ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302145 · 2015-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla synbesiktning eller annan kontroll i syfte att se till att alla bilister kontrollerar sin syn vid behov, och tillkännager detta för regeringen. När man tar sitt körkort så utförs en synundersökning. Om den blir godkänd, med eller utan glasögon, behöver bilförare inte någonsin göra om denna undersökning. Nolltolerans på våra vägar är viktigt! Vi vet att många trafikolyckor beror på sämre syn och därför är test en möjlighet att få ner ett antal olyckor. har ett frivilligt syntest, Synbesiktningen, där bilister får skatta sig själva innan undersökningen. ansåg sig ha tillräcklig syn för att köra bil. Men undersökningen visar att av bilisterna har försämrat sin syn så att de behöver en synkorrigering och att utgör en direkt trafikfara. Många väljer självfallet att då att kontrollera sin syn hos en optiker men trots det är det som inte gör sitt syntest mer än . Synen förändras gradvis och det är svårt att själv märka av att detta hänt.
mot · H302146 · 2015-09-29 00:00:00 — Tyst godkännande av deklarationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa tyst godkännande av deklarationer och tillkännager detta för regeringen. föreslog i delbetänkandet Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera (SOU 2006:89) att deklarationssystemet förenklas genom så kallat tyst godkännande. Om de förtryckta uppgifterna är korrekta och tillräckliga för en riktig taxering behöver deklarationen inte återsändas till eller bekräftas på elektronisk väg. Genom passivitet ger deklaranten ett tyst godkännande. Besparingar skulle kunna göras i fråga om pappersdeklaranterna, som fortfarande utgör ett betydande antal. Ingen behöver då heller längre bötfällas för att inte ha deklarerat, vilket innebär ytterligare administrativa besparingar. Om någon skattskyldig hävdar att hen inte fått en deklaration och sedan felbeskattats så bör det åligga att styrka att en deklaration verkligen översänts till korrekt adress. borde också deklarationssystemet helt kunna digitaliseras.
mot · H302147 · 2015-09-29 00:00:00 — Insatser för att stärka utrikes födda kvinnors villkor ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för att stärka utrikes födda kvinnors villkor och tillkännager detta för regeringen. Ska vi nå det jämställda samhälle vi eftersträvar är en av de viktigaste utmaningarna att stärka utrikes födda kvinnors villkor i samhället. Det är givetvis ingen homogen grupp, utan individer med olika förutsättningar och behov. finns det stora strukturella utmaningar, inte minst på arbetsmarknaden, som politiken inte får blunda för. ligger sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor på endast . Utmaningen är särskilt stor i våra storstäder där många kvinnor lever i utanförskap. Den främsta orsaken hittas i låg utbildning, men också i omständigheter som språk- och kultursvårigheter, diskriminering, krigs- och tortyrupplevelser. Dessa kvinnor riskerar att bli isolerade och många lider av både psykisk och fysisk ohälsa. Problematiken drabbar också barnen i dessa familjer. Brister i språk och kommunikation skapar svårigheter i kontakter med skolan och andra myndigheter. Många barn isoleras med sina mödrar och hämmas i sin utveckling. Utanförskapet riskerar då att drabba även nästa generation. Det finns också tydliga paralleller till den växande barnfattigdomen i . Enligt Rädda Barnens siffror var barnfattigdomen i i , mer än fem gånger så hög som i riket i stort. Genom arbete på i och i landet i övrigt har jag personligen fått dagliga inblickar i hur många utrikes födda kvinnor som hålls utanför samhället. Denna utveckling är oacceptabel. Min övertygelse är att det behövs nya grepp i politiken som inkluderar – inte exkluderar – dessa kvinnor. Det är motiverat att se över behovet av riktade insatser för att bryta många utrikes födda kvinnors isolering. Dessa insatser bör i första hand handla om förbättrade möjligheter till utbildningsinsatser som matchar arbetsmarknadens behov. Det är också viktigt med en fungerande barnomsorg, så att människor inte behöver tacka nej till arbete. Även andra åtgärder kan diskuteras såsom mentorsprogram och insatser för att stödja kvinnor och män att bryta mot könsspecifika normer. Inte minst måste samhällets attityder i bemötandet av många invandrade kvinnor förändras. Lyckas vi med detta tas stora steg i såväl jämställdhetsarbetet och integrationsarbetet som i kampen mot arbetslöshet och barnfattigdom. Målet för den svenska jämställdhetspolitiken är tydligt: kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina liv. Det är hög tid att på allvar börja diskutera hur vi når detta mål – även för utrikes födda kvinnor. Utgångspunkten måste alltid vara att alla människor, såväl kvinnor som män och av olika bakgrund, vill och kan försörja sig med ett eget arbete. Arhe Hamednaca (S)
mot · H302149 · 2015-09-29 00:00:00 — Villkor för turism i ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att främja turismen i och tillkännager detta för regeringen. så har den svenska besöksnäringen varit en av de branscher på den svenska arbetsmarknaden som har vuxit allra snabbast. Turismen till är på stark framväxt inte bara från våra grannländer utan från övriga och från nya marknader som och . Inte minst i landets glesare delar så spelar turismen en allt större roll för den lokala ekonomin och utvecklingen. har antalet sysselsatta inom näringen ökat med över 50 000 personer. Bara i momsintäkter så beräknas staten tjäna 10 miljarder på grund av att utländska turister besöker . För att fortsatt skall vara ett framgångsrikt turistland krävs att man från statens sida också väljer att marknadsföra just som ett sådant. När man pratar om exportfrämjande åtgärder glöms turismen lätt bort trots att den inbringar så stora intäkter för såväl staten som de många privatpersoner som är företagare eller anställda inom branschen. Lika viktigt som en aktiv marknadsföring är det generella företagsklimatet i landet. Företagare inom turism är inte sällan unga när de startar sitt företag. Därför är det särskilt viktigt för dessa att arbetet med att fortsätta förenkla regelverket kring att starta och driva småföretag inte avtar i takt utan istället intensifieras. är det många svenskar som utbildar sig inom turism och lockas av tanken att prova på att starta företag. Det är en utveckling som bör uppmuntras från statens sida.
mot · H30215 · 2015-09-18 00:00:00 — Veterandagen som allmän flaggdag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra till allmän flaggdag och tillkännager detta för regeringen. firar av fred. Att som nation stått utanför väpnade konflikter finns det många skäl att vara stolt över. av fred betyder dock inte att det inte finns svenskar som har deltagit i olika former av konflikter utanför landets gränser. Genom internationell samverkan och insatser i olika former finns, och har funnits, många svenskar på plats för att göra insatser i delar av världen där människor av olika skäl inte har förmånen att få leva lika fredligt som vi gör. Inte alla som deltar i sådan verksamhet kommer helskinnade hem igen; en del såras och en del omkommer. Syftet med en särskild veterandag är att hedra människor som deltar eller har deltagit i nationella eller internationella militära operationer och att högtidlighålla minnet av skadade och omkomna. Många länder högtidlighåller veterandagar. För exempelvis hela Brittiska samväldet är ”Remembrance ” och i är ”Veteran’s ”. I båda fallen är datumet kopplat till vapenstilleståndsdagen som avslutade , men syftar numera till att uppmärksamma och hedra veteraner generellt. högtidlighåller vi i och har dagen officiell status som statsceremoni, vilket betyder att dagen firas samma datum . Dagen är vald eftersom det är den av FN instiftade ””, instiftad för att hedra alla som deltar eller har deltagit i de fredsbevarande styrkorna. I syfte att öka kunskapen om veterandagen, och tydligare uppmärksamma alla som dagen är till för att hedra, bör dagen få status som allmän flaggdag. Det skulle ge möjlighet även för dem som inte kan delta i de officiella ceremonierna att uppmärksamma dagen. Många länder i vår omvärld högtidlighåller veterandagar och ofta är dagen allmän flaggdag. Så borde det också vara i .
mot · H302150 · 2015-09-29 00:00:00 — Exportstöd till svensk småbåtsindustri ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att införa ett exportstöd liknande det i andra länder för att få igång exporten hos svensk småbåtsindustri och tillkännager detta för regeringen. har en lång tradition av båtbyggande. har många små och medelstora företag som bygger mindre fritidsbåtar. Den internationella konkurrensen har ökat och den svenska exporten har minskat. När exporten av småbåtar minskar så försvinner det jobb i mindre städer och glesbygd där de flesta av de här företagen finns. Konkurrentländer som t.ex. hjälper sina småbåtstillverkare ut på mässor med ekonomiskt stöd för att marknadsföra finsk småbåtsindustri. De stora konkurrentländerna har samtliga olika former av ekonomiskt stöd till sina småbåtstillverkare för att kunna marknadsföra sig ute på mässor där kontakter med återförsäljare i andra länder knyts. Ska kunna få igång exporten av småbåtar igen behöver vi stödja vår småbåtsindustri för att kunna ta oss ut och konkurrera på lika villkor.
mot · H302151 · 2015-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökad valfrihet inom färdtjänsten och tillkännager detta för regeringen. Under alliansregeringen –ökade de svenska medborgarnas valfrihet inom en rad områden. kan alltfler välja såväl skola som sjukvård och äldreomsorg. Detta har varit till gagn för såväl medborgarna som landets kommuner och landsting. På ett område har dock inte valfriheten ökat i samma utsträckning, nämligen vad gäller färdtjänst och sjukresor. De äldre människor och de människor med funktionsnedsättning som är berättigade till färdtjänst kan sällan välja med vilket bolag de vill resa. Denna brist på att själva få välja inom ett område som för alla andra känns självklart leder till en minskad flexibilitet och möjlighet för den enskilde att påverka sin egen situation. Även om många kommuner har upphandlat färdtjänsten så har det ofta bara lett till att ett privat monopol har uppstått. Ett sätt att komma till rätta med denna brist skulle kunna vara att låta lagen om valfrihet (LOV) utvidgas till att också gälla färdtjänst och sjukresor. Då kan alla aktörer, stora som små, fritt konkurrera om färdtjänstpassagerarna. Valfriheten stärks och konkurrensen ökar vilket är bra både för passagerare och för taxibolag.
mot · H302152 · 2015-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utveckla den svenska kärnkraften och tillkännager detta för regeringen. Den energiöverenskommelse som de fyra allianspartierna presenterade 2006 har byggt på tre ben, en utökad satsning på förnyelsebar energi, ett bättre användande av den svenska vattenkraften och en förnyelse och modernisering av de befintliga kärnkraftverken. När det gäller den förnyelsebara energin, exempelvis vindkraft, har utvecklingen gått glädjande snabbt med nya, stora såväl som små, vindkraftverk runt om i vårt land. Däremot har det inte gått lika fort att förnya de befintliga reaktorerna vid våra kärnkraftverk, trots att flera av dessa börjar bli mycket gamla. Det handlar självklart dels om stora investeringar men också om ett ökat behov av mer forskning för att utveckla nästa generations kärnkraft, ett forskningsområde där har varit en av världens ledande nationer. Kärnkraften kommer att spela en nyckelroll i kampen mot den negativa klimatförändringen, vilket också FN:s klimatpanel IPCC har pekat på. Även om sol- och vindenergi också självklart kommer att spela en stor roll så krävs den stora kapacitet som kärnkraften kan erbjuda för att på allvar minska beroendet av kol och olja. I har vi också ett stort antal företag inom basindustrin vars starka tillväxt har varit direkt beroende av tillgång på säker och effektiv kärnkraftsenergi. Därför bör framgent gå i täten för en utveckling och implementering av nästa generations kärnkraft.
mot · H302153 · 2015-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta vinsterna av uranbrytning till stor del komma staten till godo i form av en statlig uranfond och tillkännager detta för regeringen. är det land i som bedöms ha de största tillgångarna på uran. Det här gör uranprospektering och uranbrytning i intressant för både nationella och internationella företag. Uran förekommer både i urberg och i sedimentära bergarter, främst i alunskiffer. Uranhaltiga mineraliseringar har påträffats på många ställen i , bland annat i , , , och . bryts inte uran i men i takt med att världens efterfrågan på uran växer har många utländska företag fattat ett intresse för den svenska berggrunden, och prospektering och provborrningar sker nu på många håll i landet. För att få bryta uran krävs tillstånd enligt minerallagen, och lagen om kärnteknisk verksamhet. Det krävs tre separata tillstånd enligt tre separata lagar för att få bryta uran. Uranbrytning föregås av en sträng miljöprövning och kommunen där brytning planeras har också, enligt , vetorätt i frågan. Det är regeringen som noggrant kommer att pröva en eventuell ansökan om att få bryta uran, under förutsättning att kommunfullmäktige i den kommun där brytning ska ske har tillstyrkt detta. Det finns ingen anledning att ändra i denna lagstiftning. Uranbrytning är ett riksintresse då det finns enorma ekonomiska intressen för staten. Detta tillsammans med att staten står för de långvariga miljökonsekvenserna som en uranbrytning ger gör att staten bör ges vinsterna av uranbrytningen. Detta hindrar inte att privata bolag kan stå för själva driften. Regeringen bör undersöka möjligheten för att de huvudsakliga vinsterna av uranbrytning kommer staten till del i form av en statlig uranfond.
mot · H302154 · 2015-09-29 00:00:00 — Sänkt åldersgräns på Systembolaget ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över åldersgränsen för att få handla alkohol på Systembolaget och tillkännager detta för regeringen. utmärker sig i EU genom att föra en restriktiv alkoholpolitik med såväl förebyggande insatser som särskilda regler och förhållandevis höga skatter på alkohol. Ur många perspektiv är det en lyckad politik där man på många sätt har lyckats begränsa alkoholens skadeverkningar. Därför finns det ingen anledning att i sig ändra på den politiken. Vad som däremot är viktigt är att den förda politiken av medborgarna upplevs som rimlig och rättvis. En punkt där många uppfattar att den inte är just rimlig och rättvis är den diversifierade åldersgränsen på när en enskild person får dricka alkohol på krogen respektive köpa samma typ av alkohol på Systembolaget. För många av landets unga vuxna upplevs det som orimligt att man som en myndig medborgare får gifta sig, ingå alla typer av avtal och kontrakt och i övrigt fritt bestämma över sitt liv som man inte anses betrodd att handla alkohol ens under så kontrollerade former som under det statliga alkoholmonopolet. Det måste anses i strid med det allmänna rättsmedvetandet att samma person är i full frihet att köpa alkohol på krogar och restauranger som denna är förhindrad att göra detsamma i Systembolagets butiker. Regeringen bör därför överväga att göra en översyn över vilka åldersgränser som skall gälla för att få handla alkohol.
mot · H302155 · 2015-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om de statliga myndigheternas behov av ökade kunskaper om barnperspektivet i sin myndighetsutövning och tillkännager detta för regeringen. har vid upprepade tillfällen påpekat att många svenska myndigheter brister när det gäller att beakta barnperspektivet vid beslutsfattande som direkt eller indirekt berör barns livssituation. Trots att ett flertal myndigheter i sina regleringsbrev har fått regeringsuppdrag eller återrapporteringskrav som rör så är det alltför många av dessa som inte har beaktat detta vare sig i sina styrdokument eller i sitt praktiska arbete. beslutade att barnkonsekvensanalyser skall göras vid alla statliga beslut som rör barn. Statligt anställda som fattar beslut som rör barn skall erbjudas fortbildning för att stärka sin kunskap kring vad barnperspektivet innebär och hur det kan påverka deras arbete. I praktiken fungerar dock detta mycket dåligt. När myndigheterna tillfrågas så säger runt två tredjedelar att de inte erbjudit sina anställda någon fortbildning kring hur man tillämpar barnperspektivet i myndighetsutövningen. I har vi haft en bred politisk enighet om att barnperspektivet är viktigt och då är det rimligt att detta också syns i den offentliga maktutövningen. Det finns ingen anledning att tro att denna syn inte delas också av de statliga myndigheterna utan det är i hög grad en kunskapsfråga. Därför så bör man från regeringens sida överväga att öka ansträngningarna för att fler myndigheter ska få möjlighet att utbilda sin personal vad gäller barnperspektivet och dess praktiska tillämpning.
mot · H302159 · 2015-09-30 00:00:00 — Religiösa friskolor ska följa våra lagar och regler ställer sig bakom det som anförs i motionen om att religiösa friskolor ska följa och leva upp till skollagen och läroplanen likt alla övriga skolor och tillkännager detta för regeringen. Vid folkskolans införande 1842, så var den helt underställd kyrkan och katekesundervisning var det centrala i undervisningen. Skolans uppdrag var då att eleverna skulle fostras till kristna samhällsmedborgare. krävde arbetarrörelsen en separering av kyrkan och religionsundervisningen från skolan. Med undervisningsplan tog staten tog över folkskolans undervisning från kyrkan som tidigare haft det ansvaret, och därmed började den process där den svenska skolan blivit alltmer icke konfessionell. Alltsedan dess har vårt samhälle blivit alltmer sekulariserat och senare del har vi tagit för givet att skolan skall stå för en i allt väsentligt ickekonfessionell utbildning. Med friskolereformen 1992 och en övergång till ett nytt finansieringssystem med ”skolpeng” tog en utveckling vid där friskolorna blev allt fler. Även de konfessionella friskolorna blev fler, där de kristna och muslimska friskolorna dominerat utvecklingen. Undervisningen skall dock enligt lagar, regler och styrdokument fortfarande vara icke konfessionell. Dessutom skall grundläggande demokratiska värderingar fortfarande styra både skolorna och undervisningen. Utöver det finns krav på allsidighet och saklighet i själva undervisningen. Dessa krav stipuleras i en regeringspromemoria (), i skollagen (1 kap. 6 §, 7 §) samt i LGR 11 (sidan 7). Missförhållanden på konfessionella friskolor har tyvärr uppdagats av olika aktörer. Skolinspektionen har granskat en i (2012) då de lät ett barn som kidnappats av sin mor gå i skolan, utan åtgärd från skolan. Skolinspektionen har riktat mycket allvarlig kritik mot en muslimsk friskola i , där till och med en nuvarande riksdagsledamot arbetat som rektor (2011). Mörkertalet antas vara stort vad gäller missförhållanden i konfessionella friskolor. Vi sverigedemokrater vill att lagarna i LGR 11, skollagen och andra styrdokument efterlevs i praktiken och att Skolinspektionen utökar sitt tillsynsansvar till en trovärdig nivå.
mot · H30216 · 2015-09-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att färdigställa utbyggnaden av till dubbelspår längs hela sträckningen och tillkännager detta för regeringen. är järnvägen mellan och /, i förlängningen hela sträckan mellan och . förbinder några av största och viktigaste befolkningscentrum. I korridoren ––finns 8 av 20 miljoner invånare. Här finns också av industriella kapacitet och många universitet, högskolor och forskningsanläggningar som tillsammans bildar en viktig tillväxtkorridor. Trafiken på har ökat kraftigt, men utbyggnaden av infrastrukturen har inte hunnit med i samma takt. De flaskhalsar som finns kvar gör järnvägssystemet känsligt för störningar och begränsar fortsatt utveckling. De investeringar som redan har gjorts kan inte heller utnyttjas fullt ut – systemet är inte starkare än den svagaste länken. Dubbelspår längs hela skulle medföra ökad kapacitet med fler avgångar och fler tåg, snabbare transporter, kortare restider och ökad punktlighet. Den förbättrade tillgängligheten bidrar till att skapa en större arbetsmarknad där fler kan bo kvar på sin hemort och pendla till arbetet. Mer godstrafik kan dessutom föras över från väg till järnväg, vilket minskar belastningen på vägarna och minskar antalet trafikolyckor och dödsfall i trafiken. Miljövinsterna är tydliga genom minskade utsläpp av växthusgaser. Beslut om att bygga ut till dubbelspår togs av /93. Trots att det har gått är utbyggnaden fortfarande inte fullt genomförd. När Hallandsåstunneln öppnar finns det tyvärr fortfarande flaskhalsar kvar. De flesta finns med i den nu gällande nationella planen för transportsystemet 2014–2025 och kommer därmed att byggas bort . Enkelspåret genom norra saknas dock fortfarande och är därmed den enda delen av som ännu inte är beslutad. Det är mycket angeläget att beslut om att bygga ut även denna återstående sträcka fattas , för att bygget ska kunna igångsättas när sträckan –(som finns i gällande plan) är klar . Det är nu hög tid att fullfölja det beslut tog för med dubbelspår längs hela .
mot · H302160 · 2015-09-30 00:00:00 — Matkvaliteten i den svenska förskolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra matkvaliteten i den svenska förskolan genom främst införandet av tillagningskök och användandet av närodlade råvaror och tillkännager detta för regeringen. Matkvaliteten är oerhört viktig för både vuxna och förskolebarn. God matkvalitet påverkar vårt mående och vår prestation genom hela livet. Matkvaliteten påverkar dessutom utvecklingen av barns hälsa och fysiska mognad. Inte minst viktigt är att vårt val av mat påverkar miljön och vårt öppna landskap. För att få bästa möjliga matkvalitet vill vi att stimulansbidraget satsas på att bygga om mottagningskök till tillagningskök, där maten tillagas på plats. Helst skall inga halvfabrikat användas i köken, utan närodlade råvaror skall tillagas på plats. På så sätt får vi en matkvalitet som kan mäta sig med de bästa skolköken i .
mot · H302161 · 2015-09-30 00:00:00 — Samarbete mellan gymnasieskolan och näringslivet samt upprättande av teknikcollege ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat samarbete mellan näringslivet och gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av teknikcollege och tillkännager detta för regeringen. Vissa delar av utbildningssystemet bör vara anpassade för att försörja specifika branscher med kompetens. I dessa sammanhang är det generellt naturligt att det finns kommunikation och samverkan mellan utbildningsväsendet och potentiella arbetsgivare. Detta förekommer givetvis i många sammanhang , men tror på ett breddat och fördjupat samarbete mellan vissa gymnasieskolor med yrkesinriktning och företag som behöver anställa de ungdomar som utbildas där. Utbildning bekostas med offentliga medel och företagen bidrar till detta genom att betala skatt. Det är alltså inte ”sponsrade” utbildningar som lyfts fram här. I första hand ser vi möjligheten att ta tillvara företagens erfarenheter och kunskaper i respektive bransch. På vissa orter finns så kallade ”teknikcollege” där ett gymnasium samverkar tätt med en lokal industri. Industrikoncernen har också tagit flera initiativ, till exempel ”Volvosteget”, som är en betald utbildning för unga med grundläggande gymnasiekompetens. vill arbeta vidare med fungerande koncept och tillföra medel för att stärka deras kvalitet. Vad gäller just gymnasieutbildningar med industriinriktningar måste man på olika sätt marknadsföra dem och göra dem intressanta för ungdomar. Generellt vill vi också låta näringslivet spela en betydligt större roll i arbetet med att utforma relevanta och attraktiva gymnasieutbildningar.