ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3022178 · 2015-10-06 00:00:00 — Lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg till anhöriga ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg till anhöriga, och tillkännager detta för regeringen. konstaterar i en rapport (2014) att staten inte har gett goda förutsättningar för ett stöd till anhöriga omsorgsgivare som motsvarar behoven. En aspekt som tar upp är anpassning av arbetsmarknadslagstiftningen. Den svenska välfärdsmodellen är uppbyggd utifrån att samhället har ansvaret för vård och omsorg. Länder som har en mer familjecentrerad vård och omsorg har fört in mekanismer i arbetsmarknadslagstiftningen för att skydda anhöriga. Exempelvis har infört flera åtgärder som stärker möjligheterna för anhöriga att förena arbete med omsorg och en av dessa är lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg. Skyddet i lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg till anhöriga finns i i två lagar. I , och i ”The Equality Act” (2010) och i i ”Disability Discrimination Act” (1995). Att till exempel inte bli erbjuden ett jobb eller få sämre arbetsförhållanden än någon annan, på grund av ansvaret att vårda en anhörig, är sålunda olagligt. Trots att det i är samhället som har ansvaret för vård och omsorg måste i praktiken de anhöriga, en majoritet kvinnor, ofta ta ett stort ansvar för att denna ska fungera. En del av detta ansvar kan direkt eller indirekt påverka arbetssituationen. Det kan exempelvis handla om att behöva ta ledigt från arbetet med kort varsel för att vårda en anhörig eller att ta ledigt för inplanerade läkarbesök eller kontakter med myndigheter. Arbetsmarknadslagstiftningen i är inte anpassad för detta, enligt forskaren , fil dr och expert på anhörigvård (som refereras till i ). Att diskriminera en arbetstagare som vårdar en anhörig är inte olagligt i . En förändring av arbetsmarknadslagstiftningen som gör sådan diskriminering olaglig behövs, så att den som tar ansvar för att sköta om närstående inte drabbas vid anställningsbeslut, arbetsförhållanden eller befordran. Anhörigvårdare fyller en väldigt viktigt roll i samhället och en sådan lagstiftning mot diskriminering skulle innebära ett viktigt stöd för dem och deras anhöriga som är i behov av vård eller omsorg.
mot · H3022179 · 2015-10-06 00:00:00 — Tillgång till modersmålsundervisning för barn som placerats av ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgång till modersmålsundervisning för barn som placerats av , och tillkännager detta för regeringen. Vikten av modersmålsundervisning är allmänt känd. Principen enligt skollagen är att en elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om det talas i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. Förskolan ska också medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Från har elever som tillhör någon av de nationella minoriteterna fått utökad rätt till undervisning i modersmål. En grupp som faller vid sidan av är barn som är placerade av i t ex familjehem. Barnet kan ha placerats i en familj som inte talar det språk som talas av de biologiska föräldrarna. Vissa skolor gör tolkningen att barnet inte har rätt till modersmålsundervisning eftersom språket inte talas i det hem där barnet vistas. Det är ofta upp till respektive skola att bedöma detta och huruvida trycker på i frågan har ibland betydelse för om det blir av. Det är mycket viktigt att ett barn som placeras av ges möjlighet att behålla kontakten med sitt ursprung. Möjligheten att kommunicera med sina anhöriga på det språk de är vana vid är en viktig del av detta. I de fall det i familjehemmet inte talas samma språk som i ursprungsfamiljen bör ansvarig kommun se till att barnet får god tillgång till sitt modersmål. En rätt till modersmålsundervisning för dessa barn behövs, på samma sätt som om de bott kvar i sin ursprungsfamilj. Förslag bör tas fram på hur denna rätt i praktiken kan regleras och säkerställas.
mot · H3022181 · 2015-10-06 00:00:00 — Öka transparensen kring lobbyism ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökad transparens kring lobbyism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om register över lobbyister vid riksdag och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Förtroendevalda i politiska partier agerar efter politiska partiers agendor och sin egen personliga övertygelse, och emellanåt även efter samtal med företrädare för intresseorganisationer eller andra företrädare för organiserade intressen. Dessa kan vara mer eller mindre ideella, men det de har gemensamt är att syftet ofta är att påverka den förtroendevalda att agera på ett visst sätt. Vi måste bejaka förtroendevaldas möjligheter till kontakt med samhället och olika organisationer, kontakterna bör så långt som möjligt präglas av tydlighet och öppenhet. Lika lite som det ska råda någon tvekan och tvivel om vem eller vilka som finansierar den politiska verksamheten, ska det råda något tvivel om vilka intressen som påverkar den. Några exakta uppgifter om hur omfattande den så kallade lobbyismen är i på olika politiska nivåer och vilka effekter denna har, finns inte. Vi vet inte heller hur vanligt förekommande det är med lobbyister som agerar utan att uppge vem deras uppdragsgivare är. För att kunna utveckla ytterligare åtgärder för att öka transparensen behövs mer kunskap, utan att äventyra medborgarnas möjlighet till dialog med förtroendevalda, behövs mer kunskap. har emellertid på ett tydligt sätt visat att transparensen brister . har det rapporterats flitigt om hur resursstarka intressen kunnat påverka centrala politiska beslut, i det dolda, i en riktning som skiljer sig från det resultat som väljarna gav stöd till i det senaste valet. I ljuset av detta är det viktigt att se över förutsättningarna att öka transparensen vad gäller lobbying. bör därför ställa sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökad transparens kring lobbyister och tillkännage detta för regeringen. Register över lobbyister vid En konkret åtgärd för att öka transparensen är inrättandet av ett register i över så kallade lobbyister som agerar för olika intressen gentemot riksdagsledamöter och anställda vid partikanslierna. Detta är något som också har inrättats i andra länder liksom i . Vi föreslår att ett sådant register skapas och att det i registret ska anges person, arbetsgivare och huvudsakliga inkomster av lobbyverksamhet mot riksdagspartier. Vi bedömer att detta ökar möjligheten till kontroll av hur partipolitiken påverkas och kan öka allmänhetens förtroende för denna. Därmed stärks demokratin. bör därför ge riksdagsstyrelsen tillkänna vad som anförs om behov av ett register för så kallade lobbyister.
mot · H3022184 · 2015-10-06 00:00:00 — Kvalitetssäkring av utbildningar inom räddningstjänsten ställer sig bakom det som anförs i motionen om kunskapskontroll och kvalitetssäkring i MSB:s utbildningar gällande RIB (räddningsperson i beredskap) och SMO (skydd mot olyckor) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett krav på erfarenhet som brandman efter avslutad SMO-utbildning innan man är kvalificerad att läsa vidare till räddningsledare och B, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildningarna till räddningsledare och B bör ses över både vad som gäller utbildningens längd och innehåll, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över MSB:s utbildningssystem och att det motsvarar kraven om lagen om skydd mot olyckors (LSO) intentioner, att konsekvenserna av de olyckor som sker i samhället ska minimeras, och tillkännager detta för regeringen. I samband med att lagen om skydd mot olyckor (LSO) infördes , förändrades även MBS:s utbildningar inom svensk räddningstjänst. De tidigare utbildningarna till deltids- och heltidsbrandman, brandförman och brandmästare, ersattes av RIB (räddningsperson i beredskap), SMO (skydd mot olyckor), samt räddningsledare och B. En konsekvens av förändringen är att utbildningarna RIB och SMO helt saknar någon form av kunskapskontroll eller kvalitetssäkring, vilket medfört att den nyutbildade brandmannen i flera fall inte motsvarar den kompetens som den kommunala räddningstjänsten ställer krav på vid nyanställning. För att läsa vidare till räddningsledare och B, är kravet att du genomgått den tvååriga utbildningen SMO till brandman, men numer finns inga krav på erfarenhet som brandman för att komma vidare i utbildningssystemet. krävdes erfarenhet som brandman för att läsa vidare till de båda befälsutbildningarna brandförman och brandmästare. Konsekvensen av den försämrade utbildningen till både brandman och brandbefäl innebär brister i kunskapskontroll och kvalitetssäkring. Det innebär att den kommunala räddningstjänsten är avsevärt sämre för att möta de olyckor som förekommer i ett modernt samhälle. Det medför att svensk räddningstjänst inte alltid kan leva upp till lagens intentioner att minimera konsekvenserna av de olyckor som sker. Detta på grund av bristande kompetens, minskade styrkor och mindre övningstid.
mot · H3022185 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en muddring av hamn och tillkännager detta för regeringen. För att gruvnäringen i ska kunna fortsätta att utvecklas, och därmed säkra såväl exportmöjligheter som sysselsättningstillfällen i norra , behöver hamnen i ges förutsättningar för att kunna ta emot större och djupare fartyg. Transportmöjligheterna av malm från gruvorna i norra och börjar närma sig kapacitetstaket. Belastningen på till är mycket hård och trots fler mötesspår och försök med ökade axellaster på /Ofotenbanen som har förbättrat kapaciteten, så saknas det redundans i systemet. Detta eftersom kapaciteten i hamn inte går att utnyttja fullt ut på grund av dagens farledsdjup. Farleden in till hamn fick sin nuvarande standard anpassad efter 1970-talets krav om att kunna ta emot djupgående fartyg om . Landhöjningen och sedimentering har minskat farledsdjupet vilket är en av orsakerna till behovet av ny muddring av farleden. Men har mycket hänt och utvecklingen inom sjöfarten har gått i rask takt. Skärpta krav på säkerhetsmarginaler och ökat tonnage på fartyg i har gjort det möjligt att öka dagens lastkapacitet som sjöfartens miljöpåverkan kan sänkas genom lägre bränsleförbrukning och minskade utsläpp per ton transporterat gods. Samhällsnyttan och utvecklingspotentialen för svensk basindustri är beroende av att de infrastrukturinvesteringar som görs klarar av att möta såväl dagens som framtidens behov av trygga och säkra transporter. Detta gäller även för sjöfarten. En utökad muddring av farleden in till hamn ner skulle också innebära att hamnen kan klara av att ta emot de största fartygen som kan gå in i (15,). Under den isfria delen av året skulle lastkapaciteten öka från dagens maximala till under den isfria delen av året. hamn är största bulkhamn. Det är också fjärde största allmänna hamn och är utpekad av EU som en strategiskt prioriterad hamn, s.k. core-hamn, tillsammans med , , /och . Utvecklingen av hamn är inte en fråga om regionalpolitik – det är en fråga med nationell dignitet. Den är av betydelse för den svenska basindustrins möjligheter att kunna fortsätta att utvecklas och exportera. Något som i sin tur även skapar nya arbetstillfällen i en starkt växande region och som bidrar till att ge möjligheten att nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet .
mot · H3022186 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hjälpa kommunerna med nationella riktlinjer och tillkännager detta för regeringen. upplever på samma sätt som stora delar av tidigare gjort att fattiga människor tvingas lämna sina hem och försörja sig genom att tigga i våra kommuner. Många av dessa personer är romer och kommer från . Kommunernas ansvar finns reglerat i socialtjänstlagen och i de överenskommelser som gäller den fria rörligheten inom EU. Kommunernas ansvar är litet, trots det så görs det mycket , en del av kommunerna själva och mycket i samarbete med frivilligorganisationerna. Men det räcker inte till, fattigdomen är stor och upplevelsen är att det behövs betydligt mer insatser i de länderna som de som tigger kommer ifrån. Det regelverk som finns fungerar inte för denna grupp fattiga och utsatta personer. Många kommuner anser att de behöver stöttning i vad som är rimligt att göra. Frågan måste lyftas till nationella och internationella nivåer. Vi har ett gemensamt ansvar att göra livet bättre för dessa människor. Med en tydlighet i vad som är rimliga åtgärder.
mot · H3022188 · 2015-10-06 00:00:00 — Tillgång till bredband i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att ge tillgång till bredband i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Den snabba tekniska utvecklingen har inneburit en revolution för möjligheterna till kommunikation, bildning och kulturupplevelser – och därmed ett lyft för demokratin. Vi måste se till att tekniken görs tillgänglig i hela landet. För att stärka möjligheterna att leva, jobba och bo i olika delar av är tillgången till Internet en viktig faktor. Det ger möjligheter till hemarbete, för småföretagen, skolan och det livslånga lärandet. Den digitala klyftan måste slutas. Därför bör regeringen ytterligare studera förutsättningarna för en bredbandsutbyggnad även i landets mer glesbefolkade delar.
mot · H3022191 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna staten och tillkännager detta för regeringen. har varit ockuperat av . Diskussionen om en folkomröstning om självständighet har länge varit aktuell och har pekats ut av FN som en förutsättning för att det västsahariska folket ska få möjlighet att själva kunna avgöra sin framtid. Dessvärre har denna folkomröstning förhindrats av . Socialdemokraterna har på sina kongresser beslutat att erkänna och . En av de första utrikespolitiska beslut som fattades av regeringen efter valet var att erkänna . är det för . har beslutat att bör erkänna den Sahariska arabiska demokratiska republiken () som en fri och självständig stat. beslutade även att ska verka för detta inom EU. Tyvärr lämnade den borgerliga regeringen detta beslut utan avseende. Den nuvarande regeringen hänvisar till en översyn av Västsaharapolitik, en översyn som inkluderar frågan om hur det västsahariska folkets rätt till självbestämmande ska kunna förverkligas. Översynen inkluderar även frågan om biståndet till de västsahariska flyktinglägren samt frågan om EU-samarbeten och med som rör . Med ett socialdemokratiskt kongressbeslut, ett fattat riksdagsbeslut och en avslutad översyn är det nu hög tid för regeringen med utrikesminister i spetsen att se till att ett erkännande kommer till stånd. Ett svenskt erkännande skulle betyda mycket för att påskynda den demokratiska processen för ett fritt och självständigt , och skulle kunna få fler länder att följa efter.
mot · H3022192 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över tvåårsregeln och att nyanlända kvinnor får reda på sina juridiska rättigheter vid ankomsten till och tillkännager detta för regeringen. Både media och flera kvinnoorganisationer har vittnat om att många kvinnor och barn som kommit till i tron om att möta kärlek och ett bättre liv istället har blivit utsatta för våld, hot och förtryck. Eftersom de beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning så medför detta att de befinner sig i en särskilt svår situation. I ett demokratiskt samhälle i en global värld är det en självklar rättighet att inleda relationer och bosätta sig med vem och var man vill. Lagstiftning och praxis ska, vilket fallet är , utgå från att människor har ärliga avsikter och inte är ute efter att skada varandra. Men det är nödvändigt att inse att det finns undantag, något som påvisats när män i samvetslöst har utnyttjat det maktöverläge de har i förhållanden med utländska kvinnor som är nya i landet och som saknar resurser att hävda sina rättigheter. Lagar och regler behöver ta hänsyn till dessa fall, vilket sällan sker . Betänkandet Kvinnor och barn i rättens gränsland (SOU 2012:45) har kartlagt förekomsten av våld, hot och kränkningar som drabbar utländska kvinnor och deras barn som har beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning. Här identifierades de utsatta kvinnornas behov av insatser samt lämnat förslag på lagstiftning och på hur insatserna kan förbättras. Fokus i utredningen har varit på kvinnorna och betänkandet handlar därför mycket om kvinnorna och tar sin utgångspunkt i att det våld och den kontroll som män utövar mot kvinnor med tidsbegränsat uppehållstillstånd, liksom allt annat våld mot kvinnor, är en fråga om kvinnors mänskliga rättigheter och ett svenskt jämställdhetsproblem. Det har visat sig att tvåårsregeln kan förvärra det våld kvinnorna utsätts för, genom att männen hotar med den. Detta är ett skäl för att hitta andra bättre fungerande metoder för att kontrollera att anknytningsrelationen är seriös och att en relation ingåtts av fri vilja och att ingen av parterna utsätts för övergrepp. Bedömningen för uppehållstillstånd måste dels bygga på generell kunskap om hur människor påverkas av att utsättas för våld i nära relationer, dels ta hänsyn till vilka möjligheter kvinnan har att agera när hon utsatts för våld och när det gäller att skaffa sig annan anknytning till . Även de medföljande barnens situation är komplex och särskilt problematisk. Från barnorganisationer framhävs ofta att barn är osynliga hos myndigheter och i lagstiftningsprocessen. Detta gäller även i migrationsprocessen med uppskjuten invandringsprövning. Det finns mycket starka skäl för att i särskild ordning även se över barnens situation med hänsyn till tvåårsregeln. Våldet ska betraktas på samma sätt oavsett kvinnans bakgrund och härkomst. Det är också viktigt att nyanlända kvinnor får reda på sina juridiska rättigheter vid ankomsten till och i kontakten med polisen och .
mot · H3022193 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta vikten av yrkesutbildade barnskötare och tillkännager detta för regeringen. statistik , baserad på SCB, visar att mer än hälften av barnskötarna saknar utbildning som motsvarar barn- och fritidsprogrammet på gymnasienivå. Det är oroväckande signaler. har förskolan haft två yrkesgrupper, dels förskollärare, dels barnskötare. I och med förändringarna i Lpfö som stärkte förskollärarnas pedagogiska ansvar har många kommuner fattat beslut om att konvertera barnskötartjänster till förskollärartjänster, något som får till resultat att många helt outbildade går på vikariat eftersom det inte finns så många utbildade förskollärare att de skulle klara att täcka upp alla tjänster i barnomsorgen. Det finns flera orsaker till att det saknas förskollärare, dels att man halverade antalet utbildningsplatser, dels att det föds fler barn och dels att fler barn går i förskolan. Med Gy11 förstärktes barn- och fritidsprogrammet som ett yrkesprogram. Tyvärr är söktrycket lågt, något som kan bero på signaler från huvudmän att man egentligen inte vill ha barnskötare anställda alls. För förskolan måste det vara viktigt att ha personal som har utbildning riktad mot barn, dels högskoleutbildade, dels gymnasieutbildade. Därför bör regeringen se över möjligheten att rikta en del av utbildningsplatserna inom till utbildning mot barnskötare. Det är också en viktig signal att arbetsgivarna uppskattar att de vikarier man har i verksamheten väljer att utbilda sig vidare istället för att fortsätta vikariera i väntan på att kommunerna ska hitta högre utbildade personer att anställa på tillsvidaretjänster.
mot · H3022195 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av programmering i och tillkännager detta för regeringen. är hela det svenska samhället uppbyggt med datorstöd. De flesta varor och tjänster som säljs innehåller, eller är skapade med hjälp av datorer och datorprogram. It och telekom har stått för, och står alltjämt för, en stor del av svensk tillväxt. Traditionellt har it och telekom varit starka också i men den globala konkurrensen hårdnar. EU har insett vikten av att stärka kompetensen inom den digitala utvecklingen och har tagit flera initiativ, bland annat Grand Coalition for Digital . Inom ramen för detta EU-omfattande partnerskap i hela arbetar industrin, utbildningsorgan och myndigheter med att väcka ungas intresse för it. Syftet är att skapa tillväxt och fler jobb, inte bara inom it-industrin. har identifierat digital kompetens som en av åtta framtida nyckelkompetenser. Inom ramen för EU-programmet för flera digitala jobb görs också satsningar för att barn tidigt ska få pröva på och lära sig programmering. I en internationell jämförelse är svenska skolor mycket bra på att tillhandahålla datorer och andra digitala verktyg, men dessvärre har skolorna alltför länge stått utan strategiskt stöd för utveckling av digital pedagogik. Möjligheten att stärka skolorna i digitaliseringen bör ses över. Programmering är en del av digitaliseringen som bör övervägas att komma fler elever tidigt till del. Att prova på programmering är ett sätt att skapa en naturlig kontakt med innehållet i de produkter och tjänster som skapas i ett växande segment av näringslivet. Att tidigt lära sig att till exempel programmera ett spel kan vara ett sätt att utveckla ett intresse till ett yrkesval. Det ger också en förståelse för villkoren och innehållet i de datorstödda produkter och tjänster vi använder både i vardagen, i yrkeslivet och som medborgare. Det gör dagens elever i större utsträckning till medvetna producenter av innehåll, istället för att nöja sig med rollen som konsument. är det enstaka skolor och framför allt enstaka lärare som arbetar målmedvetet att ge utrymme för programmering inom de olika ämnen där det kan passa. Att ge fler elever möjlighet att lära sig programmering är ett sätt att stärka elevernas digitala kompetens och därigenom stärka näringsliv och att skapa fler jobb. Det finns starka skäl som talar för att ta vara på ungas intresse för digitala verktyg .
mot · H3022196 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fler elfordon och tillkännager detta för regeringen. De fossila bränslenas negativa effekt på klimatet har inte undgått någon. Ett potentiellt alternativ till förbränningsmotorn med en ständig teknisk utveckling är elbilen. Trots elbilens bevisade potential att på helt och hållet ersätta diesel och bensinbilar går elbilsförsäljningen i trögt. är fortfarande av fordonsflottan beroende av fossila drivmedel. För att förändra detta krävs det att vi vågar gå före när det kommer till elfordon. Ett positivt exempel är Electricity-satsningen i där busslinje 55 trafikeras av helelektriska bussar mellan science park och science park. I såldes 6 000 elbilar, varav en fjärdedel var renodlade elbilar och resten laddhybrider. Det är en blygsam siffra relativt sett till andra länder. stod t.ex. elbilar för av alla nyregistrerade bilar i . De satsningar som regeringen nu har aviserat att den vill göra på bland annat solceller, elbilar och elbussar är förvisso historiska och är en bra start. Om regeringens mål om en fossilfri fordonsflotta ska bli verklighet 2030 kommer det att behövas fler initiativ från politiken. Elbilens fördelar kommer till ett pris. De kostar ett par hundra tusen mer än ett motsvarande fordon med fossil förbränningsmotor och körsträckan är på de flesta bilar fortfarande kraftigt begränsad. Det behövs alltså fler incitament för potentiella elbilsägare för att ska få fler elbilar rullande på vägarna. Det krävs dessutom bland annat fler laddstolpar som underlättar uppladdning av elbilen för elbilsägaren. På så sätt kan osäkerheten kring en av elbilens brister övervinnas och fler elbilar säljas.