mot · H3023018 · 2015-10-06 00:00:00 — Stärk konkurrenskraften hos de blå och gröna näringarna Bättre ekonomiska förutsättningar för de gröna näringarna Stärk det svenska fisket och vattenbruket En hållbar jakt skapar jobb på landsbygden Stärk skogens roll i svensk tillväxt Ett gott djurskydd inom hela EU Antibiotikaanvändning inom EU:s djurhållning Minst motsvarande svenska djurskyddsregler vid upphandling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta att minska regelkrånglet och administrationen, bl.a. genom att reformen ”en dörr in” utvecklas så att uppgifter om företaget endast måste lämnas en gång och till ett ställe, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av marksnål markanvändning och att bl.a. stärka skyddet av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av företagsvänliga regler för skyltning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omställningen till ett fossilfritt jordbruk måste utvecklas och det bör bl.a. ses över vilken roll riktade insatser kan spela i omställningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan underlätta för generationsväxling och nyföretagande inom lantbruket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordbrukets konkurrenskraft bör stärkas och att dess kostnader bör ses över i syfte att de långsiktigt ska minskas och tillkännager detta för regeringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en nationell livsmedelsstrategi ska ha till syfte att öka produktionen av hållbar mat i genom att satsa på bättre villkor för både primärproduktionen, livsmedelsindustrin, handeln och konsumenten och tillkännager detta för regeringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att säkerställa livskraftiga bestånd genom att är pådrivande i EU inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta regelförenklingsarbetet inte minst för det kustnära fisket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta utvecklingen av selektiva redskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hållbara fiskodlingar och att småskaligt kustnära fiskeföretagande ska uppmuntras och utvecklas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheterna till fler jobb och verksamheter genom att utveckla jakten som den biologiska mångfalden säkerställs, bl.a. bör jakt som rekreation och som en del av besöksnäringen utvecklas, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer klimatsmart viltkött görs tillgängligt för konsumenterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett aktivt arbete mot invasiva arter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av kostnaderna vid skyddsjakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att fortsätta med arbetet med visionen om Skogsriket, där bl.a. produktion, miljö och rekreation bidrar till fler jobb på landsbygden, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med ett nationellt skogsprogram ska ske utan nya parallella processer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nationellt skogsprogram ska bidra till fler jobb på landsbygden och att skogen och dess värdekedja bör utgöra stommen i en biobaserad samhällsekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelförenkling och bättre myndighetskontakter där du lämnar alla uppgifter en gång till ett ställe är viktiga fokusområden för att kunna utveckla skogsnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driva på för att lägstanivån på djurskydd höjs inom hela EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en europeisk strategi mot antibiotikaresistens där ett första steg skulle vara att stärka kommissionens handlingsplan mot antibiotikaresistens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förbud mot att veterinärer säljer antibiotika och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett gemensamt EU-register för all antibiotikaanvändning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga upphandlingar av livsmedel som görs i måste ställa krav på minst svenskt djurskydd och tillkännager detta för regeringen. Landsbygden har fantastiska möjligheter att skapa jobb. Det handlar om allt från nya små teknikföretag, tjänsteföretag till lantbrukaren som tillverkar sund och säker mat. Grunden för dessa företag ligger i jorden och i skogen. I allt från tillgången på mark och rent vatten till all den gröna förnybara energin som finns ibland annat skogen. De gröna näringarna är på många sätt grunden för verksamheter, aktivitet och möjligheten att bo på landsbygden. Det är också en viktig förutsättning för det goda livet i hela landet då landsbygden producerar inte bara sunda och säkra livsmedel utan också grön och förnybar energi. För är det därför viktigt att vi underlättar för de blå och gröna näringarna genom att sänka kostnader och minska regelkrånglet. Det är ett stort steg att våga satsa på att bli företagare. Det innebär många risker men det innebär också stora möjligheter, inte bara för den enskilde företagaren utan också för de människor som kan få en anställning i och kring verksamheten. menar att det ska vara så enkelt som möjligt att starta och driva företag. Därför måste vi se till att regelförenkla, sänka kostnader och minska byråkratin. Att utveckla sitt företagande så att man står på fler ben är ett viktigt sätt att stärka sin egen konkurrenskraft. Det kan handla om allt från att utveckla sitt jordbruk till att också satsa på turism och upplevelseaktiviteter. Politiken måste underlätta för de människor som vill utveckla sitt företagande och de hinder som finns måste minimeras. Exempelvis borde tillståndskraven vid byggnationer ses över, exempelvis skulle kravet på bygglov för ombyggnation av byggnader på lantbruksfastigheter ses över. Detta skulle bland annat kunna underlätta ifall det vill satsas på exempelvis en gårdsbutik eller bed and breakfast. En viktig förutsättning för att landsbygdsföretagandet ska kunna utvecklas är att kommuner och regioner har möjlighet att skapa attraktivitet utifrån sina specifika förutsättningar och att lagstiftning och byråkrati inte sätter hinder för detta. Många kommuner vittnar om att möjligheterna begränsas på grund av ett stelbent strandskydd. Att värna viktiga strandmiljöer, allemansrätten och människors tillgång till naturen är för oss i en självklarhet, men det måste också finnas en avvägning mellan bevarande och utveckling. Därför vill se ett decentraliserat och närodlat strandskydd som ger kommunen större inflytande att bestämma över vilka strandområden som ska bevaras och vilka som kan bebyggas. En liten men viktig del för att utveckla sitt företagande är regler som gör att verksamheter kan annonseras med vanliga vägskyltar. lägger tyvärr i vissa fall regler och praxis hinder i vägen för detta i vissa fall. Dessutom bidrar också höga kostnader inte minst för ansökan till hinder för utveckling av landsbygdsföretagande. vill se över detta för att undersöka om möjligheten att förenkla denna process, göra den mer företagarvänlig och få en mer enhetlig tillämpning av regelverket över landet. Ett annat hinder för utvecklingen på landsbygden är projekt som tar allt för mycket mark i anspråk och som på så sätt lägger en död hand över vissa områden. Men det är också viktigt att exempelvis inte mer än nödvändigt tas i anspråk vid exempelvis stadsutveckling. Därför menar att det är viktigt att marksnål markanvändning är en ledande princip vid exploatering och nybyggnation. Bättre ekonomiska förutsättningar för de gröna näringarna En av de största konkurrensnackdelarna för de gröna näringarna i jämförelse med andra länder är kostnaden för arbete. Därför menar att det är viktigt att vi fortsätter att sänka kostnaderna för företagande, inte minst för de gröna näringarna. Möjligheten att skapa jobb och ta tillvara de fantastiska naturresurser som vi har i ska inte hindras för att staten lägger allt för höga kostnader på verksamheten. En annan stor konkurrensnackdel för det svenska jordbruket är kostnaderna för byggnader, både vad gäller drift och byggnation. För att långsiktigt stärka konkurrenskraften är det viktigt att dessa kostnader ses över. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg för att stärka förutsättningarna för företagande och utveckling på landsbygden. var med och förhandlade fram ett rekordstort program som trädde i kraft. Det är ett landsbygdsprogram som riktar in sig på aktiva lantbrukare och företagare, inte minst unga. jordbruksföretagare har en hög medelålder, och vi går mot en stor utmaning med en generationsväxling för att lyckas behålla och utveckla det svenska lantbruket. Då handlar det om att vi måste ha en rättvis och neutral beskattning, det har vi inte . Uppgiften att planera ett generationsskifte ställer stora krav på kunnande inom skatte- och civilrättens områden och i frågor som rör värdering och ekonomi. Om något eller några av dessa områden blir försummade kan följderna bli kostsamma för de inblandade parterna. Politikens uppgift på detta område måste vara att så långt det över huvud taget är möjligt bedriva ett förenklingsarbete för att därigenom säkerställa återväxten bland yngre lantbrukare. Dessutom måste vi se över hur politiken kan underlätta för unga lantbrukare att våga starta nytt, och nya startstöd kan vara ett sätt att stimulera nyföretagande på området. Tillgång på bra kommer i och med en växande befolkning att vara något som blir allt mer viktigt. Skyddet av är därför inte bara en fråga om att stärka det svenska lantbruket utan det är också en fråga om hur vi ska kunna säkra livsmedelsproduktionen framöver. Vi står inför en stor global utmaning med att ställa om samhället i en grönare och mer hållbar riktning. I detta ingår att ställa om energiförsörjningen från fossilberoende till fossiloberoende. Möjligheterna att stimulera omställning av arbetsmaskiner, inte minst inom skogs- och jordbruket, måste utvecklas. För att detta ska vara möjligt krävs det riktade insatser. Ett mål bör vara att så långt det är möjligt minska regelkrångel för all typ av företagsamhet, framförallt den småskaliga. Det är ett arbete som måste ske fortlöpande och även innefatta bland annat samordningen av myndigheters arbete för att så långt som möjligt minimera dubbelarbete. Detta regelförenklingsarbete har bland annat som syfte att just förbättra servicen för den som vill starta företag, oavsett bransch. Det förtjänar också att påpekas att kommunerna spelar en viktig roll i detta arbete då det är på nivå som tillståndsgivning och handläggning av denna typ av ärenden sker. Mätningar har visat att är det parti i regeringen som varit mest framgångsrika i detta arbete. minskade företagens administrativa kostnader med hela . För företag inom de gröna näringarna har regelbördan minskat . Men det finns fortfarande åtskilligt kvar att göra på området. Därför har föreslagit att introduktion av nya regler ska ske enligt principen en regel in, en regel ut. Allt detta för att den sammanlagda regelbördan inte ska öka även när nya regler introduceras. Kontakten med myndigheter ska inte vara något som man som privatperson eller företagare räds över. menar att myndigheter inte bara ska ha en uppgift att kontroller utan också att stödja. För att fler människor ska vilja starta och driva företag på landsbygden är det viktigt att krånglet och administrationen minskar. Processerna behöver anpassas till företagens verklighet – inte till myndigheternas. På så sätt sparar många företagare både tid och pengar som den ”onödiga irritationen” minskar. Myndigheterna har här en viktig roll att vara stödjande och uppmuntrande mot de människor som vågar satsa på sitt företagande. Ett led i detta är att grundläggande uppgifter om företaget och dess verksamhet ska bara behöva lämnas en gång och till ett ställe. Syftet är att kraftigt reducera den administrativa bördan för företagen och underlätta kontakten med myndigheterna. Ett annat viktigt steg är att göra myndighetsuppgifter till organisationer för att företagaren ska kunna certifiera sig. På så sätt minskar antalet dubbla kontroller som görs av företagaren. I sammanhanget är det viktigt att inte glömma bort att det är den upplevda regelbördan som är viktig, inte det statistik som går att ta fram. Därför kan bemötande och servicen som myndigheter erbjuder också spela en central roll. Men det handlar också om att man upplever att man blir rättvist behandlad även om det i vissa fall går en emot. Tyvärr känner allt fler företagare att transparensen och i dess förlängning rättssäkerheten minskar. Inte minst gäller detta för djuruppfödare. Det är mycket viktigt att myndigheterna i osäkra fall hellre friar än fäller, då myndigheten är så mycket mer resursstark än individen eller den lilla företagaren. Det måste finnas sätt att snabbt och enkelt stärka företagarens möjlighet till rättssäker bedömning av tvister med myndigheter. ligger långt fram i arbetet med att förenkla för företagarna jämfört med de flesta andra länder, men mer kan göras. tvingas svenska företagare lämna in över 90 miljoner blanketter till minst 70 olika myndigheter. Detta förenklingsarbete måste fortsätta. För att på allvar få på plats ett än mer systematiskt regelförenklingsarbete så vill se en som har till uppgift att identifiera krångliga regelverk och föreslå förändringar så att regelverken inte bidrar till byråkratisering, regelkrångel och onödiga kostnader. Dessutom ska den ha till uppgift att modernisera regelverk, exempelvis beteslagstiftningen. vill att produktionen av svensk mat ska öka. Vi har i bra tillgång till mark, tillgång till rent vatten och en fantastisk kunskap att kunna producera på ett hållbart sätt, både för människa, djur och natur. Men en ökad matproduktion betyder inte bara vinster för miljön. Det är också en möjlighet att skapa många nya jobb inte minst på den svenska landsbygden. Dessutom kommer det i spåren av en ökad matproduktion också att skapas många nya jobb i förädlingsleden. och Alliansens satsning på visionen om det nya matlandet var just för att kunna stärka hela livsmedelskedjan i allt från primärproduktion till konsumtion och export. Det är bara att beklaga att regeringen valt att lägga ner denna satsning som skulle kunnat vara en bra plattform för en svensk livsmedelsstrategi. ser positivt på framtagandet av en nationell livsmedelsstrategi. Vi hade dock sett att denna tillsammans med visionen om det nya matlandet skulle kunna fokuserat än mer på hur vi stärker primärproduktionen av mat i . Regeringen har valt en annan väg, och därför kommer vi att ha en mycket bredare livsmedelsstrategi. Men vikten av att ta fram konkreta mål och reformstrategier kvarstår. Utan visionen om det nya matlandet så är det än viktigare att en nationell livsmedelsstrategi både pekar ut riktningen för politiken och blir ett verktyg för att få på plats konkreta reformer. anser att livsmedelsstrategin måste fokusera på bättre villkor för att öka produktionen av mat i och på att stärka villkoren för svensk livsmedelsindustri. Andra viktiga delar av strategin bör vara förslag på hur böndernas kostnader kan fortsätta sänkas, regelkrånglet minska och krav på minst svenska djurskyddsregler i alla upphandlingar, det vill säga de krav som svenska bönder redan lever . Innehållet i livsmedelsstrategin kommer att behöva utvecklas i nära samarbete med näringen, som vet vilka behov som måste tillgodoses för att nå framgång med strategin. En livsmedelsstrategi måste resultera i konkreta åtaganden från alla delar av branschen och politiken ifall strategin ska kunna leverera en ökad matproduktion i . Därför är det viktigt att strategin också tas fram i ett brett blocköverskridande arbete i för att det ska bli en strategi som varar över mandatperioder. Fiskepolitiken styrs av den gemensamma fiskepolitiken i EU. Många vatten gränsar till många stater och gränsöverskridande samarbete är därför en förutsättning för att kunna ha en bra fiskeförvaltning. Viktiga reformer har gjorts på EU-nivå men måste fortsätta driva på för att de fiskekvoter som bestäms av EU ska vara långsiktigt hållbara och att EU varken i sina egna vatten eller i andra vatten i världen bidrar till utfiske och urholkande av ekosystemen. I är det viktigt att vi ser till att verkställa redan beslutade reformer såsom utkastningsförbudet. Dessutom måste vi se till att utvecklingen av selektiva redskap fortsätter. Stärk det svenska fisket och vattenbruket Fisk och skaldjur är, om fångat och producerat på ett långsiktigt hållbart sätt, ett miljö- och klimatvänlig alternativ. Det understryker behovet av en hållbar utveckling för både fisket och vattenbruket. Det är också viktigt att betona vattenbrukets positiva miljöeffekter. Försök pågår både på och i med att använda musselodling som miljöåtgärd genom att musslor tar upp fosfor och kväve när de filtrerar vattnet och tar upp växtplankton som sin föda. När musslorna sedan skördas erhålls ett nettoborttag av näringsämnen ur havsmiljön. Det är viktigt att det offentliga stöder dessa och liknande projekt, då dessa har stor potential både för framtida verksamheter och jobb och även för en bättre miljö. med sin stora tillgång på vatten har bra förutsättningar för att öka och utveckla det hållbara vattenbruket och det småskaliga fisket. Ur ett sysselsättningsperspektiv är detta en stor potential för fler arbetstillfällen på den svenska landsbygden vad gäller både odling och produktion och även i förädlingssteget. har över kust och nästan 100 000 sjöar. Denna unika resurs ger goda förutsättningar för ett växande vattenbruk runt om i landet, även när det gäller insjöfiske. Här finns plats för många fler entreprenörer och företag som producerar bra mat och skapar sysselsättning, särskilt på landsbygden. Det gäller därför att ta vara på utvecklingsmöjligheterna. har det svenska vattenbruket en förhållandevis liten omfattning, men potentialen för tillväxt är stor. Vattenbruket kan fram utvecklas till en viktig grön näring på olika håll i landet. Detta särskilt om branschen diversifieras och anpassas till de lokala förutsättningarna. Ökad förädling av produkterna bidrar dessutom till förbättrad lönsamhet och ökad sysselsättning. Det finns allt mer vilt i . Detta skapar både möjligheter och utmaningar. Möjligheter till mer jakt och naturupplevelser. Dessutom möjlighet att kunna sälja än mer klimatsmart viltkött till konsumenter, såväl privatpersoner som till det offentliga. Men det ställer också krav på viltförvaltningen. Att vi har starka stammar av vilt i är givetvis i grunden bra, men allt för stora stammar skapar också problem, både för människor och för ekosystemet. Ett tydligt exempel är vildsvin som vuxit explosionsartat . Grunden för en välfungerande viltförvaltning är en välorganiserad och aktiv jägarkår. Politikens roll är att se till att det finns goda förutsättningar för jägarkåren att verka och bidra till en hållbar förvaltning. En viktig del i förvaltningen är arbetet med att motverka invasiva arters etablering. Ska vi lyckas med det arbetet är en engagerad jägarkår en förutsättning. Att det finns ett brett förtroende för jakt- och viltpolitiken är en viktig förutsättning för att politiken också ska ge effekt i praktiken. Att politiken tar hänsyn till både miljö, natur och människa är nyckeln till att vi ska lyckas med en hållbar förvaltning. Ett viktigt steg i detta är att det finns ett stort förtroende för det offentliga och dess myndigheter. Vem som står för kostnaden vid skyddsjakt är inte reglerat och skiljer sig därför mellan olika länsstyrelser. Dessutom skiljer det sig också mellan vilken typ av skyddsjakt det är och på vilka djur. menar att det finns anledning att se över utifall detta eventuellt ska regleras eller ifall man kan sammanställa gemensam praxis för större förutsägbarhet. Denna översyn menar vi också måste problematisera kring huruvida staten ska ta ett större ansvar för kostnaden vid skyddsjakt på vissa djur eller på typer av skyddsjakt som sker till största del ur ett samhälls- och trygghetsperspektiv. biföll bland annat förslag från Alliansen om att skapa en jakt- och viltmyndighet och att vissa viktiga frågor i ska utredas även om regeringen valt att lägga ner utredningen. Detta är reformer som är viktiga steg för att stärka förtroendet hos människor att dessa frågor är viktiga och prioriterade. Det handlar om att organisera den statliga förvaltningen på ett sätt som gör så att frågorna får det fokus som efterfrågas och det handlar om att samhället inte ska blunda för svåra men viktiga frågor som behöver lösas. Det är viktigt för förtroendet för det offentliga att regeringen lyssnar på majoriteten i och tar dessa tillkännagivanden på allvar. Vi förutsätter att regeringen så som med alla tillkännagivanden aktivt arbetar med att realisera dem och ger arbetet den prioritet som krävs. En hållbar jakt skapar jobb på landsbygden Med en hållbar jakt- och viltvårdspolitik i grunden så finns det stora möjligheter att utveckla verksamheter kring jakten. Det handlar dels om upplevelser i olika former, dels om att utveckla viltkött som produkt. Viltkött är en klimatsmart produkt, och med rätt förutsättningar från politiken så finns det potential till många nya gröna jobb, inte minst på landsbygden. Stärk skogens roll i svensk tillväxt Vi måste ha fler jobb på landsbygden och en hållbar utveckling i hela landet. Skogen och jobben i skogen spelar där en avgörande roll. En stor vinst med den svenska skogspolitiken har varit de övergripande principer som regelverket bygger på. Dels politikens dubbla och jämställda mål om miljö och produktion och att lagstiftningens utgångspunkt är frihet under ansvar. Majoriteten av skogsägarna i är att beteckna som familjeskogsbrukare och för alla dessa så brukar man sin skog, inte sällan sedan flera generationer tillbaka. Än mer byråkrati skulle vara förödande för det engagemang och det naturvårdande arbete som alla dessa engagerade skogsägare bedriver . Dagens regelverk har en stabil grund och slår vakt om denna. bidrog i alliansregeringen med att dra igång initiativet Skogsriket. En vision om hur vi än mer skulle kunna dra nytta av alla de värden som finns och kommer från den svenska skogen. Skogsriket har också bidragit till att dra igång regionala utvecklingsarbeten där bland annat regionala skogsrikesstrategier tagits fram. Detta lyckosamma arbete bör fortsätta. Ett nationellt skogsprogram kan vara ett verktyg för att få en hållbar landsbygd med fler jobb och mer tillväxt i skogen. Programmet kan ta till vara på skogen och dess värdekedja som än tydligare skulle kunna bidra till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en biobaserad samhällsekonomi. drev i regeringsställning på för att skulle utveckla ett nationellt skogsprogram som omfattar skogens ekonomiska, sociala och miljömässiga värden. En process som är tänkt att mynna ut i ett nationellt skogsprogram pågår .