagen fick behålla mer av sina intäkter och kunde investera dem i nya jobb och andra tillväxtskapande satsningar. Investeringen i sänkta arbetsgivaravgifter kan ställas mot kostnaden för utanförskap och arbetslöshet, både för statskassan och för de utsatta personer som inte kommer in på arbetsmarknaden. Under Alliansens regeringstid halverade vi arbetsgivaravgifterna för ungdomar. Det har gjort det lättare för många att få sitt första jobb. Regeringen vill fördubbla arbetsgivaravgifterna för ungdomar. Det kommer öka kostnader med för de arbetsgivare som har ungdomar anställda. Att göra det dyrare att anställa unga är helt fel när vi har hög ungdomsarbetslöshet. En utredning bör tillsättas med uppdraget att se över regeringens tillväxtskadliga politik samt komma med förslag på hur en generell sänkning av arbetsgivaravgiften från till kan genomföras. Reformen finansierar sig själv genom att stimulera arbetsmarknaden och göra det mer attraktivt att anställa.
mot · H302789 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra ämbetsmannaansvaret och tillkännager detta för regeringen. Statens uppdrag är att lägga grunden för ett gott styrelseskick. Men det offentliga – med sin ofantliga makt – ska inte skapa problem utan underlätta för individen. Staten ska finnas där som ett skyddsnät om individens eller entreprenörens drömmar inte skulle slå in. Det offentliga och dess tjänstemän ska inte lägga krokben för den som har snubblat på sin resa, utan hjälpa upp och stärka individen. För att säkerställa att personer i det offentligas tjänst uppträder på korrekt sätt och uppfyller sina åtaganden enligt förvaltningslagen behöver ämbetsmannaansvaret återupprättas. Ämbetsmannaansvaret framhöll tjänstemannens ansvar för sin myndighetsutövning. Den som missbrukade sin ställning eller försummade sina åtaganden kunde ställas under straffrättsligt ansvar på ett mer långtgående sätt än vad som är möjligt med dagens regler om tjänstefel. En statlig tjänsteman kunde enligt 18 § i den tidigare statstjänstemannalagen åläggas disciplinpåföljd, om han uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosatte vad som ålagts honom i hans tjänst och felet inte var ringa. 1975/76:52) Bland övriga påföljder fanns böter och fängelse, men även avsättning och suspension. avskaffades ämbetsmannaansvaret och ersattes med regler om tjänstefel. Från starten kom reformen att kritiseras från remissinstanser och riksdagspartier. Utredningar och lagstiftningsmässiga förändringar har gett oss det system för ansvarsutkrävande som vi har . har ett flertal skandaler avslöjats i kommunala förvaltningar och statliga ämbetsverk. Skattepengar har förslösats på orimliga kommunala projekt, en generaldirektör mobilsurfade i utlandet för och enskilda näringsidkare trakasseras av kommunala tjänstemän. Sammantaget riskerar detta att rubba medborgarnas förtroende för det offentliga. Det är djupt oroande. Medborgarnas bekymmer måste mötas med adekvat lagstiftning. har en stolt modernhistoria med låg korruption. Vi behöver återinföra ämbetsmannaansvaret för att stävja den utveckling som skett under . Medborgarna ska känna förtroende för att offentliga tjänstemän fullgör sina åtaganden och följer gällande lagar och regler. För att garantera detta behöver vi återinföra ämbetsmannaansvaret.
mot · H302790 · 2015-10-02 00:00:00 — Tydlig redovisning av företagens skatt och sociala avgifter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett krav på att ska ange hur mycket ett företag har betalat i skatt under inkomståret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till () att utreda redovisningsreglerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett krav på att varje lönebesked måste visa arbetsgivarens skatt och sociala avgifter för den anställde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utdelning av medalj vid öppnande och tillkännager detta för regeringen. Enligt uppgick statens intäkter till (Prognosutvärdering , ESV). Det är pengar som till stor del betalats in eller på andra sätt möjliggjorts genom landets tillväxtskapande företag. Lejonparten av sköter sin ekonomi och betalar in sina skatter . Det är hög tid att deras tillväxtskapande insatser och deras bistånd till statskassan visas på ett tydligt sätt för kunder och konsumenter. bör få i uppdrag att sammanställa den skatt som ett företag bidragit med och redovisa den på företagets skattekonto. Vidare bör den presenteras sökbar på hemsidan så att kunder och konsumenter kan se företagets tillväxtskapande och stöd till samhällets utgiftsområden. () bör sedermera utreda hur redovisningsreglerna (exempelvis BFNAR 2012:1 och K3-reglerna) kan ändras så att uppgiften om hur mycket ett företag bidragit med till stöd för samhällets utgiftsområde och hur många arbetstillfällen som ett företag skapat , är det första som framkommer i årsredovisningen. På samma sätt bör varje löntagare upplysas om den skatt och arbetsgivaravgifter som arbetsgivaren betalar för den anställde . Detta kan med fördel anges på arbetstagarens lönebesked eller på arbetstagarens inkomstdeklaration. Avslutningsvis föreslås att vid det ceremoniella öppnandet av utdela medalj till den som skapat flest arbetstillfällen i . [Motionärernas namn]
mot · H302791 · 2015-10-02 00:00:00 — Tillgång till öppen geodata ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa öppna geodata för offentlig sektor i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över finansieringsmodellerna för att kunna möjliggöra öppna geodata i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att harmonisera den offentliga sektorns geografiska data nationellt och internationellt och tillkännager detta för regeringen. Digitaliseringen är den enskilt största förändringsfaktorn . En viktig fråga inom digitaliseringen är införandet av öppna geodata. finansieras geodata i huvudsak genom ett system där myndigheter som Lantmäteriet tar betalt för sin service till myndigheter och företag. För att bättre kunna ta tillvara de samhällsvinster som öppna geodata kan medföra anser jag att vi bör se över finansieringsmodellen och därigenom underlätta allmänhetens och företagens tillgång till öppna geodata. Flera andra länder, däribland och , har infört öppna geodata från sina myndigheter fritt tillgängliga på nätet med stora samhällsekonomiska vinster. För att kunna möjliggöra öppna geodata behövs enligt min mening en finansieringslösning där myndigheterna inte tar betalt för sin service mellan sig själva och till företag. Öppna data utan ny finansieringsmodell skulle innebära sämre tillgång, sämre kvalitet och mindre samhällsekonomiska vinster för geodata. Finansieringen måste lösas på både statlig nivå, landstingsnivå och nivå. Enligt skulle, ur ett investeringsperspektiv, ett öppnande av Lantmäteriets geografiska data kosta runt . Kostnaden består av den offentliga ersättningsfinansiering som krävs för att kunna slopa de avgifter Lantmäteriet tar från användarna. Kostnaden består bland annat av ajourhållning och förvaltning av systemen. Men eftersom många av användarna av geografiska data handlar med statliga medel är den verkliga kostnaden för staten mycket lägre än så. En stor del av avgifterna handlar om en rundgång av pengar. Utöver att se över finansieringsmodellen behöver vi en standardisering för att få enhetliga geodata. Det skulle kraftigt förbättra såväl samhällsplanering som katastrofinsatser. Arbete med standardisering pågår såklart, men bör intensifieras eftersom det innebär ett hinder för att utnyttja potentialen med geodata. Framtidens tjänsteleverantörer av data och dataspecifikationer behöver enligt min mening vara ”gränslösa” och därmed så enkla som möjligt att använda. För att uppnå bästa tillgängliga geografiska data är det helt nödvändigt att harmonisera den offentliga sektorns geografiska data även internationellt.
mot · H302793 · 2015-10-02 00:00:00 — Översyn av de svenska särreglerna för kemikalier ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU och måste ha samma regler och avgifter för kemikalier och tillkännager detta för regeringen. Sedan EU-inträdet har har haft egna regler och avgifter på olika kemikalier. Detta har tyvärr lett till att många svenska företag betalar mer i avgifter och också varit förbjudna att använda vissa kemikalier. Därmed har vissa företag tvingats att upphöra med verksamheten i och istället flytta utomlands. Konsekvensen är att tvingas importera produkter och varor från andra länders produktion. Länder som är medlemmar i ska ha samma regelverk. Om vi ska ha andra regelverk måste det gynna svensk produktion, och inte missgynna vår produktion, som visar sig vara fallet . Med samma regelverk upphör också den illegala importen av produkter från utlandet. Den illegala importen av skadliga fabrikat gör så att konkurrenssituationen blir orättvis och missgynnar de företag som försöker följa svensk lagstiftning. Jag vill därför be regeringen att se över möjligheterna att ta bort de svenska särreglerna för kemikalier och se till att avgifterna blir likvärdiga inom hela EU. Risken är annars att konkurrensen blir lidande och att svenska jobb flyttas utomlands.
mot · H302794 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa länsstyrelserna och överföra deras uppgifter till lokala och regionala organ respektive andra statliga myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra till försöksregion för avskaffandet av länsstyrelserna och tillkännager detta för regeringen. är regeringens främsta företrädare i länen. Målsättningen för 21 länsstyrelser är att säkerställa att de mål som riksdag och regering satt upp också efterlevs och genomförs genom att vara respektive läns tillsynsmyndighet. har i uppdrag att som första prövningsinstans hantera frågor som exempelvis rör överklagade detaljplaner och bygglov. Beslut som fattas av politiska företrädare kan därför via ett överklagande till överprövas av en enskild tjänsteman. Således blir det viktigare för invånarna vem som anställs på vissa statliga befattningar än vem de i fria val väljer att företräda dem i kommunen. Därmed går uppdraget längre än att endast är en tillsynsmyndighet. Utredningen ”Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning” presenterades för den förra alliansregeringen och tar bland annat upp roll. I ett exempel pekar utredningen också på den rollkonflikt som kan uppstå inom ramen för arbete om myndigheten själv är nära knuten till det objekt som man ska fatta beslut om. Dessutom gör olika länsstyrelser helt olika bedömningar i de ärenden som de hanterar, vilket skapar en stor osäkerhet hos både privatpersoner, företag, kommuner och andra berörda. Denna osäkerhet är i sig direkt skadlig och hämmar utvecklingen då fastighetsägare ibland väljer att avstå från att sätta igång bostadsbyggnationsprojekt som de ser en risk i att kommer att stoppa. gav alliansregeringen också i uppdrag att utreda den statliga regionala förvaltningen för att se hur förvaltningens utformning kan bli såväl tydligare som mer samordnad. Politiska frågor som berör respektive län torde först och främst beslutas och behandlas av politiska och demokratiskt valda företrädare. bör hanteringen av exempelvis överklaganden istället hanteras av förvaltningsdomstolen i länet i motsats till . Möjligheten bör därför beaktas att i lämpligt sammanhang se över de 21 länsstyrelsernas roll med syfte att myndigheten avskaffas och dess uppgifter överförs till lokala och regionala organ respektive andra statliga myndigheter. I har regionen redan tagit över det regionala utvecklingsansvaret och ansvaret för näringslivsfrågorna, uppgifter som i andra län tillfaller länsstyrelserna. Detta gör särskilt lämpligt som försöksregion för avskaffande av . Detta bör ges regeringen till känna. Boriana (M)
mot · H302795 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskaffande av laglotten och tillkännager detta för regeringen. Lagstiftningen när det gäller arv är otidsenlig och behöver uppdateras. Laglottssystemet infördes och innebär att bröstarvingarna har rätt till hälften av sin arvslott även om arvlåtarens vilja säger något annat. Rätten till laglott regleras i 7 kap. (1958:637) och innebär en fortsatt lagstadgad rätt för bröstarvinge att ärva hälften av sin arvslott. Detta innebär att en bröstarvinge som inte har någon kontakt med sin förälder eller ännu värre plågar, trakasserar och till och med misshandlar föräldern ändå har rätt till sin laglott. En översyn av laglottssystemet inträffade då den dåvarande regeringen i proposition 1986/87:1 Äktenskapsbalk m.m. bland annat föreslog att nuvarande regler om rätt till laglott skulle behållas. menade lagutskottet att laglotten ännu inte kunde anses ha spelat ut sin roll för bröstarvingarna. Detta är nu och en ny översyn av laglotten torde därför inte vara orimlig. Sedan den senaste översynen gjordes har vi dessutom gått med i EU. trädde nya EU-regler i kraft vilka möjliggör för svenska medborgare bosatta utomlands att välja bosättningslandets regler om arv och därmed kringgå laglottssystemet. Kan det verkligen vara lagstiftarens intention att vi ska ha lagar som bara gäller för dem som inte har möjlighet att bosätta sig utomlands? Rätten till laglott bör anses vara otidsenlig, orättfärdig och bör därför ses över. I grunden strider laglotten mot egendomsrätten. Det bör vara fritt för var och en att besluta om sin kvarlåtenskap efter sin död. Boriana (M)
mot · H302796 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt SLU att tillsammans med näringslivet, lantbruket samt svensk och internationell expertis inom universitet/högskola analysera och lämna förslag till hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning och tillkännager detta för regeringen. Om svenskt lantbruk ska lyckas återta en position med ökad lönsamhet, högre produktion och ökad export så är det viktigt att vi ser över hur vi kan förbättra utbildningarna inom lantbruksnäringen. Det är viktigt att staten och landet prioriterar dessa utbildningar och ser till att man får bästa möjliga förutsättningar. Det är också viktigt att utbildningsinsatserna är långvariga och att man är uthållig för att uppnå önskad effekt. och är en av landets viktigaste lantbruksområden och har många livsmedelsindustrier, därför bör man särskilt se över hur fler lantbruksutbildningar och livsmedelsutbildningar kan placeras i dessa områden
mot · H302797 · 2015-10-02 00:00:00 — Grundutbildning för nyanlända till ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa en obligatorisk grundutbildning för nyanlända som inte har fått en sådan, och tillkännager detta för regeringen. är för många det förlovade landet. Här finns frihet från krig, förföljelse och förtryck och här kan barnen få gå i skolan och bygga sig en framtid. Tyvärr spelar fortfarande föräldrarnas utbildningsbakgrund en stor roll för huruvida barnen går ut skolan med fullständiga och bra betyg. Det får även en stor påverkan på yrkesval och risken att hamna i utanförskap. Även för föräldrarna och andra som kommit till efter den ålder då det är tänkt att man ska börja skolan och inte har en utbildning med sig i bagaget kan det bli svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. Långt ifrån alla som kommer till är utan utbildning. Dock har alldeles för många en kort eller ingen skolgång alls vilket vi har ett gemensamt ansvar att ändra på. I har vi få låglönejobb vilket gör att en viss nivå på utbildning krävs för att man ska kunna skapa ett värde som är lika med eller överstiger det man sedan får i lön. Detta är en nödvändighet för att företagsekonomin ska gå ihop och för att jobb ska skapas. Vi har lagstiftat om skolplikt för att säkerställa att alla barn går igenom skolan. Vi har gjort detta med omtanke om våra barn och för att vår arbetsmarknad ska fungera. Samma omtanke förtjänar de som kommer till efter det att skolplikten slutat gälla. På den svenska arbetsmarknaden är det svårt att hävda sig om man inte har en utbildning från sitt hemland. Men även i det fall man har en hög utbildning kan svensk arbetsmarknad vara svår att slå sig in på. För att uppnå en lyckad integration måste vi skapa förutsättningar för alla som kommer till att etablera sig här och få ett arbete, oavsett om man har en tidigare utbildning eller inte. Det handlar både om att höja nya kunskaper och om att överföra redan inhämtade kunskaper. Det är rimligt att alla som bor och verkar i ska få grundläggande utbildning på samma villkor som de som är födda i och börjat skolan när man är 5–. Samma omtanke vi visar för våra barn måste vi visa för våra medmänniskor som hunnit bli äldre. Regeringen bör på grund av detta återkomma till med förslag till nya åtgärder, och om nödvändigt lagstiftning, för att alla som kommer till , även i vuxen ålder, ska få en grundläggande utbildning så att man bättre kan hävda sig på arbetsmarknaden. Om vi ska lyckas bryta utanförskapet och värna välfärdens kärna förutsätter det att alla får en chans att bidra. Utbildning är nyckeln till att göra det möjligt.
mot · H302798 · 2015-10-02 00:00:00 — Svensk kärnkraft nu och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kärnkraften kommer att behövas för framtida energiförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör upprätta en plan för hur kan bidra i det internationella forskningsarbetet för att få fjärde generationens kärnreaktorer i industriell drift och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om att sänka effektskatten på kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att kunna återanvända kärnavfall som nytt kärnbränsle i fjärde generationens kärnreaktorer och om att regeringen bör vidta åtgärder för att möjliggöra detta, och tillkännager detta för regeringen. Att den tekniska utvecklingen ständigt går framåt har inte gått någon obemärkt förbi. Även inom kärnkraftsområdet har vi kunnat se en utveckling mot säkrare och mer effektiva reaktorer som på ett ännu bättre sätt bidrar till att möta vårt ständiga energibehov. Regeringen har aviserat en höjning av de skatter som rör kärnkraften, vilket slår hårt mot detta klimatsmarta och effektiva energislag som vi kommer att behöva i nu och . Att säga att kärnkraften är en förlegad och farlig teknik förefaller aningslöst om man följer forskningens utveckling på området. Fjärde generationens reaktorer är under utveckling och kommer med största sannolikhet innebära att det vi ser som kärnavfall kan bli bränsle i fjärde generationens reaktorer. Radioaktiva ämnen är fyllda med energi och det vore oerhört märkligt om vi när tekniken utvecklas inte skulle kunna lära oss att ta vara på även den. Dagens kärnavfall som har halveringstider på hundratusen år skulle kunna bli nytt bränsle och därefter få en halveringstid på endast . Problemen med slutförvaring blir därför avsevärt mycket enklare att hantera som energiuttaget ur kärnbränslet blir väsentligt högre. Regeringen har genom sin kärnkraftspolitik visat att de anser det vara icke önskvärt att kärnkraft finns med i planen för framtida energiförsörjning. Istället blir vi beroende av bl.a. kolkraft vilket enligt min mening är beklagligt. behöver kunna stå på egna ben och har därtill potential att vara en nettoexportör av elenergi på den internationella marknaden. Regeringen bör därför möjligt föreslå en sänkning av effektskatten på kärnkraft och lägga upp en plan för hur kan bidra i det internationella forskningsarbetet för att få fjärde generationens kärnreaktorer i industriell drift . är det många länder som försöker göra sig av med sitt kärnavfall som kommer ur tredje generationens reaktorer. bedöms med våra goda geologiska förutsättningar vara ett bra land för slutförvaring av dessa. I den mån vi tar emot kärnavfall för slutförvar och därtill skapar slutförvar för vårt eget avfall bör det utformas på ett sådant sätt att vi vid behov kan återbörda det radioaktiva materialet för att använda det som bränsle i nya fjärde generationens kärnreaktorer.
mot · H302799 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra och förtydliga strandskyddsreglerna och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddet har två syften. Det ena är att långsiktigt trygga allmänhetens tillgång till strandområden och det andra är att bevara goda livsvillkor för djur- och växtlivet. är det viktigt att även värna äganderätten och egendomsskyddet och att ingreppet i äganderätten blir så minimalt som möjligt. är ett glest befolkat land med mycket natur och landsbygd. Många människor vill därför också just dra nytta av dessa fördelar och t.ex. kunna bo nära vatten. För att öka attraktionskraften ytterligare för bosättning utanför storstäderna behöver det därför bli enklare att kunna bygga i sjönära lägen. Strandskyddet är ett generellt skydd som gäller i hela landet. Det gäller vid alla kuster, sjöar och vattendrag. Det skyddade området är normalt från strandkanten, både på land och i vattenområdet. kan dock utöka strandskyddet , om det behövs för att säkerställa något av strandskyddets syften. Istället för att underlätta ett varsamt byggande i strandnära lägen har vi sett att flera länsstyrelser godtyckligt fattar beslut om att öka strandskyddet från kravet från strandlinjen. Detta är inte bara en inskränkning i äganderätten utan försvårar för bostadsbyggande och även för turism och näringsliv på många håll. Självklart ska vi ha ett regelverk som värnar naturvärden och säkrar allmänhetens tillgång till våra stränder, men behöver det bli lättare för människor att kunna bo närmare vatten. Därför bör huvudprincipen och grundregeln vara ett strandskydd på just från strandkanten som det är tänkt och inte ett utökat strandskydd om . Om vi menar allvar med att hela ska leva är det viktigt att vi bättre tar vara på de fördelar som landsbygden har gentemot storstäderna, och en av dem är det strandnära boendet. Därför är det nu hög tid att vi förändrar och förtydligar strandskyddsreglerna men också att respektera och värna den privata äganderätten.