ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021743 · 2015-10-05 00:00:00 — Försörjningsberedskap och risk- och sårbarhetsanalys ställer sig bakom att en risk- och sårbarhetsanalys bör göras som omfattar hela livsmedelskedjan från produktion, import och livsmedelsindustri till distribution för att öka vår försörjningsberedskap och tillkännager detta för regeringen. Arbetet pågår nu med att få fram en ny livsmedelsstrategi vilket är positivt. I betänkande framgår att det finns tecken på svag och vikande konkurrenskraft inom delar av primärproduktionen inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Vi ser minskade produktionsvolymer, svag lönsamhet och en ökad import. En minskad jordbruks- och trädgårdsproduktion i innebär att produktionen ökar någon annanstans. Då den svenska produktionen ligger långt framme vad gäller klimatpåverkan jämfört med många andra länder medför en ökad import att de globala utsläppen ökar. innebär importen av kött även att fler djur tvingas leva med ett sämre djurskydd än i . En verklig livsmedelsstrategi behöver omfatta hela kedjan från inhemsk produktion, utbildningar och FoU och tydliga krav på berört näringsliv (alla delar av livsmedelskedjan), transportväsendet samt beredskap av vatten, mat, insatsmedel för jordbruket och bränsle. Det moderna samhällets sårbarhet är stor. Det räcker inte med beskrivningar av tänkbara händelser och mål. Det behöver tas fram verktyg och förmågor att hantera en krissituation och garantera säker tillgång till mat och inte minst – rent vatten. Inte minst gäller det landets kommuner och landsting vars invånare är beroende av offentligt tillhandahållna måltider. Svensk livsmedelsförsörjning berör oss alla, inte bara bönder och andra verksamma i landsbygdens gröna näringar. Alltfler bor i städer och tätorter. En decentraliserad livsmedelsproduktion kan minska sårbarheten, öka försörjningstryggheten och reducera behovet av transporter, framför allt transporter som är beroende av fossila bränslen. Det behöver således göras en risk- och sårbarhetsanalys som omfattar hela livsmedelskedjan från produktion, import, livsmedelsindustri och distribution.
mot · H3021744 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta en cykelbana i planering på sträckningen –och tillkännager detta för regeringen. Ska utvecklas måste vi fortsätta att satsa på infrastruktur, men infrastruktur handlar inte bara om bilburen trafik utan även om cykling. Det planeras exempelvis för allt fler cykelmotorvägar runt om i . borde därmed planera för en cykelbana mellan och . Alltfler väljer nämligen cykeln som ett miljövänligt alternativ. Cykling är en skonsam träning som ger välmående och i ett bredare perspektiv stärker folkhälsan. Möjligheten att cykla istället för att ta bilen medför också att man kommer närmare naturen. som utsläppen av klimatgaser reduceras till noll. Det finns därmed en rad fördelar med att även anlägga en cykelbana mellan och .
mot · H3021745 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utbyggnad av mellan och och tillkännager detta för regeringen. E18 ingår i det nationella stamvägnätet och är en del av den nordiska triangeln som binder samman –––. Kring städer och på vissa sträckor på landsbygden är det bitvis motorväg och i övrigt består E18 av landsväg och motortrafikled. Efter det att sträckorna –Västjädra och Sagån–byggts om till motorväg återstår nu bara –Västjädra för att få motorväg hela vägen från till . Syftet med att bygga om sträckan till motorväg är att förbättra förutsättningarna för den regionala utvecklingen och öka framkomligheten på vägen. har tagit fram en förstudie för E18 mellan och Västjädra (). Om vägen byggs ut till motorväg skulle det innebära förbättringar för miljön som olycksriskerna kraftigt skulle minska. På grund av den intensiva person- och lastbilstrafiken är den nuvarande vägen ofta drabbad av olyckor och stopp i trafiken. Stoppen bidrar till att trafiken måste ledas om till mindre vägar. Särskilt drabbas av omledningen då E18-trafiken tvingas in på gator som är dimensionerade för lokal trafik. Mot bakgrund av ovanstående är det en allvarlig brist att en uppgradering av till motorväg på sträckan –Västjädra inte ännu är gjord. Ska och utvecklas så måste vi fortsätta att satsa på att bli det infrastrukturnav som har potential att bli. En utbyggnad av är en av de viktigaste infrastruktursatsningar som bör göras i och vi anser därför att det bör övervägas inför nästa nationella plan.
mot · H3021747 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och utforma system för incitament som gynnar högre produktivitet i offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. Debatten om offentlig verksamhet och hur detta organiseras har varit högst påtaglig ; tyvärr har den i huvudsak begränsats till eventuella vinster eller inte i välfärden. Oavsett om det ska tillåtas vinster eller inte, och om dessa i så fall begränsas genom högre kvalitetskrav eller inte, är detta en ödesfråga för våra förväntningar på vår välfärd. Alla inser och känner till de utmaningar vi står inför, inte minst gäller det den demografiska utveckling som utmanar förväntningarna på det offentliga åtagandet, det vill säga allt fler nyttjar olika välfärdsresurser som ska betalas av allt färre. Till det kommer ständigt ökande förväntningar och krav på skolan, med ökande konkurrens från vår omvärld, ständigt ökande förväntningar och krav på sjukvården med nya kostsamma tekniker och mediciner, fler som kräver omsorg. Listan kan göras lång på de ökade kraven på det offentliga åtagandet. Denna ekvation är inte lätt att lösa och oron över detta har tilltagit. I det läget anser jag att debatten om vinster i välfärden är felriktad och kontraproduktiv. Det borde stå klart för var och en, att alla gagnas av en ökad produktivitet inom det offentliga åtagandet. Att våra gemensamma resurser nyttjas på så effektivt sätt som möjligt, att drivkraft för ständig effektivisering och utveckling finns inbyggda i systemen, för att värna att utväxling på gemensam välfärd för insatta resurser blir så gynnsamma som möjligt. I detta är det otillfredsställande att å ena sidan rigga system som ger incitament för ökad resursanvändning via högre bemanning. Inte heller är det självklart med system som gynnar högre resursanvändning via högre kvalitet. Systemen måste utformas så att skattebetalarna och brukarna av välfärdssystemen genereras högre värde, i kombination med lägre resursanvändning. Det kan inte finnas ett egenvärde i bemanningskvoten, det ger inte per definition högre kvalitet. Risken finns istället att produktiviteten sjunker. På samma sätt är det ingen självklarhet att högre kvalitetskrav genererar större värde; risken finns i stället att det offentliga åtagandet ökar, med minskad produktivitet. Ska vi klara välfärdsåtagandet måste systemen utformas så högre kvalitet i kombination med högre effektivitet uppnås. I detta kan inga aktörer uteslutas eftersom välfärden är i stort behov av att utvecklas. Dessutom finns det stora framtida behov av investeringar vilket också bidrar till att ekvationen blir allt svårare att lösa. Därför anser jag att ännu större fokus måste läggas på hur systemen formas för att stimulera produktivitetsutveckling inom den offentliga sektorn. Denna fråga är viktig och behov finns av att bredda denna diskussion, därför anser jag att systemen bör utredas och analyseras nogsamt för att utforma dessa till incitament som gynnar produktivitetsutveckling, till gagn för samhällsutveckling och vår gemensamma välfärd.
mot · H3021748 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att friskvårdsbidraget bör utökas och tillkännager detta för regeringen. Friskvårdsbidrag är ett sätt för företag att erbjuda sina anställda motion skattefritt. Vissa motionsformer är undantagna i lista, till exempel ridning. Övervikt och fetma ökar i . Detta för med sig följdsjukdomar såsom hjärt- och kärlsjukdomar. För att minska den negativa trenden med ökad övervikt och fetma är det av största vikt att vi rör mer på oss. Friskvårdbidrag kan vara ett sätt för arbetsgivaren att uppmuntra fler att röra på sig. Ridsport är en motionsform som uppskattas och utövas av många. uppskattar att ungefär en halv miljon människor i ägnar sig åt ridsport. Ridsporten har fört en lång kamp att ridsporten ska bli klassad som de flesta övriga sporter som skattefri motion. Med hänsyn till ovan bör friskvårdsbidraget utökas till att omfatta även ridsport.
mot · H3021749 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om statens roll för att främja innovativa offentliga upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. Landsting/regioner och kommuner i har kommit olika långt när det gäller att strategiskt arbeta med upphandlingar och att värdesätta innovation och det mervärde som tekniska lösningar ger i välfärden. De verktyg som upphandlare har tillgång till är många, behöver man fundera på hur man bäst upphandlar tekniskt avancerad utrustning inom medicinteknik eller andra områden. Görs upphandlingarna på fel sätt riskerar detta att leda till att exempelvis hälso- och sjukvården kan få långsiktiga effektivitetsbrister, vilket också kan medföra att brukarna eller patienterna inte får bästa möjliga utfall från välfärden. Ett exempel inom hälso- och sjukvårdsområdet är hur medicinteknik och diagnostik kan bidra till att förbättra patientflöden och därmed öka tillgängligheten i hälso- och sjukvården. När det fungerar som bäst är vinnarna inte bara enskilda patienter, som till exempel slipper vänta på provsvar för länge eller riskerar att få undermåliga provresultat. Även hälso- och sjukvården som helhet vinner om patientflöden i vården fungerar bra och köerna kortas. För att få bra diagnostik på plats som bidrar till största möjliga värde för patienter och till hälso- och sjukvården är det viktigt att innovationskraft uppmuntras i de upphandlingsformer som används av svenska myndigheter, landsting, regioner och kommuner. är ett land som vanligen rankas högt i fråga om innovationsvänlighet. Det är något som bör lysa igenom tydligare inom de många offentliga upphandlingar som genomförs . Ett stort ansvar vilar självklart på kommuner och landsting att använda de upphandlingsverktyg som finns. ser vi att staten har en roll att spela i samarbeten med de regionala och lokala nivåerna samt andra aktörer för att främja innovation i offentliga upphandlingar. Väl hanterat har patienter och andra skattebetalare allt att tjäna på sådana initiativ. Med hänsyn till ovan sagda bör staten ta initiativ för att främja innovation i offentliga upphandlingar.
mot · H3021750 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler anmälningar till donationsregistret och tillkännager detta för regeringen. Många tror att man måste vara ung när man avlider för att kunna donera organ och vävnader. Men sanningen är den att äldre ofta kan donera sin lever, sina njurar, hornhinnor och hjärtklaffar till betydligt yngre mottagare. Man kan mycket väl bli donator även om man fyllt 75 eller mer. Det är inte åldern på organdonatorn som avgör utan organens och vävnadernas kondition som avgör om en donation är möjlig eller inte. För att kunna komma ifråga som organdonator måste man vårdas med respirator när döden inträffar. Därför är det enbart patienter som avlider på en intensivvårdsavdelning som blir aktuella som organdonatorer. De som inte kan donera organ kan ofta donera vävnader. genomförs cirka 1 000 vävnadstransplantationer i . Det finns ett behov av fler organdonatorer. Drygt 1,5 miljoner svenskar fanns i donationsregistret . I väntade 739 personer på ett eller flera organ . [2] har ungefär mellan 100 och 150 personer avlidit som anmält sig om organdonatorer. För att kunna bli aktuell som organdonator måste dock patienten avlida i en total hjärninfarkt medan han eller hon vårdas med respirator på en intensivvårdsavdelning. Eftersom bara ett mycket litet antal av alla som dör avlider på detta sätt, innebär det att antalet möjliga organdonatorer i är omkring 200–270 . Med ovan sagda kan man konstatera att det behövs fler organdonatorer i . Möjligheten att anmäla sig till donationsregistret bör underlättas. Ett sätt att underlätta för fler att bli organdonatorer är att möjliggöra anmälan i samband med pass-, id-korts- och körkortsansökan. Med hänsyn till ovan bör denna möjlighet ses över.
mot · H3021751 · 2015-10-05 00:00:00 — En timmes idrott varje skoldag i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa en timmes idrott varje skoldag i och tillkännager detta för regeringen. Den psykiska och fysiska ohälsan ökar i . Ska den generation som växer upp nu bli en frisk generation så måste trenden med ökande fetma och minskad aktivitet vändas. Här behöver det göras åtgärder lokalt, regionalt och nationellt för att tillsammans ta ansvar för att barn och unga får en hälsosam skolgång där de får möjligheten att lära sig de positiva effekterna av att röra på sig och leva hälsosamt. Barn och ungdomar är mer stillasittande nu än förr och allt fler unga drabbas av övervikt och fetma. Ungdomar behöver röra sig mer i första hand men även i skolan bör eleverna ha mer fysisk aktivitet. Forskningen från visar att mer fysisk aktivitet i skolan är bra för elevernas motorik och förbättrar elevernas övriga resultat i skolan. [1] Vill vi ha piggare elever med bättre skolresultat bör vi införa mer idrott och fysisk aktivitet i skolan. Den fysiska aktiviteten bör öka i skolan. Detta tycker exempelvis och Gymnastik- och () som vill att alla elever ska ha en timmas fysisk aktivitet i skolan. En invändning mot mer skolidrott är att idrottshallarna inte kommer att räcka till om skolidrotten utökas. Detta är en relevant synpunkt som måste tas hänsyn till. Man måste se på skolidrotten på ett annat sätt . Utveckling kan ske på många plan såsom samarbete med idrottsföreningar, översyn av nyttjandet av lokala idrottshallar och mer skolidrott och fysisk aktivitet utomhus under större del av året. Mer skolidrott ger bättre skolresultat, bättre motorik och minskar den psykiska ohälsan. Eftersom utökad tid i ämnet Idrott och hälsa ger dessa positiva effekter, bidrar den även till ökade skatteintäkter, ökad produktivitet och sänkta sjukvårdskostnader då framtidens medborgare kommer att bli mer hälsosamma, få bättre resultat vilket gör att de kan utbilda sig vidare och sedan bli friska arbetstagare. Därför bör man överväga att införa en timmas fysisk aktivitet varje skoldag i .
mot · H3021754 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om upphandlingskompetens och tillkännager detta för regeringen. konsumerar landets kommuner varor och tjänster för miljardbelopp. släppte ”Siffror och fakta om offentlig upphandling – statistik om upphandlingar som genomförts ”. Syftet med rapporten är att öka kunskapen bland företag och ge kommuner, med flera, grundläggande fakta och statistik på området. Lagen om offentlig upphandling finns för att säkra konkurrens på lika villkor och att skattebetalarnas pengar används på ett effektivt sätt. För att syftet ska uppnås är det viktigt med en hög kompetensnivå både från dem som upphandlar, kommunerna, och bland dem som ska lägga anbud, företagen. I rapporten från kan man läsa att av upphandlingarna blev överprövade 2013. Direktivstyrda upphandlingar överprövades nästan dubbelt så ofta som icke direktivstyrda. I sju av tio mål som sakprövats dömde förvaltningsdomstolen till de upphandlande myndigheternas fördel 2013. I tre av tio fall fick den sökande helt eller delvis bifall. Det innebär att den upphandlande myndigheten ålagts att helt eller delvis rätta eller göra om upphandlingen. Dessa siffror vittnar om att kompetensen inom området är för låg bland dem som upphandlar. Dåligt utformade upphandlingar riskerar inte enbart bli överklagade och förlora i förvaltningsrätten, risken finns även att både korrekta och inkorrekta upphandlingar till exempel stänger ute småföretag. Resultatet kan då bli få anbud, även inom en marknad som har många aktörer.
mot · H3021755 · 2015-10-05 00:00:00 — Blodgivning och sexuell läggning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sexuell läggning eller preferens inte borde ha någon inverkan på en individs möjlighet att lämna blod och tillkännager detta för regeringen. Bristen på blodgivare i landet är stor. För att kunna upprätthålla en tillräcklig mängd blod på våra sjukhus är det viktigt att alla friska personer som vill bidra med sitt blod ska få göra det. Till skillnad från det gamla regelverket för blodgivning så har man i det nya formellt sett tagit bort regler som diskriminerade till exempel homosexuella män. tar man sikte på riskbeteenden och den som har ett sådant kan hindras från att ge blod . En av de grupper som inte tillåts lämna blod är dock den så kallade MSM-gruppen, det vill säga män som har sex med män. I verkligheten innebär det att homosexuella män helt nekas möjligheten att lämna blod på grund av sin sexuella läggning, friska eller inte. Diskriminering på grund av sexuell läggning är alltid ovärdigt en rättsstat. Det måste alltid vara fundamentalt att kontrollera allt blod, oavsett givarens sexuella läggning, så att det inte bär på några sjukdomar. Regelverkets innehåll borde därför ändras så att det inte innebär dold diskriminering så som .
mot · H3021756 · 2015-10-05 00:00:00 — Avskaffande av statens stöd till genusforskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa statens stöd till genusforskning och tillkännager detta för regeringen. Satsningen på genusforskning syftade från början till att stärka jämställdheten, vilket i sig självklart var en god tanke. Men så som denna forskning kommit att utvecklas har den numera tagit en helt annan väg och syftar snarare till att ersätta begreppen ”man” och ”kvinna” med andra begrepp och identiteter. Eftersom man har som en märklig idé att kön inte är något biologiskt bestämt utan något som är ”socialt konstruerat” laborerar man numera med många olika sexuella och könsmässiga identiteter. I det läget blir frågan om jämställdhet mellan de två könen man och kvinna inte särskilt intressant. Och därmed är inte genusforskningen längre ett verktyg för jämställdhet mellan könen utan något helt annat. I sin mest utstuderade form handlar ”Genusforskning” mer om mycket udda åsikter och tyckande än om vetenskap. Förutom detta är det olyckligt att genusforskningen avskiljts från annan forskning och lever sitt eget liv i stället för att integreras i forskning i andra ämnen. Professor beskrev detta väl i en debattartikel i där han konstaterade att ” Det andra skälet för varför genusforskningen kommit att motverka strävan mot ökad jämställdhet är mera organisatoriskt. I realiteten har satsningarna ovan lett till en isolering av denna forskning från övrig verksamhet vid universitet och högskolor. I stället för att berika andra ämnen och tillföra dem ett enligt min mening ofta synnerligen välbehövligt jämställdhetsperspektiv vad gäller val av frågeställningar och problemområden, har unga forskare med detta intresse isolerats till de särskilda genusforskarmiljöerna. Detta är med stor sannolikhet inte bra för genusforskningen eftersom det skapar ’grupptänk’ och gör att man kan undandra sig från den i forskningssammanhang helt nödvändiga kritiska granskningen. Men det är inte heller bra för alla övriga ämnen eftersom man går miste om viktig kompetens vad gäller jämställdhetsfrågornas betydelse.” Sammantaget innebär statens satsningar på genusforskningen att man tar uttrycklig ställning för en linje i forskningen och ger denna stora resurser. Det är olyckligt. Staten bör därför avveckla stödet till genusforskning och de professurer som finns i genusvetenskap vid svenska universitet bör upphöra. Relevanta genusfrågor bör i stället hanteras som en del i den övriga forskningen. Den relevanta forskning som behövs angående skillnader mellan kvinnor och män, exempelvis när det gäller medicinsk behandling, inlärning i skolan eller i andra viktiga sammanhang bör i stället ske inom de discipliner där man forskar kring dessa ämnen och inte särskiljas från sitt sammanhang.
mot · H3021758 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om näringsfrihet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffpåföljden för djurrättsrelaterade brott ska skärpas och tillkännager detta för regeringen. Gröna näringar ser inte längre ut som de alltid har gjort och kravet på att ha fler verksamheter blir allt mer nödvändigt för företagens lönsamhet. Kombinationen av animalieproduktion och växtodling blir allt vanligare. Möjligheten att underlätta för ett extra ben i verksamheten gör de gröna näringarna starkare vid konjunktursvängningar och under sämre perioder. Ett orosmoln för näringen är de autonoma grupper som tar lagen i egna händer och med olagliga medel terroriserar gröna näringar. Det finns dessutom lobbygrupper och politiker som direkt eller indirekt vill belägga svenska lantbrukare med näringsförbud, antingen via lagstiftning eller genom så kraftigt förändrade villkor för branscher att verksamheten riskerar att bli helt olönsam. De använder sig av gamla uppgifter och värderingar tagna från intresseorganisationer och i värsta fall med känsloargument utan grund i vetenskap eller fakta. Beteendet äventyrar inte bara näringsfriheten för hundratals småföretagare och arbetstagare på landsbygden i utan även för en inte helt obetydlig export från företag som genererar pengar till den svenska statskassan. Hot, trakasserier, mordbrand, gravskändningar och skadegörelse som uppgår till kan aldrig accepteras av ett samhälle varken mot privatpersoner eller näringsidkare. Polisen måste ta den här typen av brott på högsta allvar och straffpåföljden behöver bli hårdare. I de polisdistrikt där polisen satsat extra pengar på att förhindra brott mot landsbygdsföretagare och dessutom avsatt resurser för att utreda de brott som begåtts minskar hot och trakasserier markant. Svensk djurvälfärd är bland de bästa i världen och lantbrukarnas kunskap gör att svenska produkter efterfrågas i världen. Ett näringsförbud eller försvårande omständigheter för vissa branscher inom djurhållningen riskerar att verksamheten flyttar utomlands till länder med dålig djurhållning och sämre kontroll än . världsledande animalieproduktion gör dessutom att vi är ett föredöme som påverkar andra europeiska länder att följa efter. bör istället upprätthålla sin världsledande position som föredöme och stimulera ytterligare utbyggnad av landsbygdsföretag och gröna näringar. För ungdomsjobb, för tillväxt, för export och för glesbygden krävs en näringsfrihet.