mot · H3022878 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 1. Inledning och idépolitisk utgångspunkt 3En skola där ingen hålls tillbaka eller lämnas efter 3.3Bättre diagnostisering av dyslexi 4.2Minska den administrativa bördan 5Rektorerna är skolans ledare 6Fokus på läsning och bildning 8Skolor med stora utmaningar 9Fritt skolval för alla 13Skolavslutningar och högtidsfirande i kyrkan 14Förbättrad kvalitet i barnomsorgen 14.1Högre kvalitet i förskolan 14.2Barnens behov i fokus – små grupper, trygghet och anknytning 14.3Lättare för föräldrar att jämföra kvaliteten på barnomsorg 14.5Öka tillgången till familjedaghem 14.6En kartläggning för att öka antalet familjedaghem 14.7Minska barngruppernas storlek i fritidsverksamhet anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om inrättandet av en insats för utvärdering av skolans undervisningsmetoder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att vetenskapliga utvärderingar i större utsträckning ska ligga till grund för de pedagogiska metoder som används i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av mer forskning kring vilka pedagogiska metoder som faktiskt fungerar och ger bra resultat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra ett speciallärarlyft för lärare som vill utbilda sig till speciallärare, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en sammanställning av kunskapsläget för att få en samordning och bättre kvalitet i diagnostiseringen av dyslexi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga åtgärder för att öka tillgängligheten till lov- och sommarskola och även se över behovet av att göra sommarskola obligatorisk efter årskurs 9 för elever som inte uppnått målen, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att frigöra tid för mer lärarledd ämnesundervisning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om värdet av fler vuxna i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om högre betygskrav samt lämplighetstest vid antagningen till lärarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa fler vägar in i läraryrket för den som redan har ämneskunskaper genom utbyggda kompletterande utbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att ge lärare möjlighet till kontinuerlig kompetensutbildning med delvis bibehållen lön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidga Skolinspektionens uppdrag till att också ge förbättringsorienterad återkoppling som stöder skolorna i arbetet med att åtgärda missförhållanden, brister och kvalitetsproblem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla karriärlärarreformen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rektorsutbildningen bör öppnas för fler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap bör införas, där en befattning som rektor kan vara ett av målen, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rektorer ska erbjudas regelbunden återkommande handledning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en vidareutbildning för lärare som saknar utbildning i läsinlärning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att regeringen återkommer med förslag på hur en klassikerlista ska införas i den svenska skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett införande av digitaliserade nationella prov med extern rättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att resultaten i de nationella proven i högre grad ska speglas i betygen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att säkerställa att nyanlända elevers kunskaper bedöms skyndsamt och att de snabbt får en placering i lämplig årskurs och undervisningsgrupp, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en kompetenssatsning för svensklärare inom Svenska som andraspråk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att förtydliga regelverket kring förberedelseklasser, bl.a. för att undvika att eleverna blir kvar för länge i dessa, och att öka möjligheterna för nyanlända att få fokusera mer på ämnet svenska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja ersättningen till kommuner som tar emot asylsökande elever, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grundprincipen ska vara att alla föräldrar aktivt ska ta ställning till vilken skola deras barn ska gå i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att transparensen och förståelsen för skolpengens beräkning ska stärkas genom en tydlig modell där beräkningsunderlaget från kommunen är transparent och lika för alla skolor, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna ska tillämpa reglerna för skolskjuts lika, oavsett huvudman, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur skolor med stora brister i verksamheten, och som därigenom inte kan erbjuda eleverna den skolgång de har rätt till, ska stängas, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som bedriver utbildningsverksamhet ska ta ett långsiktigt ägaransvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Skolinspektionen ska pröva den fristående huvudmannens lämplighet inför etablering eller vid ägarbyte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att insynen i fristående och kommunala skolors ekonomi ska öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa meddelarskydd för anställda vid friskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje kommun ska genomföra en inventering av den fysiska skolmiljön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på lagstiftning som tydliggör att elev respektive föräldrar har ett ansvar för att medverka till en god skolmiljö, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på lagstiftning som tydliggör att den som avsiktligt saboterar skolans fysiska miljö ska delta i att återställa det som skadats och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka elevhälsovården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att antalet idrottstimmar ska utökas i och att antalet timmar i elevens val bör minskas i motsvarande grad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konfessionella inslag bör få förekomma i offentliga skolor i samband med firande av traditionella högtider. Deltagande vid sådana högtider ska vara frivilligt för eleverna. Det bör därför införas ett tillägg till skollagens sjätte paragraf: ”Undantag från 6 § får i offentliga skolor förekomma under ett skolår i samband med firande av traditionella högtider. Deltagande vid sådana högtider ska vara frivilligt för eleverna”, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om högre kvalitet och mindre barngrupper i förskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om föräldrars möjlighet att jämföra förskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka inspektionen av förskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka tillgången på familjedaghem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska barngruppernas storlek på fritis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fler öppna förskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att inrätta fler platser vid yrkeshögskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att inrätta fler platser vid folkhögskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra valideringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de sociala trygghetssystemen bättre behöver anpassas till studenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etisk reflektion ska vara en självklarhet inom högre utbildning och forskning och tillkännager detta för regeringen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Avvikelse från regeringen (KD) Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Särskilda insatser inom skolområdet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Bidrag till vissa studier Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Fler anställda i lågstadiet : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och idrottshögskolan:Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor : Forskning och forskningsinformation Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning 1. Inledning och idépolitisk utgångspunkt Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxenlivet. Skolan har också ett bildningsuppdrag. Skolan ska bygga på, och förmedla vidare, de värden och dygder som är centrala för ett gott liv och ett gott samhälle. Inte bara utbilda personer som ska kunna få ett jobb, utan också medborgare som kan vara med och ta ansvar för samhällets gemensamma angelägenheter och förvalta centrala värden och kulturarv. Om skolan inte lyckas i sitt uppdrag skapar vi stora framtida problem både för barn och unga och för som nation. Även om många nödvändiga och lyckade reformer genomförts, visar flera nationella och internationella undersökningar att den svenska skolan alltjämt står inför stora utmaningar. Elevernas resultat sjunker på de områden som mäts. Vi behöver återupprätta en utbildningstradition som bygger på tillit och förtroende mellan elever, lärare och föräldrar där skolan förmedlar kunskap och stimulerar elevernas intellektuella utveckling. Det är angeläget att de förändringar som föreslås för skolan är långsiktigt riktiga – att eftersträva stabilitet, kontinuitet och arbetsro för skolan. En skola i toppklass är en förutsättning för att ska stå sig väl även och för att varje barn ska få möjlighet att utvecklas så långt som möjligt utifrån sin potential. Få uppgifter är viktigare än att återupprätta den svenska skolan. Målet för förskolan och för familjedaghemmen samt övrig pedagogisk omsorg bör vara att möta varje barns behov av trygg omsorg, stimulans, lek, gemenskap och utveckling. Föräldrar bör kunna välja den omsorg som är bäst för deras barn. Barnomsorgen ska hålla hög kvalitet och storleken på barngrupperna måste minska. Den tidigare aviserade satsningen på mindre barngrupper måste därför följas upp så att åtgärden ger effekt ute i förskolorna. anser att fristående skolor är en självklar och viktig del av det svenska skolväsendet. De fristående skolorna medverkar till att stärka den pedagogiska förnyelsen och utvecklingen inom svenskt skolväsen. Fristående skolor ökar möjligheten för varje elev att hitta en skola som passar just honom eller henne. tar tydligt ställning för kvalitet och excellens i högskola och forskning. Universiteten ska ha ett brett utbildningsutbud och bedriva statsfinansierad forskning där man är nationellt och internationellt ledande. Högskolorna ska ha ett smalare och vassare utbud av grundutbildning och ha en bra forskningsanknytning i samarbete med universiteten. Den högre utbildningens viktigaste uppgift är att förmedla kunskap. För att möjliggöra detta krävs kompetenta högskolelärare och forskare, en stimulerande arbetsmiljö samt studiesocial trygghet. utgångspunkt är att människan naturligt söker kunskap. Målet för skolan är att förverkliga varje enskild elevs fulla potential. Skolan har också ett förvaltande uppdrag – att föra vidare tidigare generationers landvinningar och erfarenheter – och ska uppmuntra till kunskapssökande i samtiden. Skolan ska, i enlighet med den etik som förvaltats av tradition, fostra eleverna till ansvarskännande medborgare. En gemensam etisk grund är nödvändig för att skapa en lugn, trygg, stimulerande och positiv miljö i skolan. Allt för ofta reduceras arbetet med värdegrunden till ett antal konkreta åtgärder eller aktiviteter i skolan, till antimobbningsarbete eller klassens ordningsregler. Men värdegrunden är också en grundförutsättning för kunskapsinhämtningen och kunskapsförmedlingen. Den definierar också skolans fostrande uppdrag. vann framgång när värdegrunden tydliggjordes i skolans styrdokument. Skollagen slår fast att eleverna ska inhämta och utveckla både kunskaper och värden. Läroplanen tydliggör att utbildningen ska förmedla värden i överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism. Den talar också om individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Skolans värdegrund är grunden på vilken hela undervisningen vilar. Den ska vara integrerad i hela skolans verksamhet. Skolans värdegrund handlar också om skolans uppdrag att förmedla kunskap om och förståelse för demokrati och mänskliga rättigheter. Fokus ligger på att förankra grundläggande demokratiska värderingar om alla människors lika värde, solidaritet med svaga och utsatta, jämställdhet mellan kvinnor och män samt att tillgodose och utveckla elevernas rätt till inflytande och delaktighet. Något förenklat kan detta sägas vara en beskrivning av skolans uppdrag i demokratisk fostran. 2 Kvalitetssäkra skolans metoder Ett problem på skolans område är att nya pedagogiska metoder och trender snabbt implementeras i verksamheten, metoder som inte alltid har stöd i vetenskap och beprövad erfarenhet. Inom sjukvården finns () vars utvärderingar ligger till grund för normerings- och riktlinjearbete. Dessa är i sin tur styrande för vilka behandlingsmetoder som får användas inom sjukvården. Motsvarande krav på utvärdering av pedagogiska metoder bör utvecklas på skolområdet. Pedagogiska trender kommer och går, ofta baserade på ideologi snarare än vetenskap, och tyvärr börjar många av dem tillämpas inom skolan innan det finns evidens för att de fungerar. Flera av de pedagogiska rekommendationer som gått ut till svenska lärare har i forskning bedömts ha obefintlig eller direkt skadlig effekt, exempelvis åldersblandade klasser, att elever själva ska bestämma sin inlärning och individualiserad undervisning. Den pedagogiska forskningen i fokuserar i mycket liten utsträckning på utvärdering av undervisningsmetoder. De undervisningsmetoder som används i skolan måste ha bättre stöd i forskning och utvärdering innan de introduceras. Vi anser därför att det bör inrättas en funktion liknande den som finns inom hälso- och sjukvården (SBU) som dels får uppdraget att utvärdera undervisningsmetoder, dels att stimulera akademisk forskning inom området. 3 En skola där ingen hålls tillbaka eller lämnas efter De nationella proven i årskurs 3 testar kunskaperna i ämnena matematik, svenska och svenska som andraspråk. Resultaten är viktiga redskap för att identifiera svagheter i ett tidigt skede i elevernas skolgång. Men det är viktigt att det inte stannar vid en analys av resultaten utan att man också stärker undervisningen för att stödja eleverna inom de områden där man identifierat brister. Specialpedagogik handlar om undervisning av barn och elever i behov av särskilt stöd, särbegåvade barn eller barn med funktionsnedsättning. Specialpedagogiska åtgärder sätts in när den vanliga undervisningen inte bedöms räcka till. Det kan innebära allt från att barn och elever får ett särskilt stöd i, eller i nära anslutning till, den ordinarie verksamheten till att de hänvisas till särskilda undervisningsgrupper, särskola eller specialskola. Det kan också innebära att lärarens undervisning och situationen i klassrummet förändras eller anpassas. Skollagen är tydlig med att alla elever ska få stöd och stimulans för att utvecklas så långt som möjligt. För att nå detta mål krävs att de elever som har de största behoven får hjälp och stöd av de lärare som har den bästa kompetensen. Så är det inte alltid . har det varit brist på specialpedagoger och speciallärare, många som jobbar som speciallärare har inte examen. Skolans nya läroplan lägger tydligare fokus på att eleverna ska uppnå kunskapsmålen, vilket kan öka behovet av stöd till de elever som har svårt att klara målen. kommer införandet av lärarlegitimation att öka kraven på att speciallärare har rätt utbildning. På grund av förestående pensionsavgångar och den stora andelen obehöriga bland dem som arbetar med specialpedagogiskt stöd visar () prognos för yrket specialpedagog/speciallärare en ökad brist . Tillgången på utbildade specialpedagoger och speciallärare minskar då den beräknas bli cirka 10 000–11 000 och efterfrågan närmare 20 000. har genomfört en undersökning där ett stort antal kommuner anger att man står inför stora problem att rekrytera behöriga speciallärare och specialpedagoger till sin särskoleverksamhet och detta gäller alla nivåer och åldersgrupper. Kommunerna som svarat på enkät uppger att mellan av eleverna behöver sådant stöd, och det tyder på ett stort behov av utbildade speciallärare och andra lärare med specialpedagogisk kompetens. Flera tror att det kommer att behövas dubbelt så många speciallärare som specialpedagoger.