ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302901 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de stora kapacitetsbegränsningar som råder på bör avhjälpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höghastighetsprojekten även bör beakta det regionala tillväxtperspektivet och utvecklingsmöjligheterna av mellanliggande stationer och regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en skyndsam tillåtlighetsprövning av Ostlänken och tillkännager detta för regeringen. gav alliansregeringen det viktiga järnvägsprojektet klartecken. Det var ett efterlängtat historiskt beslut för hela men kanske framför allt för och , eftersom Ostlänken beräknas få stor betydelse för regionens utveckling. Syftet var och är primärt att knyta och fjärde storstadsregionen närmare . Både då det gäller att stärka studie- och arbetspendling men också för näringslivets konkurrenskraft. Dessutom kommer Ostlänken att frigöra plats för fler tåg på som det är klimatsmart och bygger bra förutsättningar för tillväxt i regionen. Med Ostlänken på plats skapas stor potential att föra över såväl persontrafik som gods till järnväg. Oron är därför stor när regeringen i sin så kallade Sverigeförhandling gav tilläggsuppdrag om att vidta utredningar som av olika skäl avfärdades . Det tycks också som om Ostlänken kommer att förvandlas till ett storstadsprojekt där det viktigaste är att knyta ihop , och med höghastighetsjärnväg. Detta får inte ske på bekostnad av den regionala tågtrafiken! Det är därför av yttersta vikt att inte mellanliggande befolkningstäta regioner försummas utan att också deras utvecklingsmöjligheter beaktas och tas till vara. Det gäller inte minst den fjärde storstadsregionen, /, samt /, och . Byggstarten är planerad till 2017 och bör inte senareläggas. Stambanorna i är överfulla och körs sönder av den allt intensivare järnvägstrafiken. Förseningar tillhör vardagen och trängseln i tågen och på spåren är enorm. har kommuner, organisationer och företag därför bedrivit ett idogt arbete och förberett sig för att projektet ska kunna komma till stånd. I princip återstår bara regeringens tillåtlighetsprövning innan arbetet med att realisera Ostlänken kan gå vidare. Det är därför av största vikt att tillåtlighetsprövningen kan genomföras så fort som möjligt. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H302903 · 2015-10-02 00:00:00 — Minskad administrativ börda för restauranger ställer sig bakom det som anförs i motionen om en minskad administrativ börda för restauranger och tillkännager detta för regeringen. De företagare som väljer att driva restaurang tillhör de företagare som får bära de absolut tyngsta administrativa bördorna. Restaurangbranschen är en näring med kontinuerliga myndighetskontakter i form av exempelvis livsmedelstillsyn, byggnadstillstånd samt alkoholtillsyn. Förutom alla de myndighetskontroller som utförs i syfte att tillförsäkra restaurang- eller krogbesökaren hög säkerhet vad gäller hälsa och miljö samt garantera att skatter betalas och alkoholservering sköts enligt reglerna behöver restaurangägaren även inneha ett danstillstånd om det är så att människor kommer att röra sig till musik. Saknas detta danstillstånd är det ägarens ansvar att om dans uppstår sänka musiken samt tillse att dansen upphör. I annat fall kan krögaren dömas till böter eller fängelse. Många av de regler som krögare måste följa har tillkommit för att skydda människors liv och hälsa. Att förhindra att dans uppstår på en krog kan dock inte tillhöra de bestämmelser vilka syftar till att skydda individers liv, hälsa och säkerhet. När serveringstillstånd ges till en krog ska kommunen, som är tillståndsgivare och tillsynsansvarig, pröva risken för ljud- och bullerstörningar. Kommunen kan till detta foga krav på reglering av ljudnivå som inte får överskridas och vid fall av överträdelse även belägga serveringsstället med vite. På så sätt finns fullt legitima medel för myndigheterna att begränsa störningar i form av buller. En modern och effektiv tillsynsverksamhet bör i normalfallet ske genom dialog med berörda näringsidkare. Kravet på danstillstånd för restauranger torde därmed vid en väl fungerande tillsynsverksamhet inte utgöra någon avgörande del av myndigheternas uppdrag då informationsupphämtande kan ske på andra sätt. Kravet på danstillstånd utgör därmed endast ett onödigt och föråldrat administrativt hinder för en näring som plågas av en tung byråkratisk börda. Finn (M)
mot · H302904 · 2015-10-02 00:00:00 — Regelförenkling i den offentliga sektorn ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelförenkling i offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. Det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Den tidigare alliansregeringen hade som mål att skapa en märkbart positiv förändring i de svenska företagens vardag genom att minska de administrativa kostnader som beror på statliga regler. Tyvärr verkar inte vänsterregeringen ha samma ambitionsnivå. Regelförenkling innebär att enkla, kostnadseffektiva samt ändamålsenliga regler tas fram för att skapa bra ramvillkor för företagen. Effektivare regelverk minskar den administrativa bördan och frigör tid och resurser som istället kan användas i verksamhetens utveckling. Med enklare regler och ökad transparens ökar också möjligheterna att stävja fusk eller missbruk. har en mycket stor offentlig sektor med ett invecklat regelverk som kräver både mycket tid, arbetskraft och pengar. För många, framförallt nya medarbetare i och statlig sektor eller för utomstående, upplevs också de kommunala organisationerna som onödigt byråkratiska. Byråkratin minskar därmed kommunernas och statens attraktionskraft som arbetsgivare och försvårar demokratin genom att inte vara genomtränglig för många medborgare. Miljardbelopp skulle kunna frigöras och tusentals arbetstimmar ägnas åt verksamhetens kärna om den svenska offentliga sektorns invecklade och åldriga regelverk fick genomgå en liknande regelförenkling som näringslivet och företagsvärlden nu gör.
mot · H302905 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fullfölja projektet , som ingår i den nationella transportplanen –2025, och att detsamma inte bör senareläggas och tillkännager detta för regeringen. växer så det knakar. 2030 väntas var fjärde svensk bo i . måste hela leva. Samhällsekonomiskt är det dessutom ett stort slöseri att inte dra nytta av alla de satsningar som gjorts ute i landet i form av skolor, sjukhus och bostäder som ställs tomma för att återskapas i . Vi behöver ett levande ! Goda kommunikationer på väg, järnväg och i telefoni och bredband är därför ett måste. Alliansregeringen förstod vikten av detta och satsade, i den nationella transportplanen, 522 miljarder på infrastruktur för åren 2014–2025. Dessa pengar budgeterades för att användas till underhåll och drift men också till att utveckla infrastrukturen. Att föll väl ut i den rekordstora satsningen är ingen överdrift. Regeringen gav bland annat klartecken till Förbifart , höghastighetsjärnvägen Ostlänken, kombiterminalen vid Händelö och dessutom fick klartecken att finansiera förstärkningen av Stångådals- och Tjustbanan. Då det gäller Förbifart innebär den föreslagna åtgärden att en ny väg ska byggas väster om och att en öppningsbar bro ska byggas vid korsningen med . En förbindelse ska även finnas med den så kallade Skärgårdslänken ut mot . Syftet med åtgärderna är att öka framkomligheten som trafiksäkerheten och stadsmiljön i förbättras. Det kommer att göra stor skillnad mot dagens situation då trafiken leds rakt genom tätorten. Något som orsakar buller, barriäreffekter och leder till stora fördröjningar, inte minst . Enligt den gällande nationella transportplanen (2014–2025) är byggstarten för Förbifart beräknad till 2017–2019. Just nu utarbetas en vägplan för hela projektet, vilken väntas kunna fastställas av . Det viktiga nu är att byggplanerna fullföljs och att projektet inte senareläggs. Med hänvisning till ovanstående vill undertecknade påtala Förbifart stora betydelse för att förbättra stadsmiljön i , arbetspendlingen i regionen och att möjliggöra snabbare godstransporter. Vi menar att det är av stor betydelse för kommunen, arbetsmarknadsregionen och hela sydöstra att projektet fullföljs enligt gällande tidplan. Detta bör ge regeringen tillkänna. Finn (M)
mot · H302906 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om trängselskatt och tillkännager detta för regeringen. Trängselskatten kom till för att minska trängseln på vägarna i våra större städer och öka incitamenten för att åka kollektivt. Den föreslagna trängselskatt som stad just nu förhandlar om riskerar dock att slå hårt även mot de som vill åka kollektivt. Det förslag som finns presenterat kommer att omfatta även Ropsten, vilket är den kollektivtrafikhållplats som är närmast för Lidingöborna. Förslaget att även de som åker kollektivt tvingas betala trängselskatt gör att incitamenten minskar att åka kollektivt in till . De som väljer att parkera bilen vid Ropsten för att sedan åka vidare in till centrum med kollektivtrafiken borde undantas från trängselskatten. Om trängselskatt införs på det sätt det är tänkt även vid Ropsten ökar risken att många istället väljer att köra hela vägen in till istället för att åka tunnelbana. Inga andra kommuninvånare i trängselskattesystem missgynnas av att parkera bilen och byta till tunnelbana. Tillsammans med Transportstyrelsen har undersökt möjligheterna att genom tekniska åtgärder behålla nuvarande möjligheter att fritt från trängselskatt kunna parkera samt hämta och lämna passagerare i Ropsten. konstaterar att det är såväl tekniskt som fysiskt möjligt att hitta lösningar för detta. För att lösningarna ska kunna implementeras krävs dock en lagändring.
mot · H302907 · 2015-10-02 00:00:00 — Kommittéförordningen – komplettering om personlig integritet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 15 § kommittéförordningen (1998:1474) ska kompletteras med ett krav på att också redovisa huruvida förslagen har betydelse för den personliga integriteten och tillkännager detta för regeringen. Kontrollnätet kring medborgaren dras åt och blir allt finmaskigare genom nya lagar och ny teknik. Ett stort problem är avsaknaden av helhetssyn då olika beslut fattas. För visst kan syftet med enskilda beslut vara befogat och skäligt men i kombination med andra likaså befogade åtgärder kan det få mycket negativa konsekvenser för den personliga integriteten. Detta måste vi få bättre kontroll över. Att bygga upp omfattande system, som inte behövs för samhällets säkerhet, över medborgare som inte lämnat sitt tillstånd leder rakt in i kontrollsamhället. Att inte se nödvändigheten av att i görligaste mån skydda existerande system mot intrång är aningslöst, men sker likväl alltför ofta. För att kunna fatta goda och överblickbara beslut och för att få bättre kunskap om hur olika förslag påverkar den personliga integriteten anser undertecknade att det är viktigt att 15 § i Kommittéförordningen (1998:1474) ska kompletteras med att också redovisa huruvida förslagen har betydelse för den personliga integriteten. Detta bör ge regeringen till känna. Finn (M)
mot · H302908 · 2015-10-02 00:00:00 — Anpassning av agronomprogrammet till Bolognasystemet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att agronomutbildningen ska delas upp i grund- respektive avancerad nivå och tillkännager detta för regeringen. Då en motsvarande motion behandlades konstaterade utskottet bara att ”När det gäller frågan om att anpassa agronomprogrammet till det s.k. Bolognasystemet finns det enligt inga planer på att göra agronomutbildningen femårig”. Med denna motion vill jag därför förtydliga varför det är viktigt att utbildningen förlängs. För att öka attraktionskraft som utbildningsregion samt för att underlätta studenters rörlighet och möjlighet till jobb, har 47 europeiska länder harmoniserat sina högskoleutbildningar genom den så kallade Bolognaprocessen. Flera av utbildningarna vid () ingår i systemet och kan läsas på grund- respektive avancerad nivå. Det gäller till exempel utbildningarna till jägmästare, hortonom och landskapsarkitekt. Av någon outgrundlig anledning gjordes dock inte motsvarande anpassning av agronomprogrammet. Det var mycket olyckligt. I våra grannländer , och är agronomutbildningen uppdelad i 3 + liksom i de allra flesta europeiska länder. Att utbildningen inte redan är anpassad till Bolognasystemet försvårar svenska studenters möjlighet till internationella studentutbyten och innebär också att deras internationella anställningsbarhet försämras. visar uppföljningar att i princip alla som avlägger agronomexamen läser extra kurser och därmed har studerat som sina kollegor i övriga , även om utbildningen formellt uppgår till . Att genomgå programstudier utan att få en internationellt gångbar examen är orättfärdigt mot studenterna. Dessutom försämras attraktionskraft då det gäller att locka till sig utländska studenter. SLU har vid olika tillfällen hemställt att agronomutbildningen ska bli femårig. SLU:s motiv för förlängningen – vilket regleras i en förordning som bara kan ändras efter beslut från regeringen – är att agronomen i yrkeslivet har samma krav gällande avancerade kunskaper och färdigheter som de övriga femåriga , som redan är anpassade till . Att så är fallet avspeglas till exempel i att de har samma fördjupning i examensmålen. Enligt styrelse har också kraven på vetenskapligt grundade och tillämpade kunskaper ökat inom yrkesrollen. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att bör ge regeringen i uppdrag att anpassa agronomprogrammet till Bolognasystemet, så att studenterna ges möjlighet att ta ut examen på grund- respektive avancerad nivå. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H302909 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ändras så att testators yttersta vilja ges ökad tyngd och tillkännager detta för regeringen. Enligt 1 § 2 kap. (ÄB) ska eventuell kvarlåtenskap vid någons frånfälle gå till arvlåtarens avkomlingar (bröstarvingar) med lika arvslott. Enligt undertecknad är dock lagen förlegad sedan jordbrukarsamhället upphörde. Då fanns säkert ett syfte att hålla ihop jordbruksfastigheter etc. men med flera olika familjekonstellationer under livet är behovet av lagens nuvarande skrivning inte lika stort. I svensk rätt är den grundläggande regeln att testators vilja ska respekteras så långt det går. Något som kan ses som en eftergift till den privata äganderätten. Det är bra men undertecknad anser dock att testators yttersta vilja ska gälla fullt ut i de fall ett testamente finns upprättat. Med den skrivning som finns har ju bröstarvingar alltid rätt till sin laglott oavsett de har haft kontakt med arvlåtaren eller ej. Det känns inte rimligt. Undertecknad anser därför att det bör införas ett tillägg i ÄB att om testamente finns upprättat ska testators yttersta vilja gälla över övrig lagstiftning i ÄB. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att ÄB ska anpassas till dagens levnadsförhållanden och att testators yttersta vilja, i de fall där testamente finns, ska gälla fullt ut. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H302910 · 2015-10-02 00:00:00 — Företag och sanering av förorenade områden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvarsfrågan för efterbehandling av förorenade områden bör förtydligas och regelverket ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att innovationsupphandlingar kopplat till efterbehandling av förorenade områden ska vara tillåtna och tillkännager detta för regeringen. I samband med att 1999 antog de nationella miljömålen har inventeringen av förorenade områden legat i fokus. De områden som har högst riskklass har identifierats och det tunga och kostsamma arbetet med att efterbehandla desamma har inletts. I ett antal vägledande rättsfall från miljödomstolen 2010 visar det sig att företagens ansvar då det gäller efterbehandling av förorenade områden är mindre än vad som tidigare förmodats. Detta är problematiskt eftersom domsluten följaktligen innebär att vi kan sanera färre områden för de statliga resurser som står till förfogande. För att kunna upprätthålla en effektiv efterbehandling av förorenade områden ser undertecknade med oro på de problem som har lyfts då det gäller ansvarsfrågan för efterbehandling. Detta har lyfts både av () och av (Skrivelse 20150416). Problemen berör hur resultaten av olika utredningar ska tolkas och vilka efterbehandlingsåtgärder som i så fall behöver vidtas. Med tanke på att såväl företagarnas organisation, och lyfter frågan som ett problem anser vi det angeläget att regelverket ses över. Av omnämnda skrivelse framgår att det tillsammans med SGU, SGI och har för avsikt att genomföra innovationsupphandlingar rörande ny teknik, kopplat till förorenade områden. Det är mycket positivt. Vi sätter också ett stort värde på myndigheternas samverkan och försök till att sprida kunskap och goda exempel via en portal på internet. Beträffande förslaget om att innovationsupphandlingar ska kunna användas förutsätter vi att regeringen kommer att tillåta det, även om det inte framgår av regleringsbrevet. Då antog de nationella miljömålen var syftet att miljöarbetet skulle bli mer fokuserat och målinriktat, så att vi kan lämna över ett bättre samhälle till kommande generationer, ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Det är fortfarande angeläget. Med hänvisning till ovanstående är det viktigt att regelverket för kostnadsansvar vid efterbehandling av förorenade områden ses över och att innovationsupphandling på området tillåts. Detta bör ge regeringen tillkänna. Finn (M)
mot · H302912 · 2015-10-02 00:00:00 — Forskning om modern växtförädling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i liksom i övriga EU ska utlysas och bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder och tillkännager detta för regeringen. är en statlig myndighet som har till uppgift att främja en etiskt försvarbar och säker användning av genteknik, så att människors och djurs hälsa samt miljön skyddas. är också rådgivande organ till bland annat regeringen, och . har nämnden till uppgift att uttala sig om hur forskning och utveckling på området genteknik har påverkats av regler. I den senaste rapporten till regeringen (20150218) påtalade nämnden bland annat följande: ”Nämnden har från forskarsamhället fått indikationer på att offentligt finansierade forskningsfinansiärer, både i och på EU-nivå, i allt större utsträckning avslår ansökningar där genmodifierade växter ingår. Nämnden anser att detta är bekymmersamt, inte minst för att får svårt att upprätthålla spetskompetens inom området när forskningsanslagen uteblir.” Undertecknad ser med oro på den frågeställning som forskarsamhället och har lyft. Inte minst med tanke på de framtida utmaningar som världen står inför då det gäller att kunna föda allt fler människor på vår jord, ersätta fossil energi med bioenergi, och dessutom att kunna göra detta med mindre miljöpåverkan. Med sådana utmaningar framför oss kan inte ideologi tillåtas överskugga vetenskap vid bedömning av forskningsansökningar rörande modern växtförädling vare sig i eller EU. Det måste istället garanteras att utlysningar av forskningsmedel från offentligt finansierade forskningsfinansiärer på området ska förorda teknikneutralitet och att bedömning sedan ska ske utifrån strikt vetenskapliga och teknikneutrala grunder, så att forskningsansökningar inte avslås därför att begrepp som genteknik eller genmodifierade växter förekommer i ansökan. För att klara framtida utmaningar måste världen satsa på mer växtförädling, inte mindre, och då är genteknik en metod bland flera. Med hänvisning till ovanstående bör regeringen agera för, och försäkra sig om, att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i liksom i övriga EU ska utlysas och bedömas på vetenskapliga, teknikneutrala grunder och inte ideologiska. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H302913 · 2015-10-02 00:00:00 — Kryss och strykningar på valsedlar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att såväl kryss som strykningar på partiers valsedlar bör räknas i samband med val och tillkännager detta för regeringen. Vid det senaste valet var det som utnyttjade sin rätt att personkryssa sin kandidat. Hur många som valde att stryka en kandidat på valsedeln är okänt eftersom antalet strykningar inte räknas. I samband med införandet av personvalssystemet 1998 försvann väljarnas möjlighet att kunna stryka namn på valsedlar. Detta irriterar många medborgare som såg just det momentet som en angelägen möjlighet att kunna påverka listans utseende, och därmed att kunna utnyttja sina demokratiska rättigheter optimalt. Möjligheten att kunna kryssa sin favoritpolitiker uppväger inte alltid det faktum att det på listan också kan finnas kandidater som den enskilde väljaren absolut inte vill ska företräda honom eller henne. Möjligheten att stryka namn på valsedeln finns ju, på så sätt att valsedeln inte blir ogiltigförklarad. Men i och med att antalet strykningar per kandidat inte räknas är det många som tycker att deras åsikter inte respekteras. För att öka den enskilde väljarens inflytande och makt vid allmänna val anser undertecknad att väljaren, utöver rättigheten att personrösta med ett personkryss på listan också, ska ha rätt att stryka icke önskvärda namn på valsedeln och att antalet strykningar per kandidat ska redovisas. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H302914 · 2015-10-02 00:00:00 — Den personliga integriteten och EU ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den personliga integriteten bör stärkas inom EU och att ska vara drivande i arbetet och tillkännager detta för regeringen. har EU fattat ett antal beslut som på olika sätt har lett till begränsningar i den personliga integriteten. har vissa medlemsstater till och med framfört att de beslutade direktiven strider mot det egna landets grundlagar, som i fallet med datalagringsdirektivet. Sedermera har de också fått rätt. konstaterade att datalagringsdirektivet skulle förklaras ogiltigt eftersom det innebar ett oproportionerligt intrång i respekten för privatlivet och skydd av personuppgifter. Något som har fått domstolar i och att döma ut datalagringen och inte längre kräva att internetoperatörer ska spara användaruppgifter. Att bygga upp omfattande system som inte behövs för samhällets säkerhet, över medborgare som inte lämnat sitt tillstånd, leder rakt in i ett kontrollsamhälle. Att inte se nödvändigheten av att skydda privatlivets helgd är oroande och ofattbart. Självklart är det viktigt att förfoga över effektiva verktyg för att kunna komma åt kriminalitet och stävja terrorism. Men att för den skull masslagra trafikdata om allt och alla är en kraftig inskränkning i den personliga integriteten. Med hänvisning till ovan bör vara än mer aktiv i EU-arbetet för att värna den personliga integriteten. Detta bör ge regeringen tillkänna.