mot · H3023165 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Den verksamhet som finansieras under utgiftsområde 6 kan delas in i fyra grupper: försvar, samhällets krisberedskap, strålsäkerhet samt elsäkerhet. Vi lever i en säkerhetspolitiskt orolig tid. Den ryska militära aktiviteten i ökar och det ryska tonläget mot och våra grannländer blir allt hårdare. Den ryska ambassaden i har beskyllt för att ligga bakom konflikten i och hotar med att ett Nato-medlemskap kommer få allvarliga konsekvenser för svensk del. ambassadör i slår fast att ryska kärnvapen kan riktas mot danska örlogsfartyg. fortsätter att frakta vapen över gräns och vägrar ta avstånd från separatisterna i östra . Under ett årtionde har satsat stort på att rusta upp sin krigsmakt. Den ökande repressionen mot det civila samhället , liksom kränkningarna av t.ex. hbt-personers rättigheter, visar på ett alarmerande sätt att den politiska utvecklingen i landet går åt helt fel håll. Den ökande ryska militära förmågan och brutaliseringen av det ryska ledarskapet i kombination med den pågående försvagningen av demokratiska strukturer är en klar riskfaktor. Den ryska aggressiviteten nådde en ny gräns då gick in med militär i och annekterade . Det ryska agerandet förklarades med behovet att försvara den ryska minoritetens rättigheter. I själva verket handlade det om att säkra strategiska land- och kustområden och förhindra integration med väst. Det ryska agerandet strider mot såväl internationell rätt som avtal ingångna av . Det ryska agerandet kommer också att få följder för säkerhetspolitik . De skäl som angav för inmarschen i och 2014 skulle lika väl kunna åberopas för hot mot de baltiska länderna. finns ett avtal om eldupphör mellan och på plats, det så kallade . Men vapenvilan är mycket skör. har nonchalerat omvärldens skarpa uppmaningar att respektera avtalet och dra tillbaka allt stöd från separatisterna. trappades stridigheterna i upp. Konflikten i har utvecklats till en krigssituation. Detta sker i ett av EU:s grannländer, i närhet. Därutöver har den ryska militära kapaciteten blivit mer offensiv också i vårt närområde. Ryska stridskrafter uppvisar ett mer aggressivt militärt övningsmönster över och vi har sett hur den militära aktiviteten i och runt ökat. har upplevt en konstaterad ubåtskränkning. Vårt land, liksom våra nordiska grannländer, har utsatts för upprepade ryska kränkningar i luften och till sjöss. har också konstaterat att det största underrättelsehotet mot 2014 kom från . Spionaget beskrivs som omfattande och har ökat i samband med Ukrainakrisen. Säkerheten i vårt närområde, i synnerhet i , är kraftigt försämrad. Svensk försvarspolitik måste ställas om. Den nationella dimensionen ska prioriteras. Försvaret av måste vara Försvarsmaktens huvuduppgift. För liberalerna är det givet att försvarsförmågan måste öka för att möta en ny och bistrare verklighet. liberalerna har länge betonat betydelse för ett effektivt försvar av . Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget menar vi att har en försvars- och säkerhetspolitisk särställning. Att enbart addera ett mekaniserat kompani till , i tillägg till det stridsvagnskompani som liberalerna genomdrev 2009, räcker inte. Det är inte rätt sätt att tillvarata strategiska potential. Med långräckviddiga robotvapen på ön kan vi ingripa mot i stort sett allt som rör sig på egentliga yta. Det ger oss möjlighet att med kraft och mycket tidigt möta en motståndare. kommer sannolikt att beröras i händelse av en konflikt i vårt närområde. liberalerna föreslår därför att en bataljonsstridsgrupp, vars stomme är tung kustrobot och långräckviddigt luftvärn, placeras på ön. Därigenom skulle också potentiella motståndares möjlighet att agera mot avsevärt försvåras. Remilitariseringen av den mest strategiskt belägna delen av kan inte vänta. Det som finns på när kriget börjar är det som kommer att finnas på när kriget är slut. Att placera övertaliga Robot 70 på representerar en viktig tröskelhöjning för och försvaret av . Hemvärnet på bör tillföras ytterligare eldkraft genom två kompanier med Robot 70 när vapnet avvecklas inom den övriga krigsorganisationen. Rapporterna om främmande undervattensverksamhet runt är frekventa. kunde vi också konstatera en kränkning av våra inre vatten. har inget annat val än att nu återuppbygga den förmåga till avancerad ubåtsjakt som vi förfogade över . Den enskilt viktigaste brickan i detta är luftburen ubåtsjakt. bör nu anskaffa Seahawk för att snabbt återfå förmågan att jaga och bekämpa ubåtar från luften. Sjöminor är ett billigt men mycket effektivt sätt att begränsa en sjögående motståndares handlingsfrihet. Med tanke på omvärldsläget måste vår förmåga till minstrid utvecklas. Det handlar om planering, övningar och materielanskaffning. En nationell svensk försvarsförmåga måste också bygga på att hindra en motståndare från att stiga i land. En angripare som skaffat sig ett brohuvud blir väsentligt svårare att handskas med. Vid en eventuell extra anskaffning av haubitsar till det svenska försvaret anser därför liberalerna att en del av dessa bör tilldelas marinen som kustartilleri. Tillsammans med tung kustrobot kommer de att verka starkt avhållande mot försök till landstigningar på svensk kust. Med det allt mer osäkra omvärldsläget i vårt närområde ökar behovet av att ha ett trovärdigt nationellt försvar med stark tröskelförmåga. Vid ett väpnat angrepp ligger vår bästa chans i att möta en fiende tidigt och innan fienden stigit i land. Detta har fått att prioritera flygstridskrafterna. Vårt stridsflyg är den enskilt viktigaste komponenten i detta. Ett flygvapen är dock inte bara flyg, utan också vapen. Den bristande beväpningen av stridsflyget måste åtgärdas. Vi behöver anskaffa moderna jakt- och attackvapen för att ha tillräcklig uthållighet i händelse av krig. Det är dock inte tillräckligt att ha många stridsflygplan om inte flygförarna är väl tränade och planen tillräckligt beväpnade. Fler flygtimmar ger bättre förutsättningar att upprätthålla den samlade kompetensen i stridsflygsystemet. Situationen i vår omvärld är både orolig och oförutsägbar, med konflikter som rasar på flera kontinenter. Därför är det viktigt att även fortsättningsvis är berett att delta i internationella insatser utomlands, exempelvis inom ramen för FN, EU, Nato och särskilt bildade koalitioner. liberalerna motsatte sig tillsammans med de andra allianspartierna den nedläggning av som regeringen aviserade i budgetpropositionen . har regeringen gått vidare i frågan och avvecklingen är ett faktum. Det beklagar vi. En nedläggning av myndigheten kommer leda till minskad transparens och ökad kompetensflykt. beslutade att göra värnplikten vilande i fredstid. Men beslutade också att plikten kunde införas på nytt om läget i omvärlden drastiskt försämrades eller om försvaret inte kunde rekrytera frivilliga soldater. Vi står nu inför en situation där båda dessa scenarier blivit verklighet. Försvarsmakten upplever stora svårigheter med att bemanna försvaret fullt ut med anställda yrkessoldater. har cirka hälften av försvaret kunnat bemannas på frivillig väg. Rekryteringen klarar helt enkelt inte att tillgodose försvarets personalförsörjning. hoppar soldaterna av . Utöver det har läget i omvärlden snabbt försämrats. liberalerna anser därför att processen för att aktivera värnplikten behöver påskyndas. En aktiverad värnplikt ska inte ersätta ett yrkesförsvar, utan komplettera den rekrytering av soldater som sker på frivillig väg. Vi vill ha ett system som är en kombination av yrkesförsvar och värnplikt, i likhet med vad som finns i till exempel och . Med värnplikten ser vi till att försvaret snabbt kan mobilisera. Anställda soldater säkerställer hög beredskap och gör att kan delta i internationella insatser. En återinförd värnplikt skulle innebära att vi aktiverar värnpliktslagen där en allmän och könsneutral mönstringsplikt ska ingå. Det är inte en fråga om att återställa plikten som den tidigare såg ut, med tiotusentals som kallades in för att genomföra allmän värnplikt. I stället handlar det om att de luckor som finns i förbanden ska kunna fyllas upp och tillräcklig kompetens tillföras. behöver dessutom fler enheter som snabbt kan kallas in vid ett försämrat läge. Dagens yrkesförsvar har för få krigsförband. Fördelen med värnplikt är att man snabbt kan öka antalet förband. Resultatet av vårens försvarsuppgörelse, som liberalerna ställde sig utanför eftersom ambitionerna var alltför lågt satta, blev ännu en bred utredning av personalförsörjningen, inklusive en studie av värnpliktssystemet i och . Även om en utredning är ett steg i rätt riktning hade liberalerna föredragit en aktivering av värnplikten här och . Vi vill ta ett substantiellt steg mot en aktivering av värnplikten genom att införa en pilotverksamhet med plikt . Det står klart att de medel som regeringen anslagit för att stärka svensk försvarsförmåga är långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som fred och säkerhet ställer. Det kräver ökade resurser. Vi anser att de ekonomiska anslagen sammantaget, inklusive en kompensation för ökade ungdomsarbetsgivaravgifter och hyreshöjningar för Försvarsmakten och , bör höjas. Sammantaget innebär reformen 2016 ett resurstillskott på över anslag 1:1, 1:2, 1:3 och 1:6. Inom ramen för våra satsningar på anslag 1:1 finansieras den försöksverksamhet med plikt 2016 som föreslås. De som avsätts på anslag 1:6 möjliggör att ca 700 personer mönstrar på försök . liberalerna prioriterar satsningar på försvaret, men oavsett resurserna behöver försvaret även stärkas genom ett svenskt Natomedlemskap. kan inte uteslutande spendera sig till den nödvändiga försvarsförmågan. Den säkras genom samarbete. För ett litet land måste nationell säkerhet uppnås i samarbete med andra. Ett medlemskap i skulle skapa förutsättningar för ett djupt och förtroendefullt samarbete med de övriga nordiska och baltiska länderna. Vi skulle vara med och fatta beslut i stället för att passivt invänta andras ställningstaganden. Att under har utvecklat ett mycket nära samarbete med Nato konstateras i en utredning som tillsattes av alliansregeringen för att se över internationella försvarssamarbeten. Utredaren betonar att har ställt upp i alla större FN-mandaterade Natooperationer. har också i stor utsträckning deltagit i Natoledda övningar i . står utanför Natos kollektiva försvar och medbeslutande. Bertelman drar slutsatsen att ett svenskt medlemskap i bör utredas. Den slutsatsen är både rimlig och riktig. Därför krävde liberalerna i de försvarssamtal som fördes inför vårens försvarsbeslut en utredning av ett svenskt Natomedlemskap. Regeringen valde bort en utredning. I stället kom regeringen och de tre övriga allianspartierna överens om en allmängiltig säkerhetspolitisk utredning om för- och nackdelar med internationella samarbeten i stort – i princip detsamma som Bertelman redan gjort. Därtill får utredningen inte utvärdera den militära alliansfriheten. Det beklagar vi. Däremot välkomnar vi att alla allianspartier numera är på väg att ställa sig bakom ett svenskt Natomedlemskap, något som liberalerna tog ställning för . Det försämrade omvärldsläget kräver snabba svar på hur vi bäst förbereder ett svenskt medlemskap. liberalernas mål är en Natoanslutning under innevarande mandatperiod. Inget annat kan på ett lika avgörande sätt förbättra vår nationella säkerhet. Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Avvikelse från regeringen (FP) Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Anskaffning av materiel och anläggningar