mot · H3023043 · 2015-10-06 00:00:00 — arbete har, tillsammans med de striktare reglerna för beviljande av förtidspension och tydliga tidsgränser i sjukförsäkringen, varit avgörande för att få ned nivåerna på sjukfrånvaron till en betydligt rimligare nivå. Men roll och uppdrag bör ytterligare förtydligas och förstärkas. bör ha en låg och stabil sjukfrånvaro som inte varierar över konjunkturcykler eller samvarierar med andra faktorer än vad försäkringen är avsedd för. Nivån bör ligga i paritet med andra jämförbara länders sjukfrånvaro. är en central aktör i måluppfyllelsen, men också och landstingen är viktiga. föreslår därför att ett siffersatt mål för sjukpenningtalet och ohälsotalet införs i , att ansvariga myndigheter för att uppnå målet bör definieras och att en gemensam handlingsplan tas fram. bör få ett särskilt uppdrag att öka de kontroller som ska ske vid de uppsatta tidsgränserna, särskilt vid . satsar 2016 på att förstärka kontroller vid tidsgränserna. Hälso- och sjukvården har en central roll för att bryta långvarig sjukfrånvaro, men samspelet med sjukförsäkringen behöver förtydligas och förstärkas. Den grundläggande brist på samverkan som följer av att sjukvården och sjukförsäkringen finansiellt och organisatoriskt inte har några starka gemensamma intressen och mål, måste balanseras bättre . Hälso- och sjukvården ska ge stöd till sjukskrivna som behöver hjälp för att återgå i arbete eller studier, men detta uppdrag behöver förstärkas. I hälso- och sjukvårdspolitiken och de försäkringsmedicinska riktlinjerna, men också i forskning och tillsyn, bör återgång i arbete ingå som en parameter för framgång. Hälso- och sjukvårdens ansvar för att aktivt bidra till sjukskrivnas återgång i arbete bör förtydligas. föreslår att hälso- och sjukvårdslagen, i linje med den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag, ska innefatta krav på behandlings- och rehabiliteringsplanering för att återgå i arbete och krav på samverkan med arbetsgivare, och . För att öka landstingens drivkrafter att prioritera sjukskrivningsfrågan bör den rörliga prestationsdelen i den statliga ”sjukskrivningsmiljarden” öka. I nuvarande överenskommelse går till rörlig ersättning för de landsting som minskar sina sjukskrivningstal mest. Med ökande sjukfrånvaro bör den rörliga prestationsbaserade ersättningen både förstärkas och knytas närmare ansvarig läkare än . Till detta kommer att både starkare och rättvisare individuella incitament i sjukförsäkringen behövs för att färre ska vara sjukskrivna längre än nödvändigt. Dagens system med karensdag i sjukförsäkringen bör reformeras för att bli mer rättvist. får den försäkrade som arbetar , till exempel vid nattarbete, ett relativt sett större avdrag på sin inkomst än den som har mer normala arbetstider. Dessutom kan arbetstagare i princip kringgå karensdagen genom att sjukanmäla sig när endast en kortare del av arbetsdagen återstår. föreslår att dagens system med en karensdag bör ersättas med ett karensavdrag. Karensavdraget ska uppgå till av en genomsnittlig veckoersättning i form av sjuklön. Att regler och ersättningsnivåer i sjukförsäkringen påverkar sjukfrånvaron är väl känt i forskningen. De ekonomiska incitamenten för återgång i arbete har en utformning som innebär att de är starkare vid längre tids sjukfrånvaro än vid kortare. Den första karensdagen är det enda och tydliga exemplet på en tröskel in i sjukförsäkringens sjuklönedel. Annars är de ekonomiska incitamenten för individen svagare tidigt i sjukperioden, och efter sjuklöneperiodens är de svagare också för arbetsgivaren. Långa sjukfall kan naturligtvis vara helt nödvändiga för den enskilde och sjukförsäkringssystemet ska ge trygghet i att den som är sjuk ska få stöd. Men om de långa sjukfallen ökar totalt sett skapas många problem och risker. För att stärka incitamenten att komma tillbaka till arbete tidigare är vi beredda att införa ett karensavdrag vid sjuklöneperiodens slut, vid övergången från sjuklön till sjukpenning, det vill säga vid dag 15. föreslår att en ny karensdag införs vid dag 15. Också denna ska utformas som ett karensavdrag och uppgå till av en genomsnittlig veckoersättning i form av sjuklön. Detta bedöms stärka de offentliga finanserna med . Ekonomisk styrning och regelverk kan användas för att få effekt på kort sikt, som sedan kan verka normerande på . Det är nödvändigt men kommer inte att räcka. Parallellt med omedelbara åtgärder bör därför en långsiktig agenda styra reformerna inom sjukförsäkringen. De psykiska diagnosernas andel av nya sjukfall i sjukförsäkringen har ökat och utgör av det totala inflödet. Samma trend finns i många andra västländer. För att motverka en utveckling mot allt fler och allt längre sjukfall i psykiska diagnoser bör stödet vid psykisk ohälsa förbättras. Den så kallade rehabiliteringsgarantin ersätter landstingen för vissa medicinska rehabiliteringsinsatser i syfte att förebygga sjukskrivning eller öka återgången i arbete, samt innefattar viss forskning. Rehabiliteringsgarantin bör förstärkas och i större utsträckning fokuseras på sådana behandlingar som har visat tydliga effekter i form av lägre sjukfrånvaro, till exempel kognitiv beteendeterapi (KBT). En betydande del av förstärkningen bör gå till forskning, utveckling av öppna jämförelser och kvalitetsregister samt utveckling av internetbaserad behandling. bör ytterligare åtgärder för att särskilt motverka kvinnors ohälsa och förbättra kvinnors arbetsmiljö genomföras. omfördelar på en förstärkning av rehabiliteringsgarantin . Ersättning för behandlingar inom rehabiliteringsgarantin bör förstärkas med . Resurserna för behandlingar ska riktas mot de mest effektiva behandlingsformerna och breddas till att också inkludera modeller som kombinerar behandlingar med arbetslivsinriktad rehabilitering. Utveckling av kvalitetsregister och öppna jämförelser förstärks med för att inkludera fler diagnoser och behandlingsformer. Forskning, utveckling och utvärdering förstärks med för att bland annat ta fram ett bedömningsstöd för att tidigt identifiera sjukskrivna i behov av specifika insatser och samverkan med arbetsgivare. Utveckling av internetbaserade behandlingsplattformar förstärks med . Regler för aktivitetsersättning ska inte leda till utanförskap Antalet unga med aktivitetsersättning, förtidspensionssystemet för dem , har ökat med . analys visar att 20–av dem som tidigare haft aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga har någon typ av förvärvsinkomst efter 30‐årsdagen. Det är en indikation om att unga förtidspensioneras trots arbetsförmåga. En viktig faktor för inflödet av unga i aktivitetsersättningen är att många beviljas aktivitetsersättning och därefter bli kvar i systemet. Alla ungdomar i grund- och gymnasiesärskola som inte avslutat sin skolgång har rätt till aktivitetsersättning, utan prövning av arbetsförmåga, vid så kallad förlängd skolgång. Dessa ungdomar tenderar att helt eller delvis bli kvar i förtidspensionssystemet: 2008 hade fortsatt aktivitetsersättning efter avslutad skolgång. vill reformera ersättningsmodellen vid förlängd skolgång så att unga människor inte med automatik får förtidspension enbart för att man går i särskola. Minskat fusk och missbruk i bidragssystemen För att öka kostnadskontrollen i de offentliga finanserna bör insatser för att motverka fusk, missbruk, överutnyttjande och bidragsbrott förstärkas. FUT-delegationen uppskattade nivån på de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen till 18–, varav de avsiktliga felen från enskilda individer uppskattades uppgå till cirka hälften, det vill säga . pekade på stora problem med förfalskade intyg som kan leda till miljonutbetalningar . Särskilt problematiskt är också det fusk som sker vad gäller bidrag och stöd till företag. Bedrägerier mot (assistansersättning), Arbetsförmedlingen (företagarstöd) och länsstyrelserna (statlig lönegaranti) uppgår till eller till och med miljonbelopp per ärende. Att upptäcka och bekämpa dessa brott handlar både om att spara mångmiljonbelopp och om att bevara legitimiteten i de bidragssystem som missbrukas. föreslår därför ett åtgärdspaket för att minska missbruk och fusk med bidrag och ersättningar. En underrättelseskyldighet vid misstanke om felaktig utbetalning till enskilda infördes mellan myndigheter med stora välfärdsutbetalningar. Lagen inbegriper dock inte utbetalningar till juridiska personer, som fortfarande skyddas av sekretess. Då bidragsfusk i allt större utsträckning bedrivs i bolagsform leder detta till att myndigheterna i många fall är bakbundna vid misstankar om bidragsbrott. Underrättelseskyldigheten, som bland annat gäller , och Arbetsförmedlingen, omfattar inte heller . Lagen bör ändras för att säkerställa att fusk och missbruk som utförs av företag och organisationer fångas upp, och att även har möjlighet att underrätta andra myndigheter vid misstanke om felaktigheter eller brott. föreslår därför att myndigheternas underrättelseskyldighet vid misstanke om felaktig utbetalning utvidgas från att endast omfatta utbetalningar till privatpersoner till att också omfatta utbetalningar till företag och organisationer. Underrättelseskyldigheten vid misstanke om felaktig utbetalning bör också gälla för för att förbättra möjligheterna för kommuner och myndigheter att upptäcka fusk och missbruk. gör en särskild öronmärkt satsning på på för att stärka arbetet med fusk och missbruk. Också bidragsbrottslagen, som infördes , gäller endast utbetalningar av bidrag till enskilda individer. Även här bör lagen ändras för att säkerställa att bidragsfusk och missbruk som utförs av företag och organisationer i de större välfärdssystemen också fångas upp. föreslår att bidragsbrottslagen ändras från att endast omfatta felaktiga utbetalningar till privatpersoner till att även omfatta felaktiga utbetalningar till företag och organisationer. Införandet av bidragsbrottslagen har lett till ökad belastning på rättsväsendet. Ett system där myndigheterna kan ta ut en administrativ sanktionsavgift för ringa brott skulle avlasta rättsväsendet och även ha en preventiv effekt. Det skulle kunna utformas i likhet med det system med sanktionsavgifter som har . vill snabbutreda förutsättningarna och formerna för att införa administrativa sanktionsavgifter för ringa bidragsbrott. Utredningen bör lämna sitt slutbetänkande . Nuvarande system för utbetalningar från välfärdssystemen har mycket begränsade kontrollfunktioner, och kommunicerar inte sinsemellan. Detta leder till risker för att dubbelutbetalningar från olika system kan förekomma. vill låta snabbutreda förutsättningarna och formerna för ett myndighetsgemensamt utbetalningssystem eller en myndighetsgemensam utbetalningskontroll som alla utbetalningar från välfärdssystemen passerar innan de betalas ut. Utredningen bör lämna sitt slutbetänkande . Att sökande medvetet eller omedvetet uppger en felaktig adress är också en vanlig orsak till fel. Därför bör möjligheter att kontrollera en persons folkbokföring utvidgas för att undvika att en sökande uppger fel adress och därmed felaktigt får rätt till stöd. Bättre förutsättningar för omställning och ett längre arbetsliv Med en allt tuffare internationell konkurrens och strukturomvandlingar i form av ökad automatisering och digitalisering, ökar kraven på omställning på den svenska arbetsmarknaden. Att skapa möjligheter för människor att jobba, lära nytt och vidareutbilda sig blir allt viktigare, oavsett var i livet man befinner sig och även om man har barn, lån eller familj. lever vi allt längre och är allt friskare som äldre. Det gör det naturligt att jobba högre upp i åldrarna, såväl för lönen det ger som för att man trivs på en arbetsplats och för att man känner att man fortsatt kan göra en värdefull insats. Vi behöver också jobba längre för att kunna finansiera vår gemensamma välfärd med en åldrande befolkning. Arbetsmarknaden behöver då anpassas för att ge fler möjlighet att stanna kvar på arbetsplatsen längre. Förstärkt jobbskatteavdrag för erfarna medarbetare är det 90 000 fler personer som arbetar. Att fler äldre väljer att jobba är ett resultat av en aktiv politik. Alliansregeringen gjorde det billigare att anställa personer och det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre ökade drivkrafterna för att jobba längre. Nuvarande regering går åt andra hållet och föreslog i budgetpropositionen att införa särskild löneskatt för personer som fyllt . Detta minskar incitamenten till ett längre arbetsliv och riskerar att motverka den goda utveckling vi sett . står för en annan väg. Att erfarna medarbetare vill jobba längre ska inte straffa sig – det ska löna sig. Möjligheten att jobba längre bör omfatta så många som Stärkta drivkrafter för arbete högre upp i åldrarna, en anpassad arbetsmiljö och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik stärker förutsättningarna för ett längre arbetsliv. föreslår därför att det redan ska vara lägre skatt för att jobba mer, i stället för från dagens . Vårt förslag innebär att 70 000 64-åringar får sänkt skatt och sysselsättningen beräknas öka med mellan 1 000 till 4 000 personer. När regeringen vill göra det dyrare att anställa personer vill att arbete för äldre ska löna sig än mer. Att jobbskatteavdraget förstärks redan samma kalenderår som man uppnått pensionsåldern stärker drivkrafterna för att stanna kvar på arbetsmarknaden. satsar för att förstärka jobbskatteavdraget för dem som närmar sig pensionsålder. Bättre möjligheter att finansiera högre utbildning senare i livet vill skapa en mer flexibel och modern arbetsmarknad där människor har goda möjligheter att byta inriktning och karriär och människor ges flera chanser i livet. Då behöver det bli enklare att skola om sig eller pröva ett nytt jobb. Om fler ska kunna känna sig trygga med att byta arbete eller till och med bransch, även längre upp i åldrarna, behöver förutsättningarna för omställning förbättras. Det måste därför vara möjligt och attraktivt för fler att studera också senare i livet. En person som behöver bygga på sina studier för att antingen kunna ta större ansvar, exempelvis en undersköterska som efter ett antal yrkesår vill vidareutbilda sig till sjuksköterska, eller helt byta spår ska ha förutsättningarna att göra det. Alliansregeringen tog flera steg för att öka möjligheterna till omställning och kompetensutveckling under arbetslivet genom bland annat ändringar i studiemedelssystemet. Alliansen ändrade också reglerna så att personer med a-kassa ska kunna delta i kortare utbildning med bibehållen ersättning. Men mer kan göras. Därför vill satsa mer på att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. För att öka möjligheterna att kombinera arbete och studier vill vi att fribeloppet, den inkomst man kan tjäna utan att studiemedlet minskar, höjs från dagens dryga till per kalenderår. Vi vill också att möjligheterna till extra studieveckor för den som fyllt ska utökas och att åldersgränsen för studiemedel höjs till . Slutligen bör möjligheten till tilläggslån för studerande med barn höjas från till . satsar för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. är ett av världens mest jämställda länder. Vi har föräldraförsäkringen och en väl utbyggd barnomsorg som ger förutsättningar för föräldrar att ta ett stort ansvar för barn och förvärvsarbeta. Svenska kvinnor arbetar i hög grad under småbarnsåren och även männen är föräldralediga. Trots det återstår mycket att göra innan samhället och arbetslivet är jämställt. tjänar kvinnor mindre än män och arbetar deltid i större utsträckning. Kvinnor tar fortsatt ett större ansvar för det oavlönade hushållsarbetet och är i större utsträckning föräldralediga och sjukfrånvarande. Allt detta bidrar till ojämställdhet – i vardagen och i plånboken. Arbete är en hörnsten i ett jämställt samhälle. Alliansregeringens reformer för att förbättra drivkrafterna för arbete och minska utanförskapet har bidragit till ökade förutsättningar för ekonomisk jämställdhet. Det har blivit mer lönsamt för alla att gå från utanförskap till arbete tack vare jobbskatteavdraget. Eftersom förbättringen relativt sett varit som störst för låg- och medelinkomsttagare har drivkrafterna till arbete stärkts mer för kvinnor än för män. vill fortsätta sänka skatten med tyngdpunkt mot dem som har låga inkomster, inte minst för att göra det mer lönsamt för kvinnor att arbeta. Kvinnor och män arbetar i genomsnitt lika många timmar , men män ägnar mer tid åt förvärvsarbete och kvinnor ägnar mer tid åt hemarbete. Det mönster som leder till att kvinnor tar större ansvar för hem och barn och arbetar deltid i högre grad än män etableras i stor utsträckning under föräldraledigheten. Kvinnor är föräldralediga längre än män och stannar också oftare än män hemma från arbetet för att vårda sjuka barn. tas av alla föräldrapenningdagar och av all tillfällig föräldrapenning (vab) ut av kvinnor. Även om utvecklingen går åt rätt håll går det alldeles för långsamt. Förstärkt jämställdhetsbonus för ett jämnare uttag av föräldraförsäkringen För att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar på arbetsmarknaden behöver mer göras för ett jämnare uttag av föräldraförsäkringen. För att uppmuntra ett mer jämställt uttag av föräldrapenning vill vi förstärka den jämställdhetsbonus som infördes av alliansregeringen . kan föräldrar få maximalt i bonus skattefritt om de väljer att dela helt lika med föräldrapenning på sjukpenning- eller grundnivå. Regeringen väljer att avskaffa jämställdhetsbonusen inom föräldraförsäkringen. anser att incitamenten istället bör förstärkas, och vill att bonusen fördubblas . Förändringen medför att ett par som delar helt lika kommer att få , alltså mer än och mer än i regeringens förslag. satsar 2016, 2018, 2019 och i förhållande till regeringen för att behålla och förstärka jämställdhetsbonusen för de som delar föräldraförsäkringen lika. Vab-bonus för en mer jämlik ansvarsfördelning vid vård av sjuka barn vill även se incitament för ett mer jämställt uttag av tillfällig föräldrapenning och föreslår därför att en vab-bonus införs. En utredning bör tillsättas för att se över förutsättningarna och formerna för en vab-bonus. Då uttaget av vab-dagar ökat betydligt bör utredningen särskilt säkerställa att utformningen av bonusen inte skapar snedvridande incitament för föräldrar att utan särskilda skäl öka sitt uttag av tillfällig föräldrapenning. Bättre arbetsmiljö för kvinnor En annan stor jämställdhetsutmaning är kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män, och skillnaderna fortsätter att öka. Fler kvinnor än män tvingas lämna arbetslivet på grund av ohälsa och kvinnor uppger också i högre grad än män att de lider av såväl fysiska som psykiska arbetsrelaterade besvär. Alliansregeringen gav i uppdrag att ta fram kunskap samt att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. Vi vill ge ytterligare resurser för att vidareutveckla det arbete som påbörjats och tillvarata de erfarenheter som projektet gett. satsar för att fortsätta arbete med att stärka kvinnors arbetsmiljö. Stärkt integrations- och migrationspolitik i ett öppet Krig, konflikter och oroligheter runt om i världen orsakar de kraftigaste flyktingströmmarna sedan . I en orolig omvärld söker sig många till för att söka skydd från krig och förtryck. ska fortsatt ta ansvar för att erbjuda människor skydd i tider då många flyr från krig och förföljelser. finns stora behov av att förbättra integrationen för att bättre kunna ta tillvara potentialen hos dem som kommer hit. När nu väldigt många, på bara , väntas få uppehållstillstånd i finns en stor risk att segregation, arbetslöshet och utanförskap förvärras om inte politiken möter de nya utmaningarna. har omprövat sin migrations- och integrationspolitik. Vi vill bland annat se en tydligare arbetslinje i migrations- och integrationspolitiken, ett mer kostnadseffektivt mottagande med individualiserade insatser och fler vägar in i jobb. Ordning och reda med tydlig arbetslinje i migrationspolitiken står för en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. I när människor flyr för sina liv undan krig och förtryck är det viktigt att och andra länder står upp för och värnar rätten att söka skydd för att rädda sitt liv eller undkomma förtryck. Det lägger ett stort ansvar på politiskt ledarskap att presentera åtgärder för att säkerställa att mottagandet och etableringen i och andra länder fungerar väl. För att skapa ett hållbart mottagande och upprätthålla förtroendet för och legitimiteten i asylsystemet behöver asylprocessen präglas av ordning och reda. Vi behöver ha korta och rättssäkra processer tillsammans med en incitamentsstruktur som inte uppmuntrar människor att stanna kvar illegalt i landet. Som en del i att stärka människors drivkrafter till arbete och integration bör huvudprincipen för uppehållstillstånd ändras från permanenta till tillfälliga och försörjningskravet för anhöriginvandrare utökas. Gemensamt ansvar för flyktingmottagandet i EU tar ett stort ansvar för världens flyktingar både genom en generös asylpolitik och genom ett stort humanitärt bistånd, framför allt genom . Men är ett litet land och är alltför ensamt i om att känna och ta detta ansvar. Enligt UNHCR:s rapportering var det fjärde största landet räknat i antalet asylsökande i världen. I förhållande till vår folkmängd var vi i särklass världens största mottagare av asylsökande inom EU. En viktig del i att skapa ett jämnare mottagande är att förmå fler länder, särskilt inom EU, att ta ansvar. Kommissionen har tagit fram konkreta förslag för att uppnå en jämnare fördelning av asylsökande inom EU. bör verka för att förslaget genomförs, och förstärks ytterligare. Effektivt återvändande för de som inte har rätt att vistas i För att kunna upprätthålla en reglerad invandring krävs att de som inte beviljas asyl eller andra tillstånd och därmed inte har rätt att uppehålla sig i också återvänder i enlighet med eller Migrationsdomstolarnas beslut. Andelen människor som väljer att frivilligt lämna efter lagakraftvunnet beslut om utvisning eller avvisning minskar dock stadigt över . I många fall väljer personer att avvika från återvändandeprocessen för att undvika tvångsvist återvändande. vill se ett intensifierat och effektiviserat samarbete mellan , och i syfte att öka antalet som återvänder. vill också att den nationella preskriptionstiden för avvisningsbeslut, som uppgår till till dess att man åter kan ansöka om asyl, ses över i syfte att säkerställa att incitamenten för att avvika från återvändandet inte är för höga. Princip om säkra länder bör införas för länder med mycket låg beviljandegrad var , , och bland de tio ursprungsländer från vilka mottar flest asylansökningar. av dessa ansökningar beviljas. Många andra EU-stater har infört en princip om så kallade säkra länder, vilket i korthet innebär att sökande från länder där beviljandegraden är låg och söktrycket högt ska prioriteras och påskyndas. Principen för säkra länder bör införas i för de fall där beviljandegraden konsekvent understigit . Dessa ansökningar måste hanteras i särskild ordning så att de prioriteras, och en tydlig tidsgräns bör införas för handläggningen av dessa ärenden. Tillfälliga uppehållstillstånd övergår till permanenta när man kommer i jobb Alla länder inom EU har förbundit sig till samma konventioner för att skydda människor på flykt. Det är en grundläggande princip för alla stater som står upp för mänskliga rättigheter, och en princip som aldrig viker från. Vi ser dock att integrationen i har fungerat alldeles för dåligt, vilket ger oss anledning att se över hur asylreglerna kan påverka människors drivkrafter.