mot · H302761 · 2015-10-02 00:00:00 — Tonvikten ligger på att utnyttja hjälpmedlen på rätt sätt och man har samarbetat direkt med läromedelsförlag. En anledning till att utvecklingen stannar upp kan vara det omfattande behovet av utbildning inom området för såväl lärare som rektorer. Mer än sju av tio lärare känner att de behöver mer utbildningsstöd i ämnet. Utbildning i digitalteknik av lärare och rektorer är därför något vi Sverigedemokrater anser vara av största vikt. Därigenom förbättras inte bara kunskapen om systemen och hur de kan nyttjas inom pedagogiken, utan redan befintlig materiel kan användas fullt ut. Vi vill införa ett stimulansbidrag för kommuner och friskolor så att kompetensutveckling av lärare och rektorer kan ske inom det digitala området. Inom ramen för den utvecklade lärarutbildningen vill vi också lyfta digitaliseringen, dess potential och lärarnas kompetens på detta område. 6.6 JOURSKOLOR ISTÄLLET FÖR MINDRE KLASSER vill skyndsamt utreda hur ett system med så kallade jourskolor ska kunna införas i samtliga svenska kommuner, dit den som inte fungerar i den normala skolsituationen ska kunna flyttas med omedelbar verkan. 6.6.1 ÖKAD TRYGGHET I SKOLAN Enligt en undersökning från har nästan var tredje lärare utsatts för våld eller hot om våld på sin arbetsplats. Nästan var femte lärare oroas över att gå till sitt arbete på grund av våld och hot om våld (rapport från LR). hänvisade de båda lärarförbunden till en undersökning som gör gällande att av lärarna tvingas att ta betydande lektionstid i anspråk för att lösa konflikter och för att försöka skapa trygghet och studiero i klassrummet. Statistik från Barn- och elevombudsmannen visar att 45 000 skolelever från fjärde klass upp till gymnasiet uppger att de mobbas och trakasseras i skolan. [2] I själva verket fördubblades anmälningarna om mobbning i skolan . Trots detta finns det ett stort mörkertal enligt Barn- och elevombudsmannen. anser att det ska vara regel, inte undantag, att flytta på elever som mobbar, slåss eller på annat sätt inte fungerar i den normala skolsituationen. Det är tillåtet för en skola att flytta på en elev, även om eleven och föräldrarna inte samtycker. Vår uppfattning är dock att denna möjlighet inte utnyttjas i tillräcklig omfattning. anser att regeringen skyndsamt ska utreda hur ett system med så kallade jourskolor ska kunna införas i samtliga svenska kommuner, dit den som inte fungerar i den normala skolsituationen ska kunna flyttas med omedelbar verkan. Vi betonar att både skolledning och föräldrarna har ett ansvar. Internationellt (t ex i ) finns exempel på hur ett statligt engagemang avsevärt kan förbättra svaga skolors resultat. Vi ser det som ett bevis på att det som kan te sig svårt faktiskt är fullt möjligt. Det som behövs är idéer, engagemang och i någon mån resurser. Forskning visar att klassens storlek, inom vissa gränser, är av underordnad betydelse för undervisningens kvalitet. Därför är vi i avvaktande inför andra partiers löften om mindre klasser. Att utlova allt mindre klasser som lärarbrist råder innebär att lärarnas scheman tänjs till max, vilket begränsar utrymme för utvärdering och utveckling. Istället för att minska klasserna vill vi i prioritera reformer som frigör tid för lärarna. Vi anser också att systemet med jourskolor innebär att lärarna på marginalen kommer att kunna hantera något större klasser, vilket alltså frigör tid och resurser för utveckling. Vi i ser med oro på att många landsbygdsskolor har sviktande ekonomi och elevunderlag. Familjer tvingas ofta välja mellan att flytta och sända sina barn till närmsta skola. Tyvärr kan en tillfällig svacka i elevunderlag tvinga en skola att stänga. Det leder till avflyttning av barnfamiljer, varefter sannolikheten att skolan kan öppna igen är låg. Vi i vill införa ett särskilt stöd för landsbygdsskolor. Skolor med svag ekonomi på grund av tillfälligt lågt elevunderlag ska under max kunna ansöka om medel för att klara sådana perioder. Medel reserveras för detta, färgade pengar som kommunen inte kan använda för andra ändamål. 6.8 SKOLMATEN I FOKUS Vi Svenskar äter ofta helt fel mat och stressar för mycket. I kombination med alltför lite fysisk aktivitet har detta resulterat i ökad frekvens av övervikt och sämre fysisk status för både yngre och äldre. Näringsvärdet (järn, kalcium och c-vitamin) i dagens mat är lägre än . Maten transporteras numera ofta långa sträckor och får ligga och mogna i en båt eller långtradare utan solljus. Effekten blir att vi måste äta mer mat för att få i oss samma mängd näring som innan, och ökad mängd med mat ger ett högre kaloriintag. Detta leder lätt till trötthet och övervikt. 6.8.2 SATSNING PÅ TILLAGNINGSKÖK Om skolbarn ska kunna tillgodogöra sig sina studier på ett bra sätt krävs utöver trygghet och arbetsro även näringsriktig mat. Det är också självklart så att barnen äter bättre om maten är aptitlig. vill att alla skolor skall ha ett tillagningskök, inte ett mottagningskök. Vi vill ge statliga stimulansbidrag (200 000–300 000 per enhet). I stimulansbidraget ska finnas utrymme för både genomförandet av ombyggnad samt en ambition att handla lokalt/svenskt, vilket är möjligt genom att styra upphandlingsprocessen. Detta innebär emellertid en merkostnad då våra djurhushållningsregler är hårdare än i övriga . Maten skall vara nylagad och näringsrik och vi vill ha in utbildad kockpersonal i skolköken. Upphandling bör i högre utsträckning ske lokalt, vilket motverkar långa transporter och är positivt ur miljösynpunkt. Ett väl fungerande kök där mat lagas från grunden, skulle också kunna merutnyttjas genom att delar av och äldreomsorgen skulle kunna få sin mat därifrån. Därmed skulle välsmakande och näringsrik mat kunna levereras till exempel till äldreboenden. 6.9 ÖVERSYN AV ANTAL LÄRARUTBILDNINGAR I första hand måste läraryrkets attraktionskraft höjas så att fler vill utbilda sig till lärare, dessutom måste utbildningarnas kvalitet utvärderas och höjas. Enligt behövs en översyn av lärarutbildningar. Man behöver ta reda på hur de står sig i jämförelser med varandra och hur det går för dem som tar examen vid respektive läroverk. I finns lärarutbildningar där intagningspoängen är chockerande låg, vilket väcker frågan om kvalitén på dem som tar examen och i nästa led utbildningarnas existensberättigande. förordar tydliga krav på lärarutbildningarna och de utbildningar som inte når upp till våra höjda ambitioner kan som en yttersta åtgärd läggas ned. Man måste helt enkelt kunna stå upp för utbildningens kvalitet. Givet en förväntad lärarbrist är det viktigt att bibehålla lärarutbildningar även utanför de stora universitetsorterna. Vi vill i detta sammanhang balansera behovet av ett i viss mån decentraliserat högskoleväsen med krav på kvalitet. I harmoni med de reformer vi föreslår förordar vi också en grundlig översyn av landets lärarutbildningar. Enligt ovan vill vi också arbeta med utbildningarnas kvalitet och lägga ner de utbildningar som inte håller måttet. Lärarnas kompetens är central. Vi vill att varje ämneslärare skall ha en examen i det ämne han/hon undervisar i, vilket byggs på med pedagogik. Vi vill vända på varenda sten och utreda på vilka sätt lärarutbildningen kan bli bättre och mer attraktiv. ser behovet av en utvecklad utbildning, som ger de blivande lärarna förståelse och förmåga att till exempel hantera digitala arbetssätt och verktyg än vad som är fallet . Vi vill också se en strukturell förändring av lärarutbildningen med fokus på ledaregenskapsutveckling, ämnesfördjupning och utökat kunnande av barns inlärningssvårigheter. Detta är emellertid en åtgärd som kräver noggranna förberedelser, varför vi endast förordar utredning och planering av hur den nya förbättrade lärarutbildningen bör vara utformad. 6.11 KURATORER, VAKTMÄSTARE, SKOLSKÖTERSKOR MM Sedan kommunaliseringen har den svenska skolan utsatts för stora besparingar, vilket bland annat har resulterat i färre vuxna, inte minst vad gäller ”personal som fanns runtomkring”. Vi anser att kuratorer, vaktmästare, skolsköterskor och studievägledare fyller viktiga funktioner. Vi vill påbörja det mödosamma arbetet med att återuppbygga skolan och dess personella infrastruktur. Det kräver bland annat mer medel för att anställa fler vuxna i skolan, vilket ska ge en tryggare vardag och bättre arbetsro för både lärare och elever. Vi vill också stärka banden mellan skolan och föreningsliv och näringsliv och avsätter medel för detta. I har vi en relativt väl fungerande industri, som utgör ett fundament för vårt lands välstånd. Vi i har ambitionen att ska fortsätta vara en avancerad kunskapsekonomi och en stark industrination. måste stanna på den inslagna vägen och förbli innovativt och konkurrenskraftigt. Politiker ska inte försöka sig på att detaljstyra industrin eller ge vissa branscher gräddfiler, snarare bör vi åstadkomma transparenta, tydliga och generellt sett attraktiva villkor för företag som vill satsa långsiktigt i . 7.1 STATEN OCH KAPITALET Det är viktigt att staten fokuserar på sin avgränsade del av ansvaret, till exempel att garantera industrin välfungerande institutioner, god infrastruktur, säker tillgång till energi och inte minst välutbildad arbetskraft. Gör vi inte det så kommer förlora sina industriföretag, vilket reducerar exportintäkter och undergräver vårt välstånd. 7.1.1 INDUSTRIN GENERERAR ARBETSTILLFÄLLEN … Den svenska industrin sysselsätter direkt 650 000 individer och ytterligare 350 000 individer inom den industrirelaterade tjänstesektorn. Inom tjänstesektorn får många som varit arbetslösa sitt första jobb. Det innebär att industrin och industrins fortlevnad i hög grad underlättar ett slags socioekonomisk integration i och med att de som står långt ifrån arbetsmarknaden får bättre möjligheter att faktiskt komma in på arbetsmarknaden. 7.1.2 … OCH VÄLSTÅND! Varje industrijobb genererar ytterligare arbetstillfällen inom den industrinära tjänstesektorn och ännu fler arbeten uppstår som ringar på vattnet kring värdeskapande verksamheter. Dessutom får vi på detta sätt en skattebas som i hög utsträckning finansierar välfärden och den offentliga sektorn. Vi kan alltså inte spara någon möda vad gäller att bevara och utveckla industrilandet , som alla förslag måste genomsyras av realism och långsiktighet. 7.1.3 KOMPETENS FRAMFÖR ALLT När andra partier diskuterar integrationspolitik brukar man resonera kring särlösningar för vissa grupper baserad på etnisk härkomst. tror inte på den principen. Det bästa är om den som har för avsikt att vistas permanent i skaffar arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Detta underlättas genom en väl fungerande arbetsmarknad som premierar kompetens och hårt arbete. All form av diskriminering snedvrider konkurrensen och är orättvist mot dem som missgynnas. 7.1.4 MARKNADEN UTSER VINNARNA Vi lever i en föränderlig värld där gårdagens vinnande industriella koncept kanske inte klarar konkurrensen, som nya utmanare ständigt dyker upp, både i och utomlands. Politiker utser inte vinnare, det gör marknaden, men vi krattar manegen så att både gamla och nya företag kan se som ett bra land att verka i. 7.1.5 STOLTA MEN INTE NÖJDA Vi kan vara stolta över svensk industri, som är konkurrenskraftig tack vare ett högt internationellt anseende, myndigheternas transparens, rättssäkerhet, välutvecklad infrastruktur och ett stort kunnande på alla nivåer i organisationerna. Det finns emellertid också orosmoln, till exempel i form av frågetecken kring framtida kompetensförsörjning, höga skatter på arbete och en osäker energipolitik. Därför behövs handling. behöver ett parti som på allvar står upp för sin industri och som inte säljer ut industrin som en billig bricka i det politiska spelet. som industrination är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som tillgång till elenergi under årets alla timmar – , och . Tyvärr har partier med bristande verklighetsförankring vunnit betydande inflytande i både den nuvarande och den förra regeringen. Det är dags att åter börjar föra en energipolitik som är både miljö- och industrivänlig. 7.2.1 VI MÅSTE HA BASKRAFT Hela den svenska basindustrin är beroende av stabila elpriser för att bibehålla sin konkurrenskraft gentemot omvärlden. Kärnkraften utgör tillsammans med vattenkraften basen i det svenska energisystemet. Vattenkraften är en viktig del av energimix, i synnerhet i norra delen av landet. I ser vi emellertid inget realistiskt alternativ till annan baskraft än kärnkraft, varken ur ekonomisk synvinkel eller vad beträffar behovet av säker tillförsel av el. Det är viktigt att förstå att väderberoende energislag som solkraft och vindkraft måste ha en back-up i form av baskraft som inte är väderberoende. I realiteten innebär det vattenkraft, kärnkraft eller någon form av förbränning. 7.2.2 BEVARA OCH UTVECKLA KÄRNKRAFTEN Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer alltså inom överskådlig framtid att fortsätta att utgöra en grundpelare för svensk energiförsörjning. De energialternativ som regeringen föreslår kan omöjligen ersätta kärnkraften som energikälla. Det är uppfattning att det behövs samarbete kring energifrågorna som för en bred parlamentarisk majoritet, vilken kan bestå under betydligt än enstaka mandatperioder. Detta är något som är av stor vikt för industri, för som industrination och för näringsliv i stort. Att som den nuvarande regeringen försöka straffskatta bort kärnkraften är ett direkt hot mot sysselsättning och tillväxt inom den energiintensiva industrin. vill bevara, vidareutveckla och bygga ut kärnkraften, dels genom att ersätta befintliga reaktorer med nya moderna, dels genom att forska på nästa generations kärnkraft. 7.2.3 SERVERHALLAR – EN NY BASNÄRING Behovet av datalagring, en naturlig följd av den tekniska utvecklingen, ökar ständigt. Runtom i världen kommer många nya datacenter, centraler för lagring av digital information, att behöva etableras. Enligt bedömningar kan det handla om uppemot 700 centrer , varav i storleksordningen 200 sannolikt hamnar i . Vad gäller etablering av denna typ av verksamhet har i ett europeiskt perspektiv många konkurrensfördelar. Kallt klimat, i synnerhet i norra , god tillgång på utbildad personal, en bra internetinfrastruktur med stor kapacitet, solida geologiska förhållanden och en stabil kraftförsörjning gör att vi skulle stå oss väl i en internationell konkurrens. Det främsta tröskeln för tillväxt för denna näring i är energibeskattningen. ligger i särklass högst i vad gäller energibeskattning för detta ändamål, vilket uppenbart är en konkurrensnackdel. För att skapa gynnsamma konkurrensförutsättningar för denna näring vill att energiskatten för verksamhetsutövare där serverhallarna är den huvudsakliga affärsverksamheten ska likställas med den som råder för den energiintensiva industrin, det vill säga /kWh. vill föra en politik som gynnar både stora och små företag. Vi tror emellertid att många av framtidens nya arbeten skapas i mindre företag, vilket bland annat kräver nytänkande vad gäller ägande. 7.3.1 LÅT PENGARNA GÖRA NYTTA I MINDRE BOLAG Ägande av företag ska inte vara förbehållet en elit, dessutom är privata tillgångar ett viktigt instrument för ekonomisk utveckling. En betydande del av svenskarnas tillgångar är uppbundna i fonder inom främst pensionssystemen och olika fonder och de flesta har i övrigt ett relativt begränsat finansiellt kapital. skiljer sig här ifrån andra länder i och med att en så stor del av kapitalbindningen är bunden i olika fonder, vars investeringar inte är tillgängliga för de mindre företagen. Vi i vill öka ambitionerna för det redan befintliga investeraravdraget för privatpersoners möjligheter att investera främst i mindre bolag. Detta avdrag, som infördes , har inte nått sin fulla potential. Genom informationsåtgärder samt genom mer lukrativa förmånliga villkor är det vår ambition att öka den privata investeringsviljan i mindre bolag. För företagandet i utgör detta ett hinder då det finns ett samband mellan den privata förmögenhetsbildningen och volymen av egenföretagande. I en rapport från framkommer även att av finansieringen vid företagsstarter och expansion av nya företag utgörs av eget kapital. vill därför genom ekonomiska incitament stimulera till ökat ägande av svenska företag samt ökade investeringar i nystartade och befintliga mindre bolag. Det utvecklade investeraravdraget syftar till att öka tillgången på riskvilligt kapital i små bolag och riktar sig till fysiska personer. Det innebär att den som köper aktier i små företag i enlighet med vissa förutsättningar vid bildandet eller i en nyemission får göra ett avdrag för hälften av summan som investeras . nyttjas inte avdraget i den omfattning som ursprungligen var avsett och förväntat. Investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag som annars troligen hade varit mindre intressanta utan avdraget. har för avsikt att vidareutveckla detta avdrag och vill därför utreda möjligheten för juridiska personer att utnyttja denna möjlighet, låta allmänheten använda sig av avdraget för investeringar i riskkapitalfonder som satsar på småföretag samt öka nivån på avdraget. För att även öka intresset och användandet av avdraget så vill vi även i större omfattning låta bjuda in allmänheten att investera i de företag som man avser att investera i, vilket i nästa steg medför rätt till investeraravdrag. Investeringar leder till sysselsättning och utveckling. vision är att vårt land ska generera välstånd till godo för hela samhället. En viktig komponent i denna vision är att det ska vara lönsamt att investera i nya idéer och industriella koncept. 7.4 UTBILDA FÖR INDUSTRINS BEHOV Utbildning är en nyckelfråga för industrin och resten av samhället. God utbildning byggs från grunden på och på gymnasiet, vilket tas upp i ett särskilt avsnitt i detta dokument. Emellertid planerar också för utbildningssatsningar som riktas specifikt mot industrins behov, vilket beskrivs nedan. 7.4.1 TEKNIKCOLLEGE OCH SAMARBETE MED INDUSTRIN På vissa orter finns så kallade ”Teknikcollege” där ett gymnasium samverkar tätt med en lokal industri. Industrikoncernen har också tagit flera initiativ, till exempel ”Volvosteget”, som är en betald utbildning för unga med grundläggande gymnasiekompetens. vill låta näringslivet spela en betydligt större roll i arbetet med att utforma relevanta och attraktiva gymnasieutbildningar. Vi vill skjuta till mer resurser för detta ändamål för att underlätta för teknikföretagen att satsa långsiktigt på denna typ av utbildningar. Vi anser att det är företagen själva som bäst förstår vilken kompetens som behövs för att en utbildning ska kunna övergå till en lärlingsplats, en praktikplats och i ett riktigt heltidsjobb. 7.4.2 LÄRLINGSJOBB – 12 MÅNADER Ett annat sätt att möta företagens skriande behov av yrkeskunniga är införandet av lärlingsjobb. Den nya anställningsformen skulle möjliggöra för en arbetsgivare att anställa en ung lärling med en provanställningsperiod i stället för dagens sex där arbetsgivaravgiften är helt avskaffad. Lärlingsanställningen ska också kunna ges som provanställning , i stället för dagens maximala längd på en provanställning. Vidare skall lärlingen också kunna anställas till av ingångslönen i samråd med arbetsmarknadens parter. 7.4.3 TEKNIKBRYGGA – EN ANDRA CHANS Enligt förutspås ett dramatiskt underskott på över 100 000 förvärvsarbetande med industriutbildning på gymnasial nivå fram . Det är en varningsklocka att ta på allvar. Vi är övertygade om att vi behöver satsa på att få fler gymnasieingenjörer som i ett senare skede kommer att söka sig dit jobben finns eller vidareutbilda sig för framtidens arbetsmarknad. I valet av gymnasieutbildning vägleds många ungdomar av personliga intressen snarare än av arbetsmarknadens behov. Vissa val på gymnasiet kan vara givande för ungdomar men leder sedan inte alltid till arbete. Vi vill ge dessa ungdomar en andra chans att bli anställningsbara i industrin genom en så kallad ”teknikbrygga”. Det innebär att man under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter man får en termins betald praktik hos en lokal industri. De första terminerna bör styras upp i gängse regi, men staten skjuter till medel för praktikperioden. Vissa ungdomar kommer sålunda att erhålla behörighet att söka sig vidare till högre utbildningar, men huvudsyftet är att generera gymnasieingenjörer som kan anställas och vidareutbildas inom industrin. 7.4.4 VIDAREUTVECKLING UNDER KONJUNKTURSVACKOR har en stark tradition att falla tillbaka på vad gäller företagens förmåga att utbilda sin personal och upprätthålla och vidareutveckla dess kompetens. Möjligheterna att bevara och stärka denna tradition bör ses över. tenderar att förlora värdefull personal under tillfälliga konjunktursvackor. Staten bör stödja kompetenshöjande insatser i samarbete med respektive företag . En särskild statlig pott införs för detta ändamål, för att anställda ska kunna studera med bibehållen lön och därmed höja sin konkurrenskraft. Genom att staten skjuter till medel, torde arbetsgivare och arbetstagare ha förutsättningar att komma överens om detaljerna för ett dylikt upplägg. Denna satsning riktar sig i första hand till små och medelstora företag. Svenska industrier genererar genom sin verksamhet stora skatteintäkter, det är i gengäld en av samhällets uppgifter att tillhandahålla relevanta utbildningar så att industrin får tillgång till välutbildad arbetskraft. 7.4.5 UTBILDNING INOM GRUVNÄRINGEN Det behövs också satsningar på utbildningar kopplade till näringen; såväl längre civilingenjörsutbildningar som KY-utbildningar till exempelvis maskinoperatörer. Vi avsätter därmed resurser till Myndigheten för samt till som är säte för enda professur inom mineralogi samt är huvudman för högskoleutbildningarna i , . Syftet är att öka antalet utbildningsplatser med inriktning mot gruv- och mineralverksamhet. 7.5 FORSKNING OCH INNOVATION Kunskapsintensiv industri måste gå hand i hand med forskning och utveckling i världsklass. enda chans att vara en ledande industrination också är att förbli innovativt och ligga i framkant i ett brett spektrum av forskningsområden. 7.5.1 GOTT KLIMAT FÖR INNOVATIONER Politikens roll i detta sammanhang är att säkerställa ett gott klimat för innovationer, vilket bland annat handlar om utbildningssystemets samtliga länkar, från grundskola till högre utbildning och forskarutbildning. Det handlar vidare om rättsligt skydd för immateriella rättigheter och hela det institutionella ramverket, som utgör en av grundförutsättningarna att utveckla nya industriella koncept i . Utöver respekt för äganderätten, en självklarhet i alla länder som vill attrahera och behålla investeringar, bör man i detta sammanhang lyfta fram institutionell transparens, både vad gäller myndigheter och företag. Vi vet också att överdriven byråkrati ofta betraktas som ett hinder. Forskare och ingenjörer bör helt enkelt få möjlighet att fokusera på det de är duktiga på. Vi bör notera att innovationer är ett ganska brett begrepp. Det kan röra sig om rent tekniska uppfinningar som kommersialiseras, men även nya tjänster eller affärsmodeller. har i väsentliga avseenden ett relativt gott utgångsläge vad gäller forskning och utveckling. Våra investeringar per capita på detta område ligger stabilt över genomsnittet i och världen, liksom ett antal index vad gäller konkurrenskraft och produktivitet. 7.5.2 SAMMANSLAGNING AV STATLIGA FORSKNINGSAKTÖRER Forskning som finansieras av det offentliga samhället är självklart också en viktig komponent vad gäller innovationer och industriell utveckling. Denna forskning äger rum på högskolor och universitet eller på statliga forskningsinstitut. Grundforskning kan utgöra första länken i kedjan från ny vetenskap till färdiga kommersiella produkter och det är ofta alltför riskfyllt för enskilda företag att gå in med stora resurser i ett så tidigt skede i innovationskedjan. Icke desto mindre är det viktigt att behålla grundforskning av hög internationell klass i .