mot · H202SD200 · 2015-05-06 00:00:00 — Underhållskontrakt bör, i takt med att de löper ut, överföras till statliga Infranord. Infranord bör omgående bli en fristående underhållenhet under , som ansvarar för allt järnvägsunderhåll i egen regi. Därutöver vill vi göra en inventering av Ostkustbanan och för att se över behoven av upprustning och modernisering. En utbyggnad till fyra spår mellan och är högprioriterat. budgeterar för en kraftig upprustning av med dubbelspår på de mest överbelastade sträckorna, i princip samt . Den omfattande gruvverksamheten i och kommer att skapa kapacitetsproblem då malmtransporterna där inte har några alternativ till järnväg. Tågen behöver gå mot eller hamn varför kapacitetsförbättringar måste till på dessa sträckor. Utöver detta behövs kapacitetsförbättringar på sträckorna , samt Ställdalen- , vilka samtliga är viktiga sträckor för gruvnäringen. anslår ökade medel för såväl vidmakthållande som utveckling av statens transportinfrastruktur. Utöver de kraftfulla satsningarna, som dubbelspår på , upprustning och elektrifiering av och projekteringsstart för Norrbotniabanan, vill vi införa en pott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen, motsvarande av hela utgiftsområde 22 – Kommunikationer. Potten ska bland annat snabbt kunna användas för att bygga bort flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar i näringslivet, ett förslag som ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. Potten ska även kunna användas till länsbanorna där pengarna kan användas för att höja banornas standard till helsvetsad räls och eventuell elektrifiering. Utgår man från skarvspår i grus blir kostnaden enbart per mil. Beloppet kan jämföras med nybyggnad av enkelspårig järnväg, som kostar kring per mil. Regeringen utreder just nu möjligheten att bygga höghastighetsbanor med tillhörande tåg. Detta är känt som Sverigeförhandlingen. anser att stora investeringar måste göras i svensk järnväg framöver. Både upprustningar och utbyggnad av stambanan men även en utbyggnad av svensk järnväg där höghastighetståg är en del av ekvationen. Med en sverigedemokratisk politik kommer vi ha råd att rusta upp järnvägen, bygga ut den järnväg vi har samt göra investeringar i framtidens järnväg. MINSKADE LEASINGKOSTNADER FÖR FLYG För att förbättra de skandinaviska flygbolagens villkor på den globala marknaden vill att Kapstadenkonventionen undertecknas , vilket bland annat leder till minskade leasingkostnader för de skandinaviska flygbolagen. Konventionen gör det lättare för finansiärer och leasingföretag att ta tillbaka flygplan och motorer om inte ett flygbolag fullgör sina förpliktelser. Detta innebär att säkerheten förbättras och att flygbolagen får lägre utgifter och bättre finansieringsvillkor. verkade i för att brott mot cabotagebestämmelserna resulterar i en företagsbot på . Även förra regeringens förslag med klampning, det vill säga att kvarhållande av en bil med en hjulboja, i maximalt lyckades avstyra tack vare vågmästarrollen. blir det förmodligen tills att sanktionsavgiften är betald. Svensk åkerinäring har varit en av svensk ekonomis grundpelare. Åkerinäringen har bidragit till i stort sett all form av industriell utveckling i vårt land. Sedan EU-inträdet 1995 har åkeribranschen utsatts för en allt hårdare konkurrens från övriga EU-länder. De stora problemen startade när länder i det började införlivas i unionen och gränsöverskridande trafik i princip avreglerades. Dessa åkerier kör för under halva milkostnaden för vad ett svenskt åkeri behöver för att kunna bedriva verksamhet på ett lagligt sätt. anser att det är beklämmande att regeringen inte agerar mer kraftfullt i denna fråga för att skydda svenska jobb samt svensk åkerinäring. tror inte att svenska åkeriföretag är rädda för konkurrens, men det ska vara konkurrens på lika villkor och i enlighet med lagar och regler. Registrering av cabotagetransporter ska ske vid ankomst till våra gränser. Sålunda får polisen en möjlighet att kontrollera om det rör sig om en laglig cabotagetransport eller en olaglig inrikestransport vid en senare kontroll längs de svenska vägarna. förespråkar att det tyska MAUT-systemet införs i för bilar över . Detta innebär en elektronisk övervakning på svenska vägar i form av en transponder som verkstadsmonteras och plomberas i alla lastbilar som trafikerar svenska vägnätet för att säkerställa att avgifter betalas, cabotageregler efterföljs och att kör och vilotidsdirektivet efterlevs. använder sig av detta system för övervakning, tekniken finns tillgänglig och polisen skulle på detta vis också få ett effektivt verktyg att använda sig av för att stävja det allt mer omfattande fusket. menar att rättvisa villkor inom vägtransportområdet måste implementeras. Att som låta svenska företag gå under i en orättfärdig konkurrens för att man väljer att följa rådande lagstiftning är en utveckling som måste stoppas. Denna övervakning skulle lösa många av dessa problem som existerar , bland annat brott mot cabotagereglerna. Cabotagetransport innebär att en utländsk bil som lossar till exempel i , efter lossning kan använda sig av tre inrikes laster för att ta sig ner till färjeläget för vidare transport mot sitt hemland. Grundtanken var att antalet mil utan last skulle minimeras. Detta förutsätter emellertid att bilen registreras i en databas vid ankomst till för att ge polisen en möjlighet att vid en vägkontroll avgöra hur länge fordonet befunnit sig i landet. Är sjudagarsgränsen passerad är det en olaglig inrikestransport. Det har genom cabotagestudien bevisats att över 2 000 lastbilar aldrig lämnar , utan kontinuerligt bedriver olaglig inrikestrafik. I många fall är transportpriserna så låga som per mil, endast bränslepriset överstiger intäkterna per körd mil. stals det över diesel i och förmodligen används en hel del av denna stulna diesel i dessa transporter. behöver en svensk bil som körs lagligt per mil. Svenska åkerier har alltså inte möjlighet att konkurrera med dessa olagliga inrikestransporter. Därför måste polisen ges ett effektivt verktyg för att kontrollera om det faktiskt är en laglig cabotagetransport längs vägen. vill omgående tillåta tunga lastbilar, då det ger bättre konkurrenskraft för våra svenska företag samt ger minskad miljöpåverkan, minskat vägslitage och en höjd trafiksäkerhet. höjde den tillåtna bruttovikten från med motiveringen att höja konkurrenskraften i landet. vill omgående följa det finländska exemplet och tillåta lastbilar med en bruttovikt på . instämmer helt i att den blå skatten kan ge svensk sjöfart en framtid. Den blå skatten, eller ett svenskt tonnageskattesystem, är en frivillig skatt att ansluta sig till. Tonnageskatten är en skatt som möjliggör för rederier att betala i efter fasta taxor baserade på storleken på fartygen i den av rederiet ägda flottan. Denna storleksberäkning (tonnageinkomst), istället för den faktiska vinsten, beskattas med konventionell bolagsskatt, vilket ger en konkurrenskraftig och överblickbar skatt. Det är ett förutsägbart system som ger en bra kontinuitet för sjöfartsnäringen. När skatten väl införs kommer många fartyg att flaggas in till , vilket kommer att ge ökade skatteintäkter som inom tid kommer att bidra till systemets finansiering. Till detta kan läggas den mängd skatteeffekter som tonnageskatten för med sig för samhällsekonomin. Tonnageskatten, den blå skatten, skulle ge ekonomiska intäkter och mervärden tämligen omgående. Den relativt lilla summa som den blå skatten kostar, ca 40 miljoner, vägs mer än väl upp av den ökande intäkten som uppskattas till omkring 13 miljarder i ökad BNP. avser finansiera reformen på runt vilket kommer att ge en stor vinst till nationen samt statskassan. MINSKADE KOSTNADER FÖR ISBRYTNING vill se över finansieringen av isbrytningen i som betalas genom farledsavgifter. Av rättvise- och konkurrensskäl anser vi inte att sjöfarten själv ska bekosta en framkomlig väg. En normal vinter uppgår det årliga finansieringsbehovet till . anser att finansieringen inte bör ske med farledsavgifter utan att isbrytning bör bekostas av staten. utgjorde värdet av varuexport . är nästan lika beroende av andra marknader som vår egen hemmamarknad vad avser hela vårt ekonomiska välbefinnande. Oavsett vilka förbättringar som kan uppnås på vår inhemska marknad är kraftigt beroende av export till omvärlden. Vår enskilt största exportmarknad är övriga EU-området, som motsvarade av all svensk export . Det är genuina övertygelse om att det som gör EU och EES starkt är att detta utgör ett stort och ekonomiskt kraftfullt frihandelsområde med fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och arbetskraft. Ett frihandelsområde kännetecknas av avsaknaden av interna tullar, tariffer, import- eller exportkvoter, medan förekomsten av dessa är homogena gentemot övriga världen. bejakar den ursprungliga idén med EG/EU, men invänder mot varje form av politisk integration som inte är absolut nödvändig för att få frihandelsområdet, den så kallade inre marknaden, att fungera. Vi motsätter oss också med kraft införandet av euron som valuta i . Politisk och monetär integration och försöken att med odemokratiska metoder skapa en federation har lett till spänningar inom EU och utgör det största hotet mot den inre marknaden. generella EU-kritik ska således tolkas mot bakgrund av en tilltagande odemokratisk federalisering och inte som en kritik mot frihandel på vår kontinent. Utanför är vår viktigaste handelspartner. Det frihandelsavtal som förhandlas mellan och (TTIP – Transatlantic Trade and Investment Partnership Agreement) är således av stor vikt även för . I grunden är det syn att det vore positivt om handeln mellan och befrias från handelshinder och protektionistiska villkor, såsom tullavgifter eller motsvarande. I realiteten – vilket också är principiellt rätt – kan eller bör vi inte ge avkall på exempelvis sådant som djurskyddsregler eller vad som i grunden ligger i intresse. Att ändra på svenskt lagstiftning för att den ska vara kompatibel med är heller inte i samtliga fall vare sig möjligt eller ens åtråvärt. I grunden vore det positivt om svenska företag kunde konkurrera på lika villkor med amerikanska företag, men här finns en utmaning som i princip innebär att man balanserar på en knivsegg. Utgångspunkten är att få till stånd så frihandelsvänliga avtal som möjligt utan att ge avkall på för svenskt vidkommande viktiga principer. Här handlar det om att använda sig av försiktighetsprincipen och följa utvecklingen. Avsikten är således att följa de kommande förhandlingarna ingående, med ovan nämnda hänsynstaganden medan vi står upp för svensk industri och svenskt lantbruk. Exportindustrin är den motor som skapar förutsättningarna för välfärdsutveckling och genererar resurser som krävs för att finansiera välfärdens vidmakthållande. Företagen betalar för det första skatt i och skapar dessutom arbetstillfällen som genererar skatteintäkter. Det är därför viktigt att staten tar ansvar för att skapa de förutsättningar som krävs för att den svenska exportindustrin ska kunna utvecklas på ett effektivt sätt, vilket kräver en mängd åtgärder som sammantaget bygger en aktiv och offensiv näringspolitik. En viktig sådan åtgärd är att odlar sina bilaterala kontakter med andra länder på skatteområdet. har agerat passivt och oengagerat med sina bilaterala skatteavtal. Det har gjort att vi har tappat i konkurrenskraft gentemot våra viktigaste konkurrentländer och, till råga på allt, på våra viktigaste marknader. Vi har heller inte förhandlat fram nya avtal med utvecklingsländer där svenska företag har utvecklingspotential. I jämförelse med våra viktigaste konkurrentländer har uppvisat en förvånansvärd passivitet i denna viktiga fråga. Effekterna av att halkar efter med skatteavtalen är både långsiktiga och allvarliga. Enligt en enkätundersökning som vi låtit genomföra , anser flera av de allra största svenska exportföretagen att situationen på skatteavtalsområdet risker att få allvarliga negativa konsekvenser. Negativa effekter på sysselsättningen uppstår i , liksom försämrad lönsamhet i många länder där svenska företag är verksamma på grund av osäkra skatteförutsättningar. Investeringsviljan påverkas också eftersom skattekonsekvenser och osäkerheter innebär att man får svårare att skapa en nödvändig lönsamhet. Även andra viktiga beslut, som till exempel placering av centrala företagsfunktioner, riskerar att påverkas av de ofördelaktiga svenska skatteavtalen. Detta påverkar i sin tur framtida investeringar och placering av produktion och riskerar att ge negativa konsekvenser på sysselsättning och skatteintäkter för . Vi anser att måste fokusera på att återuppta och intensifiera arbetet med de bilaterala skatteavtalen snabbt och resolut. Detta är en viktig och nödvändig förutsättning för att kunna behålla och utveckla konkurrenskraften för svensk exportindustri. har tyvärr många av de svenska försvarsindustrierna utländska ägare, men förblir betydelsefulla ur ett ekonomiskt perspektiv genom att industrierna utvecklar och producerar materiel i . Det har även en strategisk betydelse för försvar. En försvarsindustristrategi bör upprättas, där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel. En svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör vidare använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har viktig försvarsindustri. Dessutom bör återta kravet på offset (motköp) i syfte att gynna svenska små och medelstora-företag. Svenska myndigheter bör tilldela underleverantörer en god andel av kontrakten i syfte att ekonomiskt gynna viktiga innovationsföretag enligt rätten att göra så i artikel 21 punkt 4 i försvarsupphandlingsdirektivet. Svensk industris viktigaste tillgång är arbetskraften. Denna upprätthålls främst genom att vi utbildar vår egen arbetskraft och ser till att den matchas med det behov som finns inom svensk tillverkningsindustri. Det kommer förutom detta alltid finnas ett behov av att rekrytera viss högkompetent arbetskraft utifrån. Ett av de största problemen som svensk industri har , är att det inom vissa områden råder brist på arbetskraft. har nära 400 000 arbetslösa. Enligt en nygjord studie av bransch- och arbetsgivarorganisationen förväntas till exempel trä- och möbelföretagen behöva anställa nära 8 000 fler medarbetare . Det konstateras vidare att behovet av personer med rätt gymnasial yrkesutbildning är större än antalet som utbildas . Även konstaterar att det råder kompetensbrist inom , i synnerhet inom industrin. Det är lätt att bemöta denna problematik med önskemål om lägre restriktioner och mildare regelverk för arbetskraftsinvandring. har ett kravlöst regelverk på detta område, men trots det är arbetskraftsinvandringen direkt till industrin mycket låg jämfört med till exempel tjänsteyrken. är inte negativa till arbetskraftsinvandring på ett principiellt plan, men vi anser att regelverken ska vara tydliga och transparenta. Vi är kraftigt negativa till arbetskraftsinvandring av lågkvalificerad arbetskraft och ser med oro på att ett mycket tillåtande regelverk missbrukas. Vårt förslag är att reformera dagens regelverk och i högre grad prioritera högkvalificerad arbetskraftsinvandring. Det är ett systemfel när exempelvis restaurangpersonal rekryteras utomlands när vi har hög arbetslöshet inom , vilket inbjuder till lönedumpning, missbruk av systemet, bedrägerier och till och med människohandel. förordar att det så kallade Blåkortsdirektivet implementeras. Detta innebär, i enlighet med vår motion 2012/13:148, bland annat att arbetstagaren ska ha kvalifikationer som kan styrkas genom bevis på högre utbildning eller i vissa fall motsvarande relevant yrkeserfarenhet om . Vidare ska vederbörande kunna visa att bostad finns vid ansökningstillfället och att den erbjudna lönen ska uppgå till minst 1,5 gånger den svenska medianlönen. Arbetskraftinvandring ska dock aldrig ses som en permanent lösning på brister i utbildningssystemet. Därför avsätter vi stora resurser på att via utbildningsväsendet möta arbetsmarknadens krav. Det som utmärker god arbetsmiljö är att det gynnar alla parter. Det gynnar individen som slipper besvär som förslitningar och stressrelaterade sjukdomar, det gynnar företaget som får friskare anställda och därigenom kan producera mer och det gynnar samhället genom att hålla sjukskrivnings- och rehabiliteringskostnader nere. Tyvärr befinner sig i en situation då både de stressrelaterade och fysiska arbetsskadorna ökar, något vi tillsammans måste ändra på. Arbetsmiljön regleras av en mängd olika arbetsmiljölagar. Att dessa följs kontrolleras främst av , som har en ytterst viktig roll. När Alliansen tillträdde som regering bantades anslag avsevärt, med bland annat färre arbetsplatsbesök som följd. En viktig förutsättning för ändamålsenliga kontroller är just att de sker på plats hos företagen. har anslagen till verket åter igen börjat höjas men ligger i reala termer fortfarande långt under den nivå som rådde . Av den anledningen vill höja nivån på anslaget. Även företagen har ett stort ansvar, bland annat i form av systematiskt arbetsmiljöarbete (). Detta innebär att samtliga arbetsgivare i enlighet med föreskrifter ska föra ett systematiskt arbetsmiljöarbete genom att utvärdera och följa upp verksamheten på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall i arbetet förebyggs och en tillfredsställande arbetsmiljö uppnås. släppte en rapport; Systematiskt arbetsmiljöarbete – syfte och inriktning, hinder och möjligheter i verksamhetsstyrningen. Rapporten påvisade stora potentiella vinster med , men också brister i företagens arbete med detta. Vinsterna kan till exempel uppnås då företag räknar in arbetsmiljöaspekter i ekonomistyrningen och ser kopplingen mellan en bra arbetsmiljö och friskare anställda och därigenom lägre sjuklönekostnader såväl som högre produktivitet. Rapporten konstaterade dock genom redovisad enkätundersökning att bara drygt hälften av de anställda upplevde att deras arbetsplats arbetar med . Orsakerna till detta kan främst ses i bristen på kunskap kring hur det ska genomföras och vilka fördelar det ger för företagen. År 2008-2011 genomförde ca 8 000 arbetsplatsinspektioner i detta syfte och kunde konstatera att en majoritet av arbetsgivarna inte ansågs ha påbörjat arbetet med uppfylla föreskriften. vill uppmuntra arbetet med genom tre viktiga ställningstaganden. Det handlar om klara besked och information till företagen, fler inspektioner från sida och att förtydliga att är en föreskrift som samtliga företagare ska följa. Därför vill vi utöka anslag för fler SAM-inspektioner samt en initial satsning på ytterligare 25 miljoner för informationsförmedling till alla företag. Staten är största arbetsgivare, det är därför anmärkningsvärt att inte följs i offentlig sektor, vilket vi vill ålägga i samarbete med kommuner och landsting att omgående implementera. De vanligaste orsakerna till sjukskrivning inom industrin är belastningsbesvär. Detta kan uppkomma genom exempelvis tunga lyft i ogynnsamma arbetsställningar, statiska och ensidigt upprepade arbetsmoment samt obekväma arbetsställningar. Att förebygga belastningsbesvär inom industrin gynnar både den anställde och företaget. Genom att arbeta proaktivt ökar förutsättningarna för att den anställde ska må bra och därigenom kan producera mer. Således är arbetsmiljön både en hälsofråga och en lönsamhetsfråga. Särskilt viktigt för arbetsmiljön inom industrisektorn är att företag tar hänsyn till ergonomi i sin verksamhet. Genom att låta denna aspekt påverka allt ifrån planering av användarvänlighet, utformning av arbetsplatser, upplägg för scheman samt arbetets innehåll och utbildning, kan ökad lönsamhet genom att högre produktivitet nås. Trots att denna kunskap finns har skadorna till följd av fysisk belastning åter igen börjat öka. Från att ha sjunkit från av kvinnorna och bland männen, till , har vi nu åter nivåer kring . Denna ökande trend måste vända. Ett annat anmärkningsvärt faktum är att av männen och av kvinnorna uppger att företag, där arbetsorsakade besvär förekommer, implementerar åtgärder för att minska problemen. För att försöka komma tillrätta med arbetsrelaterade besvär måste vi göra företagen mer benägna att aktivt arbeta för en bättre arbetsmiljö. Därför vill vi inrätta ett arbetsmiljöbidrag motsvarande per 3 anställda. Vår förhoppning är att detta ska uppmuntra till investeringar i personalens hälsa, vilket ur samhällets synvinkel är en långsiktig investering för minskade sjukvårds- och rehabiliteringskostnader. NATIONELLT KUNSKAPSCENTER FÖR ARBETSMILJÖ Problematiken kring arbetsrelaterade skador och sjukdomar handlar inte bara om bestämmelser och åtgärder. Det måste också vara rätt åtgärder. bildades, efter den borgerliga regeringens initiativ, . Enligt en av rådets utredningar skulle gynnas av ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö. sände fackliga organisationer tillsammans med flera tunga aktörer inom industri även ett brev till dåvarande arbetsmarknadsminister med önskemål som liknade åtgärder som föreslogs av . lades ner 2006 uppstod enligt vår mening ett glapp vad gäller forskningen kring arbetsmiljö och dess effekter. Mot bakgrund av detta till vi inrätta ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö. En annan viktig aktör i arbetet för en god arbetsmiljö är fackföreningarna. När den borgerliga regeringen tillträdde 2006 fråntogs fackföreningarna det ekonomiska stödet för fortbildning av skyddsombud som de fram till dess hade rätt till. fanns hela 113 000 skyddsombud och omkring 100 000. Utöver denna sänkning i antalet, saknar också hälften adekvat utbildning. finns statistik som säger att uppemot var 10:e arbetstagare upplever sig mobbad av kolleger eller chefer. Det är alltid svårt att veta hur många som verkligen drabbas och det finns sannolikt ett stort mörkertal. presenterade en undersökning bland 5000 anställda inom verkstadsindustrin och akademin. När undersökningen påbörjades var andelen som upplevde sig trakasserade eller mobbade nära noll, var siffran uppe i inom industrin och inom akademin. Detta tyder på att trenden är ökande även om problem som dessa är mindre vanligt förekommande i industrisektorn jämfört med vissa andra sektorer. har tagit fram en för att försöka komma tillrätta med detta ökande problem. Även har tagit fram material för att tidigt upptäcka trakasserier och mobbing. Det finns således åtgärder som kan vidtas och det är inställning att fackförbunden är en viktig aktör i detta arbete. Därför vill vi avsätta till fackförbund med tydliga ramar och god kunskap gällande åtgärder kring detta. Många av landets företagare bedriver ett bra och ansvarstagande arbetsmiljöarbete. I vissa fall har dock trakasserier och mobbing på arbetsplatsen lett till att den drabbade sagts upp, istället för att ledningen agerat och tagit itu med problemet. Den anställde kan naturligtvis överklaga uppsägningen i Arbetsdomstolen och om arbetsgivaren fälls kan denne i enlighet med LAS tvingas att betala skadestånd. Dock får inte den uppsagde per automatik tillbaka sin anställning. finner denna ordning vara oacceptabel och anser att arbetstagare som blivit uppsagda på osakliga grunder ska få det lagstadgade valet att återgå till sin anställning om denne så önskar. Enligt arbetsmiljöverket är hot och våld på arbetsplatserna ett vanligt problem. Det tycks också vara så att kvinnor i högre utsträckning än män upplever detta problem, av kvinnorna och av männen uppger att de drabbats av hot eller våld på sina arbetsplatser. Situationen tycks också ha förvärrats . konstaterar att själva situationen med våld och hot på arbetsplatserna, såsom själva omfattningen, vilka grupper som är i riskzonen, vilka riskfaktorerna är och så vidare är tämligen väl utredda. Däremot är forskningen kring lämpliga åtgärder för att förebygga och motverka våldet desto mer begränsad.