ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021850 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum och tillkännager detta för regeringen. har en mer än historia. Kristendomen och har haft en mer djupgående inverkan på vår kultur än någon annan idé och institution. Konst, filosofi, moral, traditioner, arkitektur, hantverk, musik m.m. är alla exempel på områden som varit och är starkt färgade av vårt kristna arv. Påverkan har dock också varit ömsesidig. Förhållandena, förutsättningarna och kulturen i vårt land har gjort att den svenska kristendomens historia innehåller vissa särdrag i jämförelse med andra kristna länder. Trots att vi är ett av världens mest sekulariserade länder, så är fortfarande en stor andel av befolkningen medlemmar i . De kristna högtiderna och traditionerna är fortfarande en självklar del av vår nationella kultur och utgör viktiga inslag även i många icke troendes liv. Att känna till och förstå det svenska kristna kulturarvet är således en viktig nyckel till att förstå vårt lands historia, kultur och samtid. De kyrkliga kulturminnena utgör den största samlade delen av det materiella svenska kulturarvet. I samband med åtskiljandet mellan kyrkan och staten inrättades den s.k. kyrkoantikvariska ersättningen där staten åtog sig att bära en betydande del av kostnaderna för bevarandet av framförallt de kulturhistoriskt värdefulla kyrkobyggnaderna. Tyvärr har staten inte fullt ut levt upp till sina åtaganden. Detta i kombination med en ökad beskattning av kyrkan, ökade kostnader för kulturminnesvården på grund av klimatförändringar och förändrade uppvärmningssystem i kyrkobyggnaderna samt kyrkans stadigt vikande medlemsantal har gradvis urholkat kyrkans förmåga att bevara och synliggöra det kristna kulturarvet. Den ansträngda ekonomiska situationen som råder i många stift och församlingar i kombination med det ökade hotet från en organiserad brottslighet som specialiserat sig på att stjäla våra kristna kulturskatter har också resulterat i ett minskat öppethållande i många av landets kyrkor och därmed en minskad tillgänglighet till det kristna kulturarvet. De brister som föreligger när det gäller bevarandet av kyrkobyggnader är tyvärr också ännu större när det kommer till föremålsvården och bevarandet av det immateriella kristna kulturarvet. I nederländska finns Museum Catharijneconvent med inriktning på nederländsk konst och kulturhistoria som samlar och skildrar de mest värdefulla delarna av det nationella kristna kulturarvet. Då behovet av en liknande institution är stort även i bör regeringen utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum.
mot · H3021851 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheterna till att inrätta ett hus i bör utredas och tillkännager detta för regeringen. Den djupaste roten till den svenska kulturens särart ligger i vår historia och i den natur och det klimat där den har vuxit fram. Mot denna bakgrund är det ganska naturligt att vår kultur uppvisar stora likheter med våra nordiska grannländers. Genom likheterna i levnadsbetingelser och årtusenden av nära och naturliga relationer mellan befolkningarna har en skandinavisk och nordisk kulturkrets vuxit fram. Denna nordiska kulturgemenskap har naturligtvis ett stort egenvärde, men den utgör också grunden för de nordiska ländernas nära politiska samarbete på många områden och är därför något som förtjänar att bevaras och byggas vidare på . Behovet av att fördjupa det nordiska samarbetet och betona den nordiska kulturgemenskapen är starkare . Detta då det annars föreligger en uppenbar risk för att den nordiska dimensionen försvagas i kölvattnet av en ökad globalisering och allt tydligare ambitioner om centralisering och likriktning från Europeiska unionens ledning. och det självstyrande området har inrättat var sitt hus, vilka fungerar som vitala samlingspunkter för nordisk dialog och nordisk kulturgemenskap. Liknande centrum för nordiskt samarbete och nordiskt kulturutbyte finns också i de självstyrande områdena och i form av samt i i form av Kulturkontakt Nord. Samtliga av de ovan nämnda institutionerna finansieras helt eller delvis av . Förekomsten av ett liknande naturligt centrum för nordisk dialog och nordiskt kulturutbyte i hade sannolikt kunnat bidra till en mer livskraftig debatt om de nordiska frågorna samt till ett ökat fokus på de förenande dragen i de nordiska ländernas kulturer och historia. Vi anser därför att oavsett om förutsättningar för medfinansiering från föreligger eller ej, så bör som sin mening ge regeringen tillkänna att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas. Man bör i det sammanhanget också se över samverkansmöjligheter med .
mot · H3021852 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att omarbeta och bygga ut språklagen (2009:600) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenskan bör betecknas som officiellt huvudspråk i alla sammanhang och tillkännager detta för regeringen. saknade vi i ett lagstadgat skydd och erkännande av det svenska språkets ställning i vårt land och samhälle. En märklig situation som förstärktes då vi 1999 antog skydd för de fem nationella minoritetsspråken och gav dem officiell status. Denna situation ändrades dock något i och med antagandet av språklagen (2009:600), där svenskan tydligt ges status som huvudspråket i vårt samhälle och det språk som i internationella sammanhang anses vara vårt officiella språk. Dessvärre har språklagen i dess nuvarande utformning visat sig ha flera brister. Syftet med den nya lagen var att befästa den språkpolitik som antagits 2005. För svenskans del innebar detta att det skulle tydliggöras att svenskan är huvudspråk i samt att svenskan ska vara komplett och samhällsbärande och i sin offentliga användning vara enkel och vårdad. Dessutom ska alla invånare ha rätt att lära sig, utveckla och använda det svenska språket. Detta syfte har också fullföljts. Däremot verkar varken den antagna politiken eller den nya lagen för att stärka svenskans position i samhället och ingendera ger medborgarna rätten att kräva information på svenska, utom i kontakter med den offentliga sektorns kärnverksamhet. Detta innebär att det inte finns några som helst krav på att alla kontakter med allmänheten ska ske, eller åtminstone finnas tillgängliga, på svenska vare sig det gäller ren informationsförmedling eller medborgardialog. Inte ens när det gäller varningstexter finns något krav på att svenska ska användas. Det har också förekommit exempel på när aktörer valt att endast informera om säkerhetsrisker på engelska, trots att det är svenskan som är vårt samhälles huvudspråk. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att det föreligger starka skäl för en omarbetning av språklagen. För detta ändamål bör en utredning tillsättas med uppgift att ta fram ett förslag på en mer utbyggd och omfattande lag där medborgarnas rätt att använda det svenska språket i all vardaglig kommunikation tydliggörs. Den som så önskar ska utan svårigheter kunna hitta all information utgiven av svenska aktörer på det svenska språket. Allt annat är orimligt. Dessutom anser vi det vara orimligt att de fem minoritetsspråken alltid har statusen officiella medan svenskan endast anses officiell i internationella kontakter. För oss är det självklart att svenskan i alla sammanhang bör ha statusen officiellt huvudspråk, något den har i och på , men inte i . Att ge svenskan status som officiellt språk är viktigt inte minst för att stärka dess position i ett samhälle där allt fler kommunicerar bristfälligt, eller inte alls, på vårt lands huvudspråk.
mot · H3021853 · 2015-10-06 00:00:00 — Svenska ortnamn i fjällen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas och tillkännager detta för regeringen. I lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. kan man bland annat läsa följande: 4 § Vid statlig och verksamhet skall god ortnamnssed iakttas. Detta innebär att hävdvunna ortnamn inte ändras utan starka skäl. (…) - Svenska, samiska, meänkieli och finska namn så långt möjligt används på kartor samt vid skyltning och övrig utmärkning i flerspråkiga områden. Trots ovanstående lagtext började Lantmäteriet att stryka många av de svenska ortnamnen på landets fjällkartor. Kvar blir då enbart de ursprungliga samiska namnen. Motivet till förändringen är att man på Lantmäteriet upplevt att det varit ”rörigt” att ha med både den svenska och den samiska stavningen. Vi anser att det inte bör vara antingen svenska eller samiska ortsnamn utan vill främja användandet av att kunna ha både och. Vår uppfattning är att det är principiellt felaktigt att radera ut de svenska ortnamnen i fjällvärlden. Detta eftersom det också bidrar till att radera ut minnet av de svensktalande människor som i åtminstone hundratals år har bott och verkat i området. Förfarandet är inte bara principiellt felaktigt utan har också orsakat praktiska problem. De samiska namnen är inte alltid allmänt kända, vilket har skapat förvirring och svårigheter. Turister har fått svårare att hitta platser som folk pratar om på kartan, SOS alarm har svårt att tyda den samiska stavningen och polis och fjällräddning i området har vittnat om att den nya ordningen skapat förvirring och tidsförlust i samband med larm- och nödsituationer. Det är en förvirring som i en framtida extremsituation i värsta fall skulle kunna leda till att människoliv går förlorade. Det är uppenbart att det finns allvarliga brister i tillsynen och tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att Lantmäteriets reform bör rullas tillbaka och att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma med förslag om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed skall kunna skärpas. I det aktuella området borde de svenska och samiska namnen kunna samverka.
mot · H3021855 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras och tillkännager detta för regeringen. Det framkommer i Nordiska ministerrådets handlingsplan för nordiskt kulturellt samarbete att den fundamentala förutsättningen för det nordiska kultursamarbetet är språkförståelsen mellan de nordiska länderna. Trots detta visar det sig att språkförståelsen mellan de nordiska länderna blivit allt sämre. Ett exempel på detta är när Ungdomens Nordiska Råd (UNR) beslutade att övergå till att använda engelska som arbetsspråk sedan man konstaterat att ledamöternas förståelse av de nordiska språken var så dålig att en effektiv kommunikation på de nordiska språken inte var möjlig. Vi ser med stor oro på att språkförståelsen mellan de nordiska länderna gradvis har försämrats, vilket i förlängningen är ett hot både mot tanken på en integrerad nordisk arbetsmarknad och mot den gemensamma nordiska identiteten. Att situationen är så alarmerande är dock inget som förvånar. Till saken hör att det i endast fanns två svenska och två norska lektorer anställda för att undervisa blivande dansklärare i svenska och norska. I fanns det en dansk och en svensk. I fanns det fyra danska och en norsk lektor med uppgift att utbilda svensklärare. , filosofie doktor, tillika lektor vid vid , menar att det krävs ”stringenta politiska och ekonomiska satsningar på grannspråken i de skandinaviska skolorna”. konstaterar att lärarutbildningarna är ”den svagaste länken i utbildningskedjan när det gäller grannspråksundervisningen”, och att det inte fanns ”incitament för det enskilda lärosätet att centralt säkerställa att de […] svensklärare som de utbildar gavs tillfälle att, inom ramen för sin utbildning, tillägna sig adekvata kunskaper i och om grannspråken”. (Källa: Den nordiska språkförståelsen: ”evnen til å forstå annerledes talende mennesker”, 2010) föreslår bland annat att kunskap om grannspråk och grannspråksundervisning ska införas som ett krav i examensordningen för lärarexamen med inriktning på svenskämnet, vilket vi tror kan vara ett sätt att angripa problemet. För att försöka komma tillrätta med en allt sämre nordisk språkförståelse föreslår vi att regeringen tillsätter en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras.
mot · H3021856 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om riksdagsledamöternas arvoden och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. I kommunerna höjs politikernas arvode en gång efter varje val. I höjs arvodena . Ett kommunalråd har lika stor arbetsbörda och medial uppmärksamhet som en riksdagsledamot och vissa fall större. Den årliga höjningen av arvodena för riksdagsledamöterna är därför inte rimlig. bör tillämpa samma princip som kommunerna.
mot · H3021857 · 2015-10-06 00:00:00 — Översyn av Transportstyrelsens tillsynsverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en större översyn av Transportstyrelsens verksamhet med tillsyn av yrkesmässiga godstransporter på väg och tillkännager detta för regeringen. Transportstyrelsen har själva gjort en utredning som pekar på en rad brister och tillämpningar som är unika för . Utifrån detta kan vi konstatera att det finns ett stort behov av att göra en större översyn av Transportstyrelsens arbete och tillämpning vid kontroller av yrkesmässig trafik. En sådan översyn bör belysa hur Transportstyrelsen i egenskap av tillsynsmyndighet hanterar sitt uppdrag, och detta bör även göras med beaktande av hur andra länder har tolkat gällande EU-regler samt hur de valt att utforma sina system för tillsyn och kontroller. I detta bör bl.a. ingå att lägga ett tydligt fokus på att bedöma rimligheten i nuvarande tillsynsavgifter men därutöver även vid vilka fel som sanktionsavgifter verkligen ska utgå till företagen vid överträdelser av kör- och vilotidsreglerna. Under förutsättning att de är förenliga med gällande EU-regler bör det i översynen även ingå att belysa om andra länders alternativa system, t.ex. som det i , kan övervägas även för . Vi vill framhålla att måste ha ett system som inte bestraffar svenska åkerier och chaufförer hårdare än de utländska åkerierna. För att undvika att dagens ojämlika konkurrenssituation mellan transportföretag med verksamhet i olika länder permanentas anser vi att de svenska reglerna bör ses över. Utan en ändring av detta finns risk att svenska arbetstillfällen och skatteintäkter går förlorade. Vi anser att det nuvarande systemet för att kontrollera kör-och vilotider inte är ändamålsenligt för att kunna upptäcka olika typer av avancerat fusk som förekommer med förares kör- och vilotider och att det därför bör läggas ett större fokus och ökad prioritet på att genomföra kontroller på väg. De fuskmetoder som används på vägen som t.ex. magneter på färdskrivare, dubbla förarkort, falska utbildningar och falska körkort måste med kraft motarbetas genom fler vägkontroller. Vi anser att det är olyckligt att och Transportstyrelsen använder sig av ett analysverktyg vid kontroller av kör- och vilotider som är unikt för de kontrollerande myndigheterna och att det inte erbjuds på den civila marknaden. Myndigheternas analysverktyg har en rad funktioner som de civila kontrollverktygen ännu inte erbjuder, vilket är olyckligt eftersom de olika systemen kan ge olika resultat och detta medför praktiska problem för företagen. Vi anser att detta är en av de frågor som bör ses över. Per Klarberg (SD)
mot · H3021858 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik och tillkännager detta för regeringen. Jag ser med oro på att utvecklingen inom den utrikes järnvägstrafiken går mot en framtida envägsstrategi där mer och mer av trafiken styrs över , något som är ett hot mot ett mångfacetterat gränsöverskridande utbud av järnvägstrafik för svensk industri. har tidigare haft en viktig roll när det gäller tågtrafik in och ut ur , men lever i en tynande tillvaro där mer och mer järnvägsgods går över på bekostnad av hamn, där volymerna minskat kraftigt . finns risk att den gränsöverskridande tågtrafiken helt upphör i hamn. hade hamn totalt 196 000 järnvägsvagnar, var antalet 118 000 vagnar och endast 27 000 vagnar. För hamns del har den negativa utvecklingen föranlett att den höga kostnaden för att upprätthålla en järnvägsstruktur till det låga utnyttjandet ifrågasatts och frågan har lyfts om järnvägstrafiken i hamnen ska stängas ner helt och hållet. Detta är bekymmersamt för , både ur ett konkurrens och ur ett sårbarhetsperspektiv. Ett tydligt bevis på sårbarheten av en envägsstrategi via är urspårningen i , med konsekvensen att inga kontinentala tåg kunde gå igenom utan fick istället ta vägen genom . Det blev ett hårt tryck på järnvägstransporterna i som var det enda naturliga alternativet. På linje mellan och fördubblades antalet tågvagnar och på linjen –mer än tredubblades volymerna. Detta visar hur viktigt det är med en nationell strategi för att bibehålla de viktiga korridorerna för järnvägstransporter. Per Klarberg (SD)
mot · H3021859 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa införandet av ERTMS till de linjer och de fordon som har en gränsöverskridande trafik och tillkännager detta för regeringen. Det nya gemensamma signalsystemet i , ERTMS, är tänkt att skapa enhetlighet och göra det lättare att köra tåg över gränserna i EU:s medlemsländer. Men för majoriteten av fordonen på svenska spår blir det en investering utan någon som helst nytta. Det är en väldigt liten del av tågtrafiken i som är gränsöverskridande. Inget talar för att ett land i nordliga utposter , mer än marginellt, skulle få utökad internationell I sak är den grundläggande tanken med ERTMS, ett enhetligt och gemensamt signalsystem i bra. Men ur svensk synvinkel är det som att kasta rakt ut i sjön. har alltid legat i framkant vad gäller järnvägssäkerhet. ATC systemet har varit i drift och är ett mycket säkert system som är godkänt för hastigheter /h. Ska upprusta järnvägsnätet till ERTMS bör det ske på de linjer som har anknytning till . Att investera samt införa ERTMS i övriga är totalt bortkastade pengar. Per Klarberg (SD)
mot · H3021860 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvinnojourernas verksamhet ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över anslagen till kvinnojourerna i syfte att stärka deras ekonomiska förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. Det finns en stor politisk enighet om hur viktig kvinnojourernas verksamhet är för att minska och lindra våld i nära relationer, för kvinnor med och utan barn. Samhällets sätt att stödja verksamheten ser olika ut: Statligt stöd ges dels till riksorganisationerna Kvinno- och () och för Kvinnojourer och Tjejjourer i (ROKS) för deras verksamhet mestadels i olika projekt. Därutöver så ser stödet från kommunerna ut på olika sätt, såsom bidrag till verksamheten, hyresbidrag och/eller olika projekt. Det kommunala stödet varierar och ger därmed olika förutsättningar för att kvinnojourerna att bedriva ett bra arbete. Gemensamt är att verksamheten bedrivs av ideella föreningar där volontärer utgör huvudsaklig grund. Stödet till våldsutsatta kvinnor och barn behöver öka och bli mer robust och jämlikt över landet. Möjligheten till stöd för utsatta kvinnor och barn kan inte vara avgörande för vilken kommun man befinner sig i. Regeringen har beslutat att öka det statliga stödet till landets ideella tjej- och kvinnojourer som utgör ett viktigt komplement till kommunernas arbete för att ge dessa kvinnor stöd och hjälp. Detta är bra! Att stärka skyddet för våldsutsatta kvinnor och deras barn är en viktig del av vår gemensamma välfärd. Den tidigare regeringens ambition att privatisera välfärden och upphandla kvinnojourernas verksamhet är däremot ett steg i helt fel riktning. Det finns idéburna organisationer med stor andel ideella arbetsinsatser vars verksamhet drastiskt kommer att förändras om detta blir verklighet. Det kan till och med gå så långt att ideell verksamhet säljs ut till stora vinstdrivande företag där den viktigaste prioriteringen är att har en hög avkastning och inte hjälpa utsatta kvinnor och barn. finns flertalet olyckliga exempel på hur kvinnojourerna utesluts/utestängs ur kommunernas upphandlingsförfarande. Härvid måste regeringen sätta stopp för den utveckling som sker. Stödet till kvinnojourernas verksamhet bör stärkas, främjas och förbättras, upphandling av verksamheten är inte svaret på detta. Dessutom behöver kvinnojourernas ekonomiska förutsättningar ses över. Tillexempel skulle fleråriga anslag bidra till effektivitet och ge förutsättningar för bättre strategiskt arbete och stabilitet i verksamheten. Arhe Hamednaca (S) Lawen Redar (S)
mot · H3021861 · 2015-10-06 00:00:00 — Kommuners möjlighet att ha framförhållning gällande boenden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kommuners möjlighet att rigga den organisation som krävs runt asylboenden i regi och tillkännager detta för regeringen. Många kommuner uttrycker att de har problem med att hinna rigga den organisation som krävs för att på ett bra sätt kunna möta nya människor som kommer till kommunen. Detta beror på att med mycket kort varsel och utan större kontakter med kommunen upphandlar boenden i olika kommuner. Det har de naturligtvis all rätt att göra. Däremot vore det bra för alla berörda om det gick att hitta metoder för att kunna ta de kontakterna snabbare än . På så sätt skulle kommunens ställtid bli längre. Viktigast är detta naturligtvis ytterst för kommunens nya invånare.
mot · H3021865 · 2015-10-06 00:00:00 — Folkbokförd på annans adress ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur enskilda kan hindras från att felaktigt folkbokföra sig på andras folkbokföringsadresser och tillkännager detta för regeringen. Enligt folkbokföringslagen skall man vara folkbokförd på den adress man anses vara bosatt, det vill säga där man regelmässigt tillbringar sin dygnsvila. är det möjligt att skriva sig på någon annans adress utan att den personen har vetskap om det. Detta kan innebära att den som folkbokfört sig på annans adress kan undslippa krav, räkningar, påminnelser och inkassokrav. Kronofogden kan även besöka denna adress för att få till stånd utmätning mm. Den som rättmätigt bebor adressen har inte heller några möjligheter att få rätsida på detta felaktiga beteende, att någon annan orättmätigt är skriven på sin egen adress, inte heller få någon information om vem/vilka som finns skrivna på adressen. Detta ger upphov till mycket stora problem.
mot · H3021866 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska beakta en levande skärgård i en aktiv politik för landsbygdsutveckling och tillkännager detta för regeringen. är en unik miljö med sina skär, sitt rika växt- och djurliv och öppna kulturlandskap. Det är en vacker miljö att besöka men är också ett hem för många människor. En bofast skärgårdsbefolkning är en förutsättning för en levande skärgård. För att det ska vara möjligt krävs ett antal insatser från olika instanser. Inte minst krävs en samordning för att vår unika skärgård fortsatt ska vara levande alla årets dagar. Fungerande transporter, grundläggande samhällsservice och tillgång till bostäder är exempel på förutsättningar för att människor ska kunna bo kvar året runt. Det finns stora möjligheter att utveckla skärgården. Det görs genom att både värna skärgårdens natur- och kulturvärden och utveckla skärgården för bofasta, företag och besökare. Det är viktigt såväl för de bofasta som för att vi även ska kunna njuta av en levande skärgårdsmiljö. Mot bakgrund av ovanstående samt behovet av samordnade insatser är det angeläget att regeringen beaktar en levande skärgård som en del i en aktiv politik för landsbygdsutveckling.