ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302746 · 2015-10-02 00:00:00 — Gymnasieskolan och arbetsmarknadspolitiken på regional nivå ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvaret för gymnasieskolan bör föras över från kommunerna till regionerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvaret för arbetsmarknadspolitiken bör föras över från staten till regionerna och tillkännager detta för regeringen. Bakgrund Det pågår en regionalisering av . Sedan och fick regionstatus med utvidgat regionalt utvecklingsuppdrag på försök, så har det blivit permanent och flera före detta landsting har kommit efter. la fram sin utredning , men tyvärr så hände ingenting med förslagen om att skapa större och kraftfullare regioner. Emellertid så har den nuvarande regeringen återigen tagit upp frågan, vilket är mycket glädjande. Kraftfulla regioner med beslutskraft ger bättre resultat och förankring Det finns flera potentiella fördelar med att inrätta större regioner i . Med större befolkningsunderlag så förbättras den ekonomiska styrkan, och det underlättar att få en sammanhållen planering kring framtida sjukvård och kollektivtrafik. Med större kraft, så ökar också möjligheten att få till ett större regionalt självstyre. Något som är bra ur både effektivitets- och demokratisynpunkt. Ökade befogenheter på regional nivå Det vore önskvärt att ytterligare lägga till kompetenser på den regionala nivån. Att förlägga ansvaret på gymnasieskolan och vuxenutbildningen från kommunerna till regionerna vore ett sådant steg. kan en stor del av den statliga arbetsmarknadspolitiken decentraliseras till regionerna. Då får vi regioner med ansvar för infrastruktur, arbetsmarknadspolitik och gymnasial utbildning på samma politiska nivå. Dessa delar bör ingå i den utredning som statsrådet har tillsatt.
mot · H302750 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av hela systemet med adjutanter som omfattar såväl finansiering som funktion och tillkännager detta för regeringen. En adjutant vid det svenska hovet är en officer som biträder en kunglig person i tjänst, dvs. medverkar vid genomförandet av de kungligas program. Kungens stab, stabschef och adjutanter, ingår inte i utan tillhör Försvarsmakten men lyder direkt under kungen. Adjutanterna tjänstgör cirka en månad vid hovet, resterande tid tjänstgör denna person inom . Enligt kungahusets hemsida är adjutantens främsta uppgift att säkerställa att de av () planerade programpunkterna kan genomföras. Det innebär bl.a. att adjutanten ansvarar för sådant som rör tider, pengar, tal, sista information angående förestående besök, säkerhet, klädsel, kontakt med värdar, transporter samt reservplaner. En adjutant kan kort beskrivas som en knutpunkt för alla som vill tala med eller informera den kungliga personen samt utgör länken mellan hovet, ambassader, polis, arrangörer och den kungliga personen vid resor, särskilt utomlands. I detta sammanhang kan tilläggas att aktuell information om tjänsten som adjutant är tämligen svår att hitta via andra källor än kungahusets hemsida. är det Försvarsmakten som står för lön/ersättningar till adjutanterna. Den totala kostnaden för adjutanterna vid Kungens stab uppgår till . I detta ingår lön samt extra ersättning på per individ och månad. Vi anser inte att kostnaden för adjutanterna, när de tjänstgör vid hovet, ska bäras av försvaret eller någon annan statlig myndighet. Det bör göras en översyn av hela systemet med adjutanter som omfattar såväl finansiering som funktion. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H302758 · 2015-10-02 00:00:00 — Delad pension vid skilsmässa ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över regelverket för delning av intjänad pension vid skilsmässa och tillkännager detta för regeringen. äldre har haft en av de bästa pensionsutvecklingarna i hela . I takt med att den svenska ekonomin vuxit så har också pensionerna ökat. Det finns dock en grupp som har halkat efter och det är frånskilda kvinnliga pensionärer. Vid en skilsmässa så är det endast i undantagsfall så att den intjänade privata pensionsförsäkringen delas lika mellan makarna och när det gäller tjänstepension så delas den inte alls även om man varit gifta och haft gemensam ekonomi under alla år som den intjänats. Den som frivilligt vill dela på intjänad premiepension drabbas dessutom av en schablonmässig straffbeskattning. Den svenska fastställer att äkta makar har försörjningsskyldighet gentemot varandra och egendom som förvärvats paret varit gifta betraktas i normalfallet som gemensam. Detta borde gälla även en större del av den intjänade pensionen eftersom den är kopplad till den förvärvsinkomst man har haft. Därför borde regelverket vid bodelning ses över i syfte att främja mer jämställda pensioner.
mot · H302761 · 2015-10-02 00:00:00 — Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Per Klarberg (SD) Per Ramhorn (SD) [1] , , DN, , Var tredje lärare utsatt för våld eller hot. , Hot och våld i skolan nr 4 2007. [2] , Anmäld mobbning fördubblad, . [3] (2010), Våld i arbetslivet – en kriminologisk kunskapsöversikt, s. 5. [4] (2012), Arbetsorsakade besvär 2012, Arbetsmiljöstatistik Rapport 2012:5. [5] LO (2012), Skyddsombud . [6] (2013), Dödsolyckor i arbetet. [7] Unionen (2014), Din arbetsmiljö. [8] IFAU (2013), Jobb- och utvecklingsgarantin – Vilka deltar, vad gör de och vart leder det? [9] (2010), Från många till en – sammanslagning av myndigheter RiR 2010:3. [10] (2014), SJUKLÖNEANSVAR, Dnr 2014:896. [11] och LO (2011), Faktiska konsekvenser av turordningsreglerna i LAS och avtal, s. 102. [12] : Dnr 2015:447. [14] , A (2012), , Fortsatt utbyggnad – Fortsatt urholkning. [15] (2013), Ett nytt finansieringssystem för högskolan – för höjd kvalitet och fler jobb. [16] Myndigheten för (2013), Årsrapport , Statistik över yrkesutbildning, kvalificerad yrkesutbildning och kompletterande utbildning, s. 26. [17] SCB, Arbetsmarknadens lönestruktur, , s. [18] SCB (2012), Arbetskraftsundersökningen (). [19] Regeringens proposition 2011/12:100, Utgiftsområde 12 – Ekonomisk trygghet för familjer och barn, s. 36. [20] Regeringens proposition 2011/12:100, Utgiftsområde 12 – Ekonomisk trygghet för familjer och barn, s. 34.
mot · H302762 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättringar av skolidrotten och tillkännager detta för regeringen. För att skapa goda vanor för hela livet gäller det att börja . Då spelar skolans idrottsundervisning en avgörande roll för att tidigt skapa goda vanor kring fysisk aktivitet och hälsotänkande. De problem som många människor får senare i livet med övervikt, hjärt- och kärlsjukdomar och högt kolesterolvärde har sin grund i vanor som etablerats tidigt i livet. För att bäst motverka det är skolidrotten ett viktigt verktyg att utveckla för att förbättra hälsan för hela befolkningen och inte bara för skolungdomarna. Genom skolidrotten når man också alla ungdomar oavsett bakgrund. Det ger en unik möjlighet att påverka barns och ungas hälsovanor i en positiv riktning. Det är viktigt att undervisningen i ämnet idrott och hälsa är inkluderande och ger eleverna en positiv känsla för att motionera och tänka på sin hälsa. Denna aspekt har tidigare ofta varit frånvarande i undervisningen och många har upplevt idrottslektionerna som för enahanda eller direkt plågsamma. Skolinspektionen, som övervakar att skolor följer läro- och kursplanernas intentioner, har intensifierat sin uppföljande verksamhet. presenterade Skolinspektionen en rapport över svenska skolors idrottslektioner i klasserna 7 till 9. Rapporten visade att de skolor som besöktes inte levde upp till kursplanens krav på allsidiga hälsoinriktade idrottslektioner. Bollspel och bollekar var den helt dominerande aktiviteten på de besökta lektionerna, frånvaron var mycket hög på många ställen och få lärare arbetade efter ett helhetstänkande kring fysisk och psykisk hälsa. Problemet med detta är att de elever som bäst behöver stimulans att öka sin fysiska aktivitet riskerar att missgynnas av slagsidan mot bollsport på lektionerna. Efter att den undersökningen gjordes fick en ny skollag med uppdaterade kursplaner för varje individuellt ämne. I kursplanen för ämnet idrott och hälsa beskrivs på ett bra sätt innehållet och målsättningarna för undervisningen. Det är en mångsidig kursplan som beskriver ett ämne som inte bara ska lägga fokus på traditionell idrott, utan stor vikt läggs även på saker som friluftsliv, livsstil och hälsa. Mängden skolidrott är också givetvis något som är intressant. Vid en europeisk jämförelse ligger inte bland de länder som har mest undervisning i idrott och hälsa. Vilken effekt ett ökat antal idrottstimmar skulle ge på elevernas hälsa är något som är omdebatterat, men något som är värt att ha i åtanke. Det viktigaste är ändå innehållet i lektionerna och att alla elever ska tycka att det är roligt och vilja delta i skolidrotten. Vi ser en hälsoproblematik där människor från socialt svagare grupper är mer sjuka än andra och där den fysiska aktiviteten är lägre. Ett mycket viktigt instrument för att bekämpa den utvecklingen är möjligheten att genom ämnet idrott och hälsa i skolan grundlägga goda vanor och en medvetenhet om vad dåliga hälsoval i livet kan ge för resultat.
mot · H302764 · 2015-10-02 00:00:00 — Statligt engagemang kring etableringen av ESS och ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett större statligt engagemang kring etableringen av ESS och och tillkännager detta för regeringen. Just nu håller de två stora forskningsanläggningarna European Spallation Source (ESS) och som bäst på att byggas upp i nordöstra . När anläggningarna står klara kommer de att vara de största forskningsanläggningarna i landet och kommer alltså att ha stor betydelse inte bara för och utan för hela . tillhör och väntas stå klart och ESS som är ett europeiskt projekt beräknas vara färdigt . Tillsammans kommer de båda anläggningarna att bilda ett stort forskningskluster med nya och världsledande förutsättningar för materialforskning. Konkurrensen om var ESS skulle byggas i var stenhård och därför är det extra glädjande att och gick segrande ur striden. För när de båda anläggningarna om inte alltför kommer att stå klara kommer de att dra till sig forskare och företag från hela världen. Det kommer inte bara att påverka de skånska kommunerna i form av ökad inflyttning av högutbildad arbetskraft utan anläggningarna kommer även att påverka den regionala arbetsmarknaden och hela det svenska näringslivet och samhället i stort. arbetar ca 170 personer på och när ESS står färdigt beräknar man att ca 500 personer kommer att ha sin arbetsplats där vid full drift. Antalet uppskattade forskarbesök kommer att uppgå till drygt 5 000 . En stor del av dessa forskare kommer att bo här permanent medan andra kommer att komma hit i både längre och kortare perioder för att arbeta. Det kommer därför att ställas stora krav på bra boende, framför allt gäller det möjligheter för att kunna hyra . Men även infrastruktur, internationella skolor, mötesplatser och en fungerande mottagarorganisation, liksom annan service från samhällets sida för att kunna erbjuda de internationella forskarna och deras familjer en bra start i och en god livskvalitet. finns det flera välutvecklade projekt och goda samarbeten på regional nivå inför etableringen, men det är viktigt att också staten är med och deltar aktivt i det viktiga arbetet inför uppstarten. Inte minst med tanke på att av de som forskningsanläggningarna ESS och kommer kosta att bygga så står för av dessa. Om vi utnyttjar etableringen av och på bästa sätt så kommer de båda forskningsanläggningarna att innebära enorma tillväxtfördelar och vara en hävstång för hela det svenska näringslivet och därmed också kunna skapa tydliga spinn-off-effekter som kommer att komma hela landet till godo. Staten bör därför kliva in och visa ett än större engagemang och ta ett helhetsgrepp i frågor som är ett statligt ansvar, i övrigt måste staten tillsammans med andra viktiga aktörer såsom universitet, högskolor, forskning, näringsliv, kommuner och regioner arbeta målmedvetet för att etableringen ska bli så bra och lyckad som möjlig.
mot · H302765 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelförenklingar för företag och tillkännager detta för regeringen. Den som står inför ett beslut att starta och driva företag har ofta farhågor kring den upplevda regelbördans omfattning. De som går vidare och startar företag upplever i allmänhet att det är krångligt och svårt på grund av omfattande regler och byråkrati. För den som redan är företagare ägnas en stor del av den verksamma tiden till att uppfylla en mängd olika administrativa krav som ställs på företagaren. Farhågorna i sig är redan ett hinder mot att starta företag, alldeles oavsett om det handlar om byråkrati, kostnader eller ekonomisk risk. En företagare ägnar en stor del av sin verksamma tid till att fylla i olika typer av handlingar. Det är fråga om många blanketter och underlag som ska fyllas i och skickas in i olika sammanhang och till olika mottagare. Denna hantering är en del av en administrativ börda som av företagarna uppfattas som omotiverad och som tar tid i anspråk som skulle kunna ha använts mer produktivt. Under de föregående två mandatperioderna genomförde alliansregeringen ett antal regelförenklingar för att minska den samlade regelbördan för företagen. Det arbetet har fortsatt och pågår på olika sätt både inom EU och i . Det återstår dock mer att göra. I den mån kravet på företag att lämna vissa uppgifter typiskt sett medför en påtaglig belastning för företagen bör den första frågeställningen vara om de begärda uppgifterna är särskilt betydelsefulla av någon anledning. Om svaret är ja bör nästa fråga vara om uppgifterna kan erhållas på något annat för företagen mindre belastande sätt. Om svaret på den andra frågan är nej bör det ändå göras en avvägning mellan å ena sidan nyttan av uppgifterna och å andra sidan den administrativa merkostnad som uppgiftsskyldigheten medför för företagaren. Om uppgifterna inte kan avvaras trots en påtaglig administrativ belastning för företagen bör möjligheterna till någon form av systematisk ekonomisk kompensation ses över för de berörda företagen.
mot · H302766 · 2015-10-02 00:00:00 — Utred användandet av s.k. ”drönare” ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om användandet av obemannade fjärrstyrda flygfarkoster, s.k. drönare, som utrustats med film- eller stillbildskamera, i syfte att modernisera lagstiftningen om dessa farkoster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillståndsgivningen för användandet av s.k. drönare bör samordnas och tillkännager detta för regeringen. Tekniken går ständigt framåt i vår värld. Lagstiftningen måste alltid vara beredd att anpassas för att kunna möta nya utmaningen och utvecklingar av allehanda ny tekniska produkter på marknaden. har användandet av obemannade fjärrstyrda flygfarkoster, s.k. drönare, ökat markant. Från att tidigare ha varit tämligen harmlösa leksaker har tekniken nu gjort det möjligt att utrusta dessa farkoster med film- eller stillbildskameror. Denna utveckling ställer nya krav på vår lagstiftning. Användandet av fasta kameror på allmän plats har reglerats av Kameraövervakningslagen. Avseende drönare har Datainspektionen fastslagit att film- eller bildupptagning med dessa även skall ingå i samma lag. Problemet är att man försöker passa in modern teknik i en gammal lagstiftning som stiftades för ett helt annat ändamål. Kameraövervakningslagen var ursprungligen avsedd för reglering av fasta kameror i syfte att förhindra brott eller olyckor. Samma lag skall nu användas för mobila kameror vars syfte inte primärt inte är att förhindra brott och olyckor. En utredning över hur lagstiftningen kan anpassas till den nya tekniken bör således göras. Användandet av drönare kräver tillstånd. Detta tillstånd ges främst av . Dock kan tillstånd även behövas sökas från bl.a. Transportstyrelsen om operatören av en drönare inte har direkt uppsikt över farkosten, Försvarsmakten om bilder skall publiceras eller spridas samt om drönaren används i närheten av flygplatser etc. En samordning av såväl regelverk som tillståndsgivande myndighet bär eftersträvas. Användning av drönare ökar och med det uppkommer behovet av en tydlig lagstiftning och förenklad tillståndsgivning. Risken är annars att användande sker utan tillstånd till stort men för allmänheten.
mot · H302767 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationella vägtransporter och tillkännager detta för regeringen. Efterlevnaden av gemensamma regler är en förutsättning för ett välfungerande näringsliv. Om ett företag inte följer gemensamma lagar och förordningar uppstår osund konkurrens gentemot övriga aktörer på marknaden. Exempelvis om ett företag tar in varor i utan att betala tull för dessa kan svårligen företag som faktiskt följer reglerna konkurrera på samma villkor. Oskäliga lönevillkor, dålig arbetsmiljö och obefintliga kollektivavtal kan också leda till en negativ konkurrens. För att komma tillrätta med vissa av dessa problem avseende internationella vägtransporter inom det europeiska ekonomiska samarbetet (EES) återfinns bl.a. och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg. För svensk del återfinns reglerna i förordning (1998:786) om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Av förordningen framgår att ett transportföretag skall inneha ett gemenskapstillstånd för att bedriva verksamhet inom EU. Om föraren i ett transportföretag är medborgare i tredjeland, d.v.s. utanför EU, så skall denna person inneha ett förartillstånd. Syftet med förartillståndet är att säkerställa att personen arbetar under förhållanden som är gemensamt accepterade av samtliga medlemsländer inom EU. Kontinuerlig kontroll skall ske från utfärdande medlemsland att villkoren för tillståndets utfärdande alltjämt är tillfredsställande. Befogenhet att kontrollera förares gemenskaps- samt förartillstånd åligger polisman eller bilinspektör. Polisman eller tulltjänsteman kan om ett fordon framförs i strid mot bestämmelserna i förordningen angående internationella vägtransporter föra fordonet till en uppställningsplats eller om fordonet är registrerat i utlandet medge att det förs ut ur landet. Våra hamnar och andra gränsövergångar trafikeras av internationella vägtransporter. genomför ofta kontroller av lastsäkring, utandningskontroller, transport av farligt gods m.m., men de har ingen möjlighet att gripa in om reglerna kring gemenskaps- och förartillstånd överträds. Vi bör därför se över möjligheten att ge denna befogenhet.
mot · H302768 · 2015-10-02 00:00:00 — Lastsäkring av icke farligt gods ställer sig bakom det som anförs i motionen om lastsäkring av icke farligt gods och tillkännager detta för regeringen. är ett land med stora avstånd. transporteras åtskilliga miljoner ton gods runt på landets vägar av tunga lastbilar. Ekipagen kan väga tiotals ton och färdas på såväl motorvägar som landsvägar. För att kunna erhålla bästa möjliga körprestanda och säkerhet ställer vi stora krav på att lasten som transporteras skall vara ordentligt säkrad på flaket. En plötslig förskjutning av lasten under färd kan vara förödande för såväl föraren som för medtrafikanter. Vid våra hamnar och gränsövergångar sköts kontrollen av lastsäkring av personal från främst . Inom landet har personal från polisen samma möjlighet till kontroll. Om polisen skulle upptäcka en lastbil där föraren inte har fullgjort sin skyldighet att säkra lasten kan polistjänstemannen utfärda en ordningsbot på plats. har nästan samma befogenhet. Om föraren av en lastbil inte har säkrat sin last ordentligt kan en ordningsbot utfärdas endast om föraren kör med s.k. ”farligt gods”. Skulle lasten bestå av ”icke farligt gods” kan personal inte utfärda någon ordningsbot utan måste tillkalla polisen för att de i sin tur skall utfärda ordningsbot. Detta förfarande är både resurskrävande och omständligt. Vi bör därför se över möjligheten att ge personal tillstånd att hantera utfärdandet av ordningsbot rörande bristande lastsäkring av icke farligt gods.
mot · H302769 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett legitimationskrav för socialsekreterare och tillkännager detta för regeringen. Att arbeta som socialsekreterare är en svår uppgift, inte minst i situationer som berör barn. Det är väsentligt att den erfarenhet och kunskap som professionen har får ett genomslag när beslut fattas för enskilda. Det ställer också stora krav på yrkesskicklighet och erfarenhet hos den enskilda socialsekreteraren. En mer självständig social profession, med en tydligare ansvarsfördelning mellan den lokala politiska nivån och professionen, betyder att även frågan om kompetenskraven för socialsekreterare behöver utredas närmare. Vilka krav på formell kunskap och införskaffad erfarenhet som ska ställas för att få arbeta med exempelvis hårt utsatta måste klarläggas. Det är också viktigt att hantera frågor omkring hur socialsekreterare eller socialchefer som brister i sin yrkesutövning ska granskas och formellt prövas i sin lämplighet. I det sammanhanget är det mycket som talar för att bör ställa ungefär samma krav på legitimationskrav på myndighetsutövande medarbetare i socialt arbete som vi har inom t.ex. medicinska yrken eller bland lärare. Självfallet kommer ett sådant arbete ta att genomföra och måste också hänga ihop med en genuin förändring av kunskapskraven. Åtminstone är det viktigt att socialsekreterare som arbetar med hårt utsatta barn får en bredare kompetensprofil och starkare kunskapskrav än vad som fallet är . Regeringen bör därför ges i uppdrag att utreda hur ett legitimationskrav skall utformas för socialsekreterare.
mot · H302770 · 2015-10-02 00:00:00 — Möjligheten att söka vård över gränsen mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att boende i ska ges rätt att söka vård över gränsen mellan och och tillkännager detta för regeringen. I finns traditionellt ett stort samarbete över gränsen. Utbytet av varor och tjänster över gränserna är en naturlig del av mångas vardag. I finns till stora delar en gemensam kultur och ett gemensamt språk på båda sidor av gränsen mellan och . Trots mångåriga existens och de båda staternas medlemskap i unionen finns det fortfarande många omotiverade gränshinder kvar i både och , inte minst när det gäller möjligheten att få vård i närområdet över gränsen. I praktiken upplever många vårdtagare på den svenska sidan svårigheter med att få vård och behandling på sjukhus eller hos läkare i . Inte alldeles för sällan beror detta på en ovilja hos i att betala för vården i vårt närmaste EU-grannland. måste en boende i exempelvis resa till för att kunna genomföra en förlossning. En resa på ca enkel väg, detta trots att lasarettet i finns på nära avstånd. Rätten till att kunna söka vårdgivare, också över gränserna, bör kunna vara en naturlig del av svenska vårdtagares möjligheter till sjukvård. Detta bör också vara en naturlig konsekvens av både och medlemskap i unionen. ovilja att betala får inte vara ett praktiskt gränshinder som reducerar svenska patienters möjligheter att söka vård över gränsen.