mot · H302187 · 2015-09-30 00:00:00 — Även denna rapport visar att forskningen nu ser större och värre konsekvenser än 2007. Havsnivåhöjningen bedöms kunna bli än större detta århundrade och våra ekosystem, inte minst de , är under ett större hot än vad som befarades . har studerat ett antal simuleringar för att se vilka utsläppsmål som krävs för att nå olika temperaturmål. För att med en sannolikhet på nå ett globalt mål krävs sannolikt globala nollutsläpp redan runt 2050. 5.2 Nya klimatmål inför Det vetenskapliga underlaget har stärkt bilden av att klimatförändringarna är omfattande. Att hålla fast vid ett mål om högst två graders global uppvärmning innebär stor osäkerhet och ökar riskerna för en katastrofal klimatförändring. Vetenskaplig solid grund finns för att anta en målsättning om att begränsa temperaturhöjningen till maximalt och att stabilisera koldioxidhalten vid 350 ppm. bör inför klimatförhandlingar ansluta sig till de forskare, nationer och organisationer som föreslår en målsättning om att begränsa temperaturhöjningen till maximalt och att stabilisera koldioxidhalten vid 350 ppm. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I likhet med andra industrialiserade länder har ett stort historiskt ansvar för sina utsläpp som starkt bidragit till klimatkrisen. I-länderna har fyllt en mycket stor del av det totala utsläppsutrymmet och därmed begränsat andra länders utveckling. Man kan därför på goda grunder hävda att har en klimatskuld. I en strävan efter att utsläppen per capita ska jämnas ut mellan länder är det därför rimligt att även hänsyn tas till det historiska ansvaret. I metoden Greenhouse Development Rights (GDR) etableras en global utsläppsbudget och krav på att utsläppsminskning och finansiering fördelas mellan länder efter historiskt ansvar och ekonomisk förmåga. bör inför klimatförhandlingar verka för att metoden Greenhouse Development Rights (GDR) får genomslag i kommande avtal. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För att uppnå ett globalt 1,5-gradersmål anser att måste skärpa sina nationella utsläppsminskningsmål och 2050. ska, enligt mening, de totala utsläppen av växthusgaser i minska med (jämfört med ) genom åtgärder inom landet. För den icke handlande sektorn, blir klimatmålet minskningar i jämfört med . I ton räknat handlar klimatmålet om att minska utsläppen med koldioxidekvivalenter (CO2e) i . Utsläppen ska minska från CO2e 1990 till CO2e 2020. ska även hjälpa andra länder att kraftigt minska sina utsläpp genom klimatbistånd och klimatfinansiering inom främst FN:s regi. Vad som ovan anförs om klimatmål bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För att ska ta sin del av det globala ansvaret för att begränsa den globala uppvärmningen till under två grader krävs att våra utsläpp av växthusgaser är nära noll . har en vision om att nettoutsläppen av växthusgaser ska upphöra till 2050. Men visionen baserar sig på att man kan inkludera koldioxidupptag i våra skogar (kolsänkor) och köpa utsläppsrätter. anser att har ett historiskt ansvar som industriland att lämna fossilberoendet genom inhemska åtgärder och utan att kompensera för utsläpp genom kolsänkor och utsläppskrediter. bör därför anta följande klimatmål : ska de totala utsläppen av växthusgaser i vara nära noll utan kompensation genom kolsänkor och utsläppskrediter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. vill tydliggöra att oaktat att skogens koldioxidupptag enligt vår uppfattning inte bör minska våra ambitioner om fossiloberoende, så är dess betydelse stor för en hållbar omställning. Både ett ökat skydd av skog samt en ökad användning av dess råvaror i form av bl.a. byggnader i trä, biobränsle och nya cellulosabaserade produkter är en stor tillgång i strävan att lämna fossilberoendet. 5.3 måste ta eget ansvar anser att ska tillhöra de ledande länderna i världen i klimatomställningen. Vi anser därför att det är dags att ställa om på allvar samt att ska inta tätpositionen för klimatet och planetens överlevnad. Mer än en tredjedel av den tidigare regeringens klimatåtgärder gjordes genom uppköp av billiga och osäkra utsläppskrediter i andra länder. Den borgerliga regeringen drev dessutom denna politik på EU-nivå och underminerade EU:s klimat- och energipaket genom att tillåta stora uppköp av utsläppskrediter i stället för investeringar på hemmaplan. Mekanismen för ren utveckling (Clean Development Mechanism, CDM) är en av Kyotoprotokollets två projektbaserade mekanismer. Dess uttalade mål är att bidra till en hållbar utveckling i utvecklingsländer och hjälpa industriländer att nå sina klimatmål. CDM tillkom emellertid inte för att i första hand öka takten i utsläppsminskningarna utan istället för att flytta genomförandet av redan beslutade åtgärder från industriländerna till platser där de är billigare att genomföra. Det innebär att rika länder genom investeringar i CDM-projekt kan köpa utsläppskrediter från fattiga länder och sedan tillgodoräkna sig dessa som sina egna utsläppsminskningar. I sin argumentation brukade den borgerliga regeringen hävda att dess köp av utsläppskrediter var ”stöd till utvecklingsländer”, vilket är missvisande då syftet inte var att stödja utvecklingsländer utan att köpa sig fri från att vidta klimatåtgärder på hemmaplan. Men metoden har allvarliga brister. CDM innebär att nödvändiga investeringar på hemmaplan uteblir och risken är stor att klimatmål inte nås. har granskat den svenska stora användningen av CDM och fört fram befogad kritik i rapporten ”Klimatinsatser utomlands – statens köp av utsläppskrediter”, RiR 2011:8. Vi välkomnade rapporten och ser skäl för att åter genomföra en stor utvärdering av utsläppskrediterna. Den nuvarande regeringen har gett tvetydiga budskap kring hur utsläppskrediter ska användas – om de ska kunna användas för att uppnå de nationella reduktionsmålen eller inte. Vi menar att internationella klimatinvesteringar är nödvändiga men att dessa inte bör användas för att nå det nationella klimatmålet. I stället för köp av utsläppskrediter med tveksam miljöeffekt vill driva en politik för kraftfulla klimatinvesteringar i utvecklingsländerna. Det ska vara investeringar som bidrar till nya minskningar av utsläppen och som inte ska användas för att nå vårt nationella klimatmål. Mot bakgrund av det anförda anser att köp av utsläppskrediter via CDM för att uppnå det nationella klimatmålet ska upphöra. 5.4 EU måste höja klimat- och energimål till 2030 fattade 2014 beslut om nya klimat- och energimål för EU till 2030. Beslutet blev kraftigt urvattnade målsättningar, långt ifrån vad EU behöver göra för att förhindra en okontrollerbar och farlig klimatförändring. Enligt beslutet ska växthusgaserna minska med jämfört med nivå. Andelen förnybar energi ska vara och målet för energieffektivisering landade på . På klimattoppmötet i , COP 20, beslutades att alla parter ska presentera s.k. INDC (Intended Nationally Determined Contributions), dvs. hur man avser bidra för att minska utsläppen av växthusgaser. Parternas samlade bidrag kommer att vara grund för den rapport som sekretariatet för (UNFCCC) sammanställer inför klimattoppmötet i 21. När EU presenterade sin INDC med målsättningen att minska sina utsläpp till 2030 bekräftades att EU behåller sina låga klimatambitioner. Det skickar knappast positiva signaler till klimatförhandlingarna i . Regeringen har inför klimatmötet i som strategi att EU ska höja sin ambition vad gäller utsläppsreduktioner om till 2030. Vi välkomnar regeringens ambition i detta avseende men anser att även en sådan ambitionsnivå är otillräcklig för att möta det ansvar som är rimligt att kräva av EU. Den har inte heller valt att presentera något eget svenskt klimatbidrag inför klimattoppmötet i . Det innebär att den svenska positionen i förhandlingarna blir exakt samma som EU:s bidrag. anser att strategi inför bör vara att skärpa EU:s klimatåtaganden till ansvarsfulla nivåer. Vi anser också att borde presentera ett eget klimatbidrag, INDC, som går utöver och kompletterar EU:s bidrag. Det skulle sända positiva signaler inför klimatförhandlingarna och visa att tar sitt ansvar för sina historiska utsläpp samt vill driva på såväl klimatförhandlingarna som EU. bör inför klimattoppmötet i 21/CMP 11 presentera en egen nationell målsättning för utsläppsminskningar i form av s.k. INDC (Intended Nationally Determined Contributions). Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. bör verka för att EU antar följande klimat- och energimål . Till 2030 ska utsläppen av växthusgaser minska med , jämfört med , och minskningarna ska göras inom . Energiproduktionen ska 2030 bestå av förnybar energi. Alla verksamheter ska åläggas att energieffektivisera sin verksamhet . Detta ska vara bindande krav med åtaganden för alla EU-länder. Givet att världens utsläpp fortsätter att öka och att historiskt sett står för en stor del av den totala utsläppsmängden är detta att betrakta som minimikrav. Vad som ovan anförs om EU:s klimat- och energimål till 2030 bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. ska även verka för att EU antar en målsättning att nå nollutsläpp vid och att all energiproduktion då ska vara förnybar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. föreslår även en grundläggande reform av EU:s handelssystem med utsläppsrätter, EU ETS. Handelssystemet är EU:s viktigaste styrmedel för att minska utsläppen och för att det skapas ett högt pris för förorenaren. Med nuvarande låga prisnivå fungerar inte systemet. Vi välkomnar därför kommissionens förslag till åtgärder för att stärka handelssystemet med en brantare utsläppskurva, undanhållande av 900 miljoner utsläppsrätter och en s.k. reserv för marknadsstabilitet för utsläppsrätterna, men de är inte tillräckliga. vill ha ett lägre utsläppstak (dvs. en brantare linjär utsläppskurva) som korresponderar med kravet om totala minskningar på till 2030. Vi vill också ha ytterligare åtgärder i närtid (dvs. ) för att komma till rätta med problemet med överutbud av utsläppsrätter och det för låga priset på utsläppsrätter t.ex. genom att fler utsläppsrätter tas bort från marknaden. Alla utsläppsrätter måste auktioneras ut. Om en aktör i handelssystemet kraftigt minskar sina utsläpp, eller tar bort dem helt och hållet, tillfaller utsläppsrätterna bara någon annan i systemet. Det motverkar omställningsprocessen i . Därför vill vi att en funktion om annullering av utsläppsrätter ska läggas in i handelssystemet. En väg skulle vara att använda den reserv för marknadsstabilitet som föreslås införas och tillåta den att ta emot utsläppsrätter som permanent tas bort från systemet, dvs. Denna reserv bör införas tidigare än 2021, som är föreslaget. Ett annat alternativ för att stärka reformeringen inom handelssystemet är att, i likhet med vad redan infört, sätta ett golv för lägsta pris för utsläppsrätter. bör driva dessa krav på reformering av EU ETS. Vad som ovan anförs om reformering av EU:s handelssystem med utsläppsrätter bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Våra föreslagna klimat- och energimålsättningar är långtgående, men de är fullt realistiska samt i linje med vår syn om klimaträttvisa och vad världen behöver om vi ska förhindra en eskalerande klimatförändring. Men det handlar inte bara om att ta klimatansvar. Att ställa om innebär också en möjlighet till att skapa många nya gröna jobb. Enligt konsekvensanalys har de nya klimat- och energimålen en positiv nettoinverkan på skapandet av nya jobb i . Vi delar den analysen och ser våra skarpare mål som ett sätt att skynda på omställningen och möjligheter att skapa mängder av nya jobbtillfällen i . arbetade ungefär 130 000 personer inom den snabbt växande solenergibranschen i – en bransch som har stora möjligheter att växa i . är ledande i i produktion av ekologiska livsmedel, något som skapar tusentals jobb både på landsbygden och inom förädling. Här i har vi stora möjligheter att skapa tusentals gröna jobb inom byggsektorn genom att ge stöd till hållbara renoveringar av t.ex. miljonprogrammets bostäder och offentliga lokaler som skolor och äldreboenden. Detta är bara några exempel på hur en omställning går hand i hand med skapandet av nya jobb och en fungerande välfärd. 5.5 Bindande och rättvisa klimatavtal Kyotoprotokollet är det internationellt bindande avtal som finns och som på klimattoppmötet i , COP 18, beslutades att förlängas till 2020. Förhoppningen är att klimattoppmötet i , COP 21, leder till ett helt nytt rättsligt bindande globalt avtal som träder i kraft , då det ska ersätta Kyotoprotokollet. Kyotoprotokollet har bristande ambitioner samt en svaghet i att stora utsläppsländer som , och inte är med. Men i protokollet finns en rättvis ansvarsfördelning mellan industri- och utvecklingsländer och principer om ansvarsfördelning mellan nord och syd. bör verka för att det internationella klimatavtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara legalt bindande och att avtalet ska vara rättvist i så måtto att industriländer ska ta ett större ansvar än utvecklingsländer. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I en forskningsrapport från norska klimatforskningsinstitutet 2011 konstateras att inte av de globala koldioxidutsläppen kommer från produktion av varor som konsumeras i ett annat land. Flödet av varor från till konsumenter i rika länder tenderar att bli allt större. Totalt har de fattiga ländernas utsläpp från varor som skickas till i-länderna fyrdubblats . Den totala mängden är större än vad i-länderna har lyckats minska sina utsläpp med genom Kyotoprotokollet. Ett flertal andra internationella studier pekar även de på att en stor andel av den utsläppsökning som skett globalt beror på den rika världens ökande konsumtion. För att uppnå rättvisa klimatavtal måste hänsyn tas till den rika världens ökade konsumtion. ska verka för att en konsumtionsbaserad bokföring blir central i de internationella klimatförhandlingarna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I (UNFCCC) är principerna för hur framtida klimatöverenskommelser ska göras klara. Det är de industrialiserade länderna som historiskt sett smutsat ned och därför måste ta ledningen för utsläppsminskningarna (Art 3.1). Vid klimatkonventionens toppmöte i enades länderna om en handlingsplan för hur den rika världen ska stödja de som drabbas värst av klimatförändringarna. En av knäckfrågorna är hur teknik och resurser ska kunna föras över till syd. Handlingsplanen slår fast att de rika länderna måste hjälpa de fattiga med finansiellt stöd och ny teknik, och man konstaterar att resurserna måste vara ”tillräckliga, förutsägbara och beständiga”. bör verka för att klimatfinansiering inte ska ske på bekostnad av gjorda åtaganden rörande utvecklingsbistånd, dvs. finansieras utanför det ordinarie biståndet med nya additionella medel. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vid klimatmötet i kom parterna överens om att etablera den Gröna Klimatfonden (, GCF). Fonden ska stödja utvecklingsländerna genom insatser för klimatanpassning och minskade utsläpp av växthusgaser. Behoven är nu stora att snabbt få fram tillräckliga medel till fonden som är under uppbyggnad. Regeringen har beslutat om att bidra med till den Gröna klimatfonden –2018. På i enades man om att bör avsätts för klimatåtgärder i fattigare länder. ifrågasatte den tidigare regeringens hantering av intäkterna från EU:s handel med utsläppsrätter. Enligt EU:s direktiv om handel med utsläppsrätter (2009/29/EG) ska av intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätterna gå till klimatåtgärder. Den tidigare regeringen öronmärkte dock inte dessa intäkter, utan man tillförde dem endast till statsbudgeten. välkomnar därför att regeringen beslutat att över hälften av intäkterna ska gå till Gröna Klimatfonden. Inför och kommande klimatmöten är det av stor betydelse att och EU prioriterar ansträngningarna att identifiera och genomföra åtgärder för att öka klimatfinansieringen före och efter 2020 genom olika finansieringskällor. 5.7 En internationell översyn krävs av CDM Mekanismen för ren utveckling (Clean Development Mechanism, CDM) är en av Kyotoprotokollets två projektbaserade mekanismer. Dess uttalade mål är att bidra till en hållbar utveckling i utvecklingsländer och hjälpa industriländer att nå sina klimatmål. CDM tillkom emellertid inte för att i första hand öka takten i utsläppsminskningarna utan för att flytta genomförandet av redan beslutade åtgärder från industriländerna till platser där de är billigare att genomföra. Det innebär att rika länder genom investeringar i CDM-projekt kan köpa utsläppskrediter från fattiga länder och sedan tillgodoräkna sig dessa som sina egna utsläppsminskningar. För att CDM ska fungera som det är tänkt förutsätter det att systemet verkligen leder till utsläppsminskningar. För att uppnå utsläppsminskningar måste CDM-projekten vara ”additionella”, dvs. de skulle inte ha kommit till stånd i mottagarländerna utan de rika ländernas finansiering. Om rika länder investerar i CDM-projekt som skulle ha blivit av även utan de rika ländernas finansiering kommer mängden växthusgaser i världen att öka. Det beror på att det land som köper utsläppsminskningarna gör en CDM-investering i stället för att minska utsläppen inom sitt eget land. Flera internationella granskningar pekar på stora brister i CDM:s miljöeffekter. Enligt i kan man ifrågasätta om av projekten verkligen är additionella. Forskning från i angav att hälften av de klimatprojekt som och många andra rika länder satsar på i utvecklingsländer inte ger några minskningar av utsläppen av växthusgaser (, Measuring the Clean Development Mechanism’s performance and potential, 2009). Själva idén med CDM är att det ska vara billigare och mer kostnadseffektivt att klimatinvestera i fattiga länder jämfört med att endast genomföra nationella klimatåtgärder. Men CDM:s kostnadseffektivitet ifrågasätts. Scocco & menar i rapporten ”Konsten att nå både klimatmål och tillväxt” ([ITPS], nuvarande Tillväxtanalys, 2008) att kostnadseffektiviteten för åtgärder på hemmaplan kraftigt underskattas. Rapporten menar att föreställningen att det är billigt att minska utsläppen i länder som är fattiga inte stämmer. Även den liberala tankesmedjan har ifrågasatt CDM:s kostnadseffektivitet. De menar att det är ”en överdrift” att kalla CDM för kostnadseffektiv. Det mest effektiva sättet att minska utsläppen är att alla minskar sina egna utsläpp på hemmaplan. Att köpa utsläppsminskningar utomlands kommer alltid att vara sämre än det, enligt Fores (, Köp av utsläppsminskningar utomlands, Fores 2008). menar att CDM-systemet måste ändras i grunden i syfte att i-länderna ska göra sina minskningsåtaganden på hemmaplan och att CDM endast kan användas utöver dessa åtaganden. För att utvecklingsländer ska ha några möjligheter att bromsa sina egna utsläpp och utvecklas behöver de få tillgång till modern miljöteknik. Genom att förändra patentlagstiftningen skulle tekniköverföring gynnas. Innovationerna inom förnybar teknik, jordbruk och datamodullering i syfte att förutsäga väder o.s.v. finns ofta koncentrerade hos företag inom den rika världen. När utvecklingsländer vill utveckla tekniker för förnybar energi och hållbar livsstil, t.ex. genom att bygga ut vindkraften, måste de antingen betala dyra patentlicenser eller använda gammal teknik där patenträtten gått ut. De har helt enkelt inte råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Ett center för tekniköverföring har visserligen inrättats (CTCN i ), men annars saknas konkreta politiska initiativ för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer. borde ta liknande initiativ och driva på EU och andra industriländer så att en storskalig tekniköverföring kan komma till stånd. Det skulle bl.a. kunna göras genom en reform av bestämmelser kring patent och immaterialrätt på vissa utvalda tekniker. bör i internationella klimatförhandlingar och andra forum verka för att grön teknik som begränsar klimatförändringarna bör ges samma undantag inom som livsbesparande mediciner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.9 Genusperspektiv på klimatåtgärder Globalt har genusinriktade projekt som syftat till att antingen minska utsläppen eller anpassa sig till klimatförändringarna visat att kvinnors fulla delaktighet i beslut räddar liv, skyddar känsliga naturresurser och minskar utsläppen av växthusgaser. I många utvecklingsländer har kvinnor och män haft olika roller när det gäller hantering av naturresurser. Med ett förändrat klimat kan kvinnor, som ofta ansvarar för vatten- och matförsörjning, bli särskilt drabbade. Alla mekanismer eller finansieringar för katastrofhantering, utsläppsminskning eller anpassning kommer att vara otillräckliga ifall kvinnor inte deltar fullt ut i utformning, beslutsfattande och genomförande. För att klimatanpassningen ska vara effektiv måste bakomliggande underlag innehålla genusanalyser av de åtgärder som görs. bör vara drivande för att jämställdhetsperspektivet och vikten av kvinnors delaktighet särskilt lyfts fram i alla klimatpolitiska sammanhang internationellt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.1 Inför nationellt förbud mot fossil utvinning För att ska vara ett föregångsland i klimatomställningen krävs politisk handlingskraft. Bolag har sökt efter skiffergas på en rad platser i , bl.a. på och i . Skiffergas är fossilgas som bildas och binds i berggrund som består av skiffer. Det globala kommersiella intresset för denna energikälla är stort. Utvinning av ännu mer fossil energi skulle motverka den nödvändiga energiomställningen och dessutom riskera stora negativa miljöeffekter. Ett nationellt förbud mot utvinning av fossil energi bör införas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I händelse av att inte antar ovan nämnda förslag på nationellt förbud måste kommunernas självbestämmande värnas. vetorätt mot utvinning av fossil energi bör införas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.2 Avveckla brunkolsverksamhet i innehar svenska fyra brunkolskraftverk i östra . Kolkraftverken förses med brunkol från fem gruvor i öppna dagbrott. De samlade utsläppen från brunkolsverksamhet uppgick . Det är mer än samlade utsläpp. har dessutom haft planer på att öppna ett antal nya dagbrott som sammantaget innehåller hela brunkol. anser att ska vara det ledande energiföretaget i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig energiförsörjning. Bolaget bör genomföra en övergång till hållbar energiproduktion baserad på förnybara energikällor. Vi anser därför att brunkolsverksamhet inte ska säljas utan istället successivt avvecklas. Vid försäljning till ny ägare skulle det bli fritt fram att driva brunkollsverksamheten vidare vilket skulle riskera stor negativ klimatpåverkan som följd. Se vår motion 2015/16:V250 där förslag angående bolaget finns samlade. 6.3 Tydliggör konsumtionens påverkan på klimatet En studie av Globala energisystem vid presenterade konsumtionsbaserade utsläpp av växthusgaser. I studien ingick alla de utsläpp som svenska medborgare orsakar, dels genom konsumtion av inhemska och importerade produkter, dels genom de direkta utsläppen i offentlig sektor och i hushåll. Även utsläpp som svenskar orsakas pga. flygresor och övriga internationella transporter var medtagna. Resultatet från studien visade att de totala utsläppen ökade med –2005. I den officiella statistiken för uppvisas i stället en minskning . En sammanställning från visar att denna trend har förstärkts. har den del av utsläppen från svensk konsumtion som sker i andra länder ökat . har de inhemska utsläppen i som orsakats av konsumtion minskat . anser att detta belyser två viktiga insikter. För det första att sambandet mellan ekonomisk tillväxt och klimatpåverkan inte är brutet. För det andra att rättvisa globala klimatavtal och nationella målsättningar behöver konsumtionsbaserad bokföring av växthusgasutsläppen. Alla utsläpp måste inkluderas. Vi löser inte klimatkrisen genom att flytta utsläppen utomlands.