mot · H302373 · 2015-10-01 00:00:00 — Bra bostäder åt alla 3Bostad är en social rättighet 4.1Investeringsstöd för hyresrätter med rimliga hyror 4.2Stöd till kommuner för ökat byggande 4.4Fortsatt behov av politiskt ansvar 5Höga byggkostnader hindrar byggandet 5.1Öka konkurrensen i byggbranschen 5.2Markpolitiken – ett viktigt verktyg för kommunerna 5.3.1Bygg energisnålt och framtidsinriktat 5.3.2Regionalt perspektiv i planeringen 5.4.1Sänk inkomstkraven för hyreskontrakt 5.4.2Behovet av obligatoriska bostadsförmedlingar 6.1Rusta upp miljonprogrammens bostäder 7.1.1Minska inte antalet hyresrätter 7.2Sätt stopp för oseriösa hyresvärdar 7.2.1Underlätta åtgärdsföreläggande vid bristande underhåll 7.2.2Gör det lättare att få nedsatt hyra vid bristande underhåll 7.2.3Kommunens skyldighet att bistå med förvaltare 7.2.4Förhindra missbruk av rivningskontrakt 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt bostadspolitiskt mål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minst hälften av de nya bostäder som byggs fram ska vara hyresrätter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en förköpslag som tar sikte på kommunernas möjlighet att köpa tillbaka mark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna bör ges möjlighet att återta en byggherres markanvisning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheter för kommunen att föreskriva en viss upplåtelseform i detaljplan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en regional nivå för fysisk planering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas ett förfarande där det krävs tillstånd från vid försäljning av bostäder ägda av kommunala bolag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör finnas minst ett allmännyttigt bostadsföretag i varje kommun och att regeringen bör återkomma med förslag om hur detta ska åstadkommas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas vad som kan göras för att de allmännyttiga bostadsbolagen inte ska kunna ställa orimliga inkomstkrav och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi eller genom regional samverkan ordna en bostadsförmedling som genom transparenta regler förmedlar de flesta såväl allmännyttiga som privata lägenheter, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till förbättringar av rättssäkerheten vid ombildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som säkerställer att åtgärdsföreläggande kan göras i fall där det löpande underhållet åsidosätts och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det lättare att få nedsatt hyra vid bristande underhåll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna ska vara skyldiga att bistå med förvaltare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som säkerställer att rivningskontrakt används till det de är avsedda för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att allmännyttan bör återgå till att bli hyresnormerande för att bromsa upp de accelererande hyresnivåerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påtaglighetsrekvisitet bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen bör ses över i syfte att bredda begreppet likvärdighet och tillkännager detta för regeringen. 3 Bostad är en social rättighet Bostaden är en speciell plats för oss människor. I bostaden utspelar sig en stor del av en människas liv och här finns vårt hem. menar att alla människor ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en miljö där man kan känna sig trygg. Så är det inte i bostadsbristens . av övertro på marknaden, utförsäljningar och politisk passivitet finns det stora och allvarliga problem på bostadsmarknaden, där bostadsbristen måste sägas vara det allra mest akuta. menar att dessa utmaningar måste mötas med politiskt ansvarstagande i form av en bostadspolitik med höga ambitioner. Frågan om att bygga bort bostadsbristen bör prioriteras. syn på bostaden är att den är en social rättighet. Bostadspolitiken är därför en grundläggande del av den generella välfärdspolitiken och vi menar att bostadspolitiken behöver få en ny inriktning. föreslår därför att det införs ett bostadspolitiskt mål enligt följande: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors efterfrågan och behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. avstyrkte civilutskottets majoritet det här förslaget från och anförde att den då nya regeringen borde ges en chans att ”pröva förutsättningarna för att formulera ett mål som kan vinna en bred uppslutning i ”. har ingenting hänt, varför återigen lyfter frågan. Vad som ovan anförts om ett nytt mål för bostadspolitiken bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4 Bygg bort bostadsbristen råder det en akut bostadsbrist i stora delar av , inte minst i storstadsregionerna. Enligt bedömer över hälften av landets kommuner att de har brist på bostäder. av befolkning bor i kommuner som lider av bostadsbrist. Bostadsbristen innebär att trångboddhet och otrygghet breder ut sig. Följden blir att människors livssituation försvåras och att deras drömmar och frihet inskränks. Människor måste kunna flytta dit jobb och utbildningsplatser finns. Arbetsmarknadens funktionssätt påverkas negativt när inte minst unga människor tvingas tacka nej till arbeten för att de saknar bostad. I en undersökning som gjorts på uppdrag av uppger sju av tio tillfrågade arbetsgivare i landets tre storstadsregioner att bostadsbristen i någon mån försvårar möjligheterna att rekrytera personal. Vidare har HSB låtit beräkna konsekvenserna av bostadsbristen för tillväxten i den närmaste tjugoårsperioden. Kostnaden uppskattas till . Även om man bör använda den här typen av siffror med en viss försiktighet kan man konstatera att bostadsbristen också påverkar tillväxten negativt. 4.1 Investeringsstöd för hyresrätter med rimliga hyror Särskilt stort är behovet av hyresrätter. Avsaknaden av hyresrätter drabbar främst personer som inte är etablerade på bostadsmarknaden eller som behöver flytta men inte har råd att köpa en bostad, t.ex. ungdomar. Nästan 353 000 unga vuxna saknar ett eget boende. För att fylla behovet skulle det behövas ytterligare ca 221 000 bostäder. Efter att länge ha legat på historiskt låga nivåer har takten i bostadsbyggandet ökat . Trots detta står byggandet inte i proportion till befolkningstillväxten och de stora behov av bostäder som finns. vill möta bostadsbristen med ett ökat bostadsbyggande. Från politiskt håll behövs kraftfulla åtgärder och ansvarstagande. har därför drivit förslaget om att införa ett statligt investeringsstöd för att stimulera ett ökat byggande av miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror. Därför är vi mycket glada över det förslag till statligt investeringsstöd för byggande av hyresrätter och studentbostäder som och regeringen är överens om i budgetpropositionen . Precis som länge har föreslagit så ställs det för att få del av stödet krav på att hyrorna ska bli rimliga, och på att bostäderna ska uppfylla tydliga klimatmål i form av tak för energiförbrukningen. De nya bostäderna ska förmedlas på ett transparent sätt och rimliga inkomstkrav ska ställas på den sökandes ekonomi. En utgångspunkt för utformningen av stödet är att produktionskostnaderna generellt är högre i storstadsregionerna. beräknas stödet omfatta och växer sedan successivt till en nivå om . Av landets 43 högskolekommuner uppger 27 ett underskott på studentbostäder. För att stimulera lösningar på studentbostadsbristen på kort sikt kommer det att satsas till snabbt uppförda studentbostäder. 4.2 Stöd till kommuner för ökat byggande kommuner tar väldigt olika stort ansvar för bostadsbyggandet. På vissa orter växer områden så att det knakar, medan det t.ex. i har visat sig att byggtakten i länets sex rikaste kommuner har varit mycket låg . Generellt kan ändå sägas att kommunerna genom insatser som planmyndighet vid handläggning av ärenden om bygglov samt i sin roll som fastighetsägare kan underlätta och påskynda bostadsbyggandet. I budgetpropositionen är och regeringen därför överens om att införa ett stöd – en byggbonus – till kommuner som genom ett ökat byggande bidrar till att minska bostadsbristen. Stödet till kommunerna är avsett att premiera ett förändrat arbetssätt, vilket kommer att ta att genomföra. kommer medel därför att tillföras och fördelas baserat på faktiskt bostadsbyggande. kommer satsningen att uppgå till . Kommunerna föreslås också kunna söka statligt stöd för åtgärder för att avhjälpa föroreningsskador på mark där det finns förutsättningar för bostadsbyggande. I syfte att göra mer mark tillgänglig för bostadsbyggande avsätts därför till kommunerna 2016. Dessa kan användas för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas så att bostadsbyggande kan bli möjligt där. 4.3 Bostäder för äldre Mot bakgrund av den demografiska utvecklingen med ett ökande antal äldre med behov av anpassade bostäder krävs politiska åtgärder. För att underlätta för äldre på bostadsmarknaden, och för att bidra till en ökad rörlighet, föreslår och regeringen att det införs ett nytt investeringsstöd för bostäder till äldre. avsätts som kan användas till ny- och ombyggnation av bostäder för äldre som upplåts med hyresrätt. Pengarna kan också användas till mindre anpassningar av gemensamma utrymmen i det befintliga bostadsbeståndet. Stödet byggs successivt ut till 2017 för att sedan permanentas på en nivå om . 4.4 Fortsatt behov av politiskt ansvar Sammanfattningsvis är stolt och glad över att vara överens med regeringen om de ovan nämnda satsningarna för att stimulera byggande av bostäder som människor har råd att bo i. Bostadsbristen ska mötas med ett ökat bostadsbyggande och de bostadspolitiska satsningarna som görs i budgetpropositionen är de största som gjorts . Genom att investera i nyproduktion av bostäder skapas också samhällsnyttiga jobb på kort sikt. På lite kommer dessa investeringar att leda till att arbetsmarknaden fungerar bättre. menar att politiken har ett ansvar för att det byggs fler bostäder, men också för att rätt typ av bostäder byggs. Regeringens målsättning är att det ska byggas minst 250 000 nya bostäder . Det är ett bra mål, och uppfattning är att detta bör kompletteras med ett mål om att minst hälften av de nya bostäder som byggs fram ska vara hyresrätter. Minst hälften av de nya bostäder som byggs fram ska vara hyresrätter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Takten i befolkningsökningen indikerar att behovet av bostadsbyggande har ökat ytterligare sedan regeringen fastställde sitt mål. Fler och större satsningar för att stimulera nybyggnation kan därför bli aktuellt. 5 Höga byggkostnader hindrar byggandet Höga produktionskostnader pekas ofta ut som en viktig faktor som hindrar bostadsbyggandet. Kostnader för både mark och själva byggandet ökar trendmässigt. Flera faktorer verkar fördyrande på byggandet, t.ex. den bristande konkurrensen i byggsektorn liksom det faktum att bostadsbristen driver upp markpriserna. Att sänka byggkostnaderna är en viktig fråga för att kunna öka byggtakten. och regeringens förslag om ett investeringsstöd för hyresrätter ska också ses i detta sammanhang. 5.1 Öka konkurrensen i byggbranschen Det har länge varit uppenbart att konkurrensen i byggbranschen inte fungerar som den ska. Byggsektorn präglas av en oligopolliknande struktur både inom själva byggandet och vad gäller byggmaterialbranschen. Detta konstaterades redan i den statliga ”Skärpning gubbar” . I en uppföljningsrapport gjord av Statskontoret 2009, ”gubbar?”, är den sammanfattande slutsatsen att ”problembilden är i stort sett densamma som när lämnade sitt betänkande”. LO bekräftar också i en nyare rapport bilden av en bransch som trots att byggkostnaderna stiger har mycket god lönsamhet[1] och som hade det också under finanskrisen. Hög avkastning inom en viss sektor kan indikera konkurrensproblem eftersom en varaktigt hög vinstnivå i förhållande till andra branscher normalt skulle locka till sig nya aktörer. En av de utredningar den tidigare bostadsministern tillsatte lyfter på nytt frågan om byggbranschens bristande konkurrens. Det är ett välkommet initiativ och utredningen berör såväl frågan om konkurrens som i vilken utsträckning finansiella restriktioner är ett hinder för bostadsbyggande, särskilt för de mindre och medelstora företagen. förhoppning är att utredningens slutsatser kommer att leda till en politisk styrning som innebär åtgärder som kan sänka det som är högsta byggkostnader. 5.2 Markpolitiken – ett viktigt verktyg för kommunerna Ett av kommunernas viktigaste verktyg för ett offensivt bostadsbyggande är markpolitiken. En förutsättning för att genomföra viktiga samhällsbyggnadsåtgärder är att kommunen också äger exploaterbar mark. I kommuner som blir beroende av enskilda markägares goda vilja att planlägga och därefter bygga riskerar bostadsbyggandet att bli ojämnt, oberäkneligt och otillräckligt. Kommunernas möjlighet att förvärva attraktiv byggmark har dock minskat efter att den borgerliga regeringen avskaffade förköpslagen . Förköpslagen innebar att kommunen hade förköpsrätt till en fastighet vid en överlåtelse som uppfyllde de kriterier som lagen uppställde. Lagen var ett viktigt redskap för kommunernas fysiska planering, tätbebyggelseutveckling och ett stöd för fler exploateringsavtal. Det bör därför införas en förköpslag som tar sikte på kommunernas möjlighet att förvärva mark. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Dagens bostadsbrist driver upp priserna på mark. Detta har fått till följd att byggherrar som av kommunen har fått tillgång till planlagd mark i syfte att bygga på den, låter bli att bygga eftersom man förväntar sig fortsatt stigande markpriser och högre avkastning på sin investering längre fram. Att hålla på mark på det här sättet innebär att byggbar mark inte blir bebyggd trots att det finns ett stort behov. För att få tillgång till byggbar mark som inte används bör kommunerna ges möjlighet att återta en byggherres markanvisning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. De regler som styr planering och byggande måste vara förutsägbara, enhetliga och fylla sitt syfte. Den nuvarande (PBL) trädde i kraft . Det stod tidigt klart att lagen hade brister och behövde moderniseras. fattade på initiativ av den förra regeringen beslut om långtgående förändringar av PBL. Också den nya regeringen har fortsatt att lappa och laga i lagstiftningen. menar att de beslutade förändringarna inte på något sätt innebär att plan- och byggprocessen förenklas. Detta beror på flera saker. En uppenbar orsak är att regelverket har förändrats så ofta att handläggarna måste lära nytt . Ett annat problem handlar om att kommunernas plankontor i många fall helt enkelt varit underbemannade. Med hjälp av det stöd till kommuner som och regeringen är överens om finns goda möjligheter att förbättra detta. PBL behöver vara ett transparant regelverk som både innebär förutsägbara och långsiktiga regler som alla aktörer kan lita på och att medborgerligt inflytande, demokrati och insyn måste värnas. Människors möjligheter att välja hur de vill bo bör stärkas. Det är därför angeläget att kommunerna genom en aktiv politik bidrar till ett varierat utbud av bostäder och upplåtelseformer. På så vis förbättras möjligheterna för den enskilde att få ett bra och ändamålsenligt boende. En konkret åtgärd för att styra att det byggs bostäder som människor efterfrågar kan vara att förändra så att kommunerna ges möjlighet att föreskriva en viss upplåtelseform i detaljplan. Förutsättningarna för att använda översiktsplaner på motsvarande sätt bör också ses över. Vad som ovan anförts om möjligheter för kommunen att föreskriva en viss upplåtelseform i detaljplan bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.3.1 Bygg energisnålt och framtidsinriktat beslutade att införa en ny bestämmelse i PBL, i korthet med innebörden att en kommun inte får ställa egna krav på en egenskaper vid planläggning, andra ärenden enligt PBL eller i samband med genomförande av detaljplaner. Förslagen kom från den s.k. vars slutsats var att olika kommunala krav vid byggande är fördyrande och därmed leder till ett minskat bostadsbyggande. De krav som främst avsågs är att många kommuner bygger mer miljövänligt och mer anpassat för personer med funktionsnedsättning än de måste. utgör användningen av energi i bostäder ca en tredjedel av totala energianvändning. Bostadssektorn måste därför i högre utsträckning än bidra till klimatomställningen. EU:s direktiv om byggnaders energiprestanda anger att alla hus som uppförs efter 2020 ska vara nära-nollenergibyggnader. Om vi ska klara den målsättningen är det av avgörande betydelse att minska energianvändningen genom att ställa strängare krav på energianvändning vid nybyggnation. Det investeringsstöd för nybyggnation av hyresrätter som och regeringen är överens om i budgetpropositionen ställer därför hårda krav på energieffektivisering för att få ta del av stöden. Kraven på energianvändning som finns i BBR är alldeles för låga. De kritiseras också med rätta av såväl byggindustrin som forskare och miljöorganisationer. har på regeringens uppdrag tagit fram förslag på hur kraven på energieffektiviseringskravet i BBR ska kunna skärpas. Förslaget som precis har remissbehandlats innebär en rejäl ambitionshöjning jämfört med . välkomnar denna ambitionshöjning även om vi också är medvetna om en del av den kritik som remissinstanserna framfört. Kritiken gäller exempelvis användandet av begrepp som ”köpt” istället för ”använd” energi. kommer att ta ställning till utformningen i denna del liksom till exakta gränsnivåer när regeringen väl lägger sitt förslag. 5.3.2 Regionalt perspektiv i planeringen Att ha ett regionalt perspektiv i planeringen är på många platser i landet av yttersta vikt för att skapa balans i bostadsbyggandet. En regions näringslivsutveckling och infrastruktur hänger ofta ihop, och i takt med att arbetsmarknadsregioner utökas och kommunikationer förbättras så följer inte heller bostadsmarknaden nödvändigtvis kommungränserna. I har det t.ex. visat sig att den generella byggtakten i länets sex rikaste kommuner varit mycket låg . Dessutom har nybyggnationen till största del bestått av villor och bostadsrätter. Andelen hyresrätter är försvinnande liten. , , , , och är kommuner som varken tar ansvar för den bostadsbrist som finns bland ungdomar i den egna kommunen eller för den regionala bostadsbrist som omfattar hela länet. Men inte bara i storstadsregionerna, utan också i kommuner med vikande befolkningsunderlag kan det vara viktigt att ta hänsyn till ett mellankommunalt eller regionalt perspektiv med avseende på bostadsförsörjningen. Trots detta har ett mycket decentraliserat planeringssystem som bygger på kommunernas självstyre. Förutom att vissa kommuner i en region tar större ansvar än andra för bostadsbyggandet så finns det problem t.ex. med att kollektivtrafik inte byggs ut i den utsträckning som krävs i samband med att man bygger nya bostadsområden. Mot bakgrund av detta hade förhoppningar om att slutbetänkande skulle innehålla skarpa och konkreta förslag på hur den regionala nivån för fysisk planering kan stärkas. Dagens regionplan i PBL är enligt uppfattning inte tillräcklig. arbete är gediget och det kunskapsunderlag som tagits fram ligger till grund för en politisk samstämmighet kring dagens problembild. Även de tre huvudförslagen om ökad samordning mellan olika sektorer, en regional fysisk planering och en nationell strategi för fysisk planering och bostadsförsörjning är rimliga. Dessvärre är de inte tillräckliga för att få effekt på byggandet i landets storstadsregioner och vi hade gärna sett att kommittén hade gått längre. Det gäller främst förslaget om regional planering. föreslår att det införs en regional fysisk planeringsnivå som bör ha en mer styrande och bindande påverkan på den kommunala planläggningen än det som föreslagit. Den regionala nivån bör kunna styra hur stort antal bostäder som varje kommun ska uppföra, antingen själva eller genom annan markägare eller bostadsexploatör. Vad som ovan anförts om en regional nivå för fysisk planering bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Allmännyttan är av största vikt både för en social bostadspolitik och för bostadsförsörjningen. Genom det allmännyttiga bostadsbolaget kan kommunen påverka vad och hur mycket som byggs. Därför bör en del av den statliga bostadspolitiken vara att säkerställa och utveckla allmännyttans ställning. De senaste två mandatperioderna har politiken dessvärre rört sig i motsatt riktning. Den borgerliga regeringen upphävde den s.k. tillståndsplikten vid överlåtelser av kommunala bostadsföretag. Det innebär att det står kommunerna fritt att sälja hela eller delar av de allmännyttiga bostadsbestånden utan att begära tillstånd. Det är viktigt att kommunerna stärker sina bostadsföretag och utvecklar möjligheterna att tillhandahålla bra bostäder till kommunens invånare till rimliga hyror och enligt bruksvärdesprinciper. Utifrån ett mer regionalt och nationellt perspektiv måste det kunna säkerställas att det sammantaget finns tillräckligt stor andel allmännyttiga bostäder. Det bör därför införas ett förfarande där det krävs tillstånd från vid försäljning av bostäder ägda av kommunala bolag. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det finns också en roll att spela för de allmännyttiga bostadsbolagen vad gäller att pressa de höga byggkostnaderna. Ett bra exempel är upphandlingar av s.k. Kombohus där byggbranschen har utmanats att bygga allmännyttiga bostäder till en viss maxkostnad per kvadratmeter boarea. Och i har den rödgrönrosa majoriteten, med hjälp stadens allmännyttiga bolag , precis påbörjat byggandet av 272 hyreslägenheter för unga vuxna, s.k. För att bra och billigt byggande ska kunna bli verklighet på fler ställen bör det i varje kommun finnas minst ett allmännyttigt bostadsbolag eller att behovet uppfylls genom regional samverkan. I syfte att uppnå detta bör de kommuner som saknar ett allmännyttigt bostadsbolag ha ansvar för att ett sådant byggs upp i kommunen. Regeringen bör återkomma med förslag kring hur detta ska genomföras. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.4.1 Sänk inkomstkraven för hyreskontrakt Dagens bostadsbrist gör att hyresvärdar kan sålla bort hyresgäster med hjälp av högt ställda inkomstkrav. Det kan handla om att det ställs krav på fast anställning, eller i alla fall långa vikariat, eller att man inte har betalningsanmärkningar. Eftersom ungdomsarbetslösheten är hög och en majoritet av alla unga som jobbar har ett otryggt tidsbegränsat jobb, försämrar dessa krav möjligheterna för unga att få ett hyreskontrakt. Även de allmännyttiga bostadsbolagen ställer höga inkomstkrav.