mot · H2023092 · 2015-05-06 00:00:00 — Men lika viktigt är att den bygger på hur medborgarna själva vill ha sin välfärd, vilka val de gör och vilka önskemål de har. Människors välbefinnande ökar när de har makt att påverka sin egen livssituation. Det gäller alltifrån utbildning och jobb, familjebildning och bostad till vård och omsorg. Att människor kan göra aktiva val för sin hälsa och sitt välmående är betydelsefullt, som att välja äldreboende, vårdcentraler eller hemtjänstutförare. Detta borde vara självklarheter i ett välutvecklat välfärdssamhälle. Givetvis ska kommuner och landsting stå ansvariga för vården och omsorgen, men vem som utför tjänsterna måste ligga i händerna på medborgarna. När människor har flera goda utförare att välja bland ökar också kvaliteten i vården och omsorgen. När medborgare jämför, diskuterar och sätter sig in i olika utförares inriktningar och erbjudanden skapas ett engagemang. Mångfalden skapar positiva effekter. Det ger möjligheter för människor att välja bort och välja till. Välfärdsföretag som satsar på viktiga kompetenser och har utbildad och fortbildad personal gynnas, medan sådana som enbart ser till gamla lösningar på nya problem och utmaningar tappar i attraktionskraft. Det tycks dock vara en bärande idé i vänsterregeringens politik att beskära den enskildes makt. Regeringens politik innebär nämligen en tydlig stoppolitik när det gäller valfrihet. Patienter ska inte kunna välja vilken vårdcentral de ska gå till genom att vårdvalet stryps och förutsättningarna för andra alternativ tas bort. Äldre ska inte få inflytande över sin egen ålderdom, inte bestämma vilken hemtjänst de vill ha eller hur de vill bo . Att företag även inom välfärdssektorn måste få gå med vinst är avgörande för om valfriheten kan bevaras. Företag som inte kan eller får gå med vinst kan enbart gå med förlust och det innebär att ingen heller kommer att investera i dessa företag. Vill vi ha entreprenörer som tillsammans med investerare är med och utvecklar välfärden måste de kunna göra en vinst. Utan entreprenörer och privata välfärdsaktörer kommer valfriheten i praktiken att kraftigt begränsas eller försvinna. På samma sätt som det är självklart att företag ska kunna gå med vinst är det också självklart att vård och omsorg inte är vilka marknader som helst. De rör människor i utsatta situationer, och möjligheten att bedriva verksamhet inom exempelvis vård och omsorg ska vara förknippade med kvalitetskrav. Det gäller såväl privat som offentligt driven vård och omsorg. Det är också en självklarhet att de som verkar i dessa sektorer inte bedriver sin verksamhet från skatteparadis. En mångfald av aktörer inom välfärdssektorn är också en förutsättning för att ideellt driven och idéburen vård och omsorg ska kunna växa fram och drivas. I många länder är denna sektor den dominerande leverantören av välfärdstjänster. Men i är de i stort sett frånvarande. Mer måste göras för att ge dessa organisationer möjlighet att driva verksamhet på välfärdsområdet. Det handlar exempelvis om att förbättra deras möjlighet till kapitalförsörjning. Men att stänga möjligheten till privat driven välfärdsverksamhet i företagsform kommer inte att förbättra möjligheterna för ideellt driven vård och omsorg att startas och drivas – tvärtom. När valfrihetssystem som LOV avskaffas så drabbar det även idéburen verksamhet. De som bygger våra äldreboenden, sjukhus och vårdcentraler arbetar i privata företag. De kan själva starta eget företag i sin bransch och de är oftast män. De som däremot arbetar med vård och omsorg i dessa byggnader har varit hänvisade till en offentlig arbetsgivare. De har inte haft möjlighet att starta eget i sin bransch och har oftast varit kvinnor. När valfrihetsreformerna inom välfärdssektorn introducerades innebar det en stor förändring för de anställda i denna kvinnodominerade sektor. Då skapades nya möjligheter för människor till kreativitet och entreprenörskap. Nya karriärvägar öppnades. Det gav positiva effekter på kvinnors löneutveckling, inte minst då antalet arbetsgivare ökat, och reformerna har inneburit positiva effekter för kvinnligt företagande. Valfriheten i välfärden skapar förutsättningar för ett allt mer jämställt . De senaste decenniernas utveckling med viktiga valfrihetsreformer har präglat medborgarna i vårt land. På bekostnad av politikers makt fattas nu fler beslut vid människors köksbord. Makten att välja och välja bort ska värnas – inte bara när vi är friska eller mitt i livet, utan också när vi blir äldre eller sjuka. Under tid i regeringen genomfördes vårdvalsreformen och effekterna av den är positiva med fler vårdcentraler, bättre öppettider och bättre tillgänglighet. Vårdvalsreformen har medfört en ökad tillgänglighet för såväl vårdbehövande som befolkningen i allmänhet, gjort det lättare att lägga livspusslet och ökat egenmakten – det är en utveckling att slå vakt om. 6.5 En skola för kunskap och bildning Utbildningens kvalitet är av avgörande betydelse, både för barns och ungdomars möjligheter i livet och för vårt lands långsiktiga konkurrenskraft. De sjunkande studieresultaten måste därför tas på största allvar. Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxenlivet. Skolan ska erbjuda den kunskap som behövs för att klara av arbetslivet, men också kunskap för att klara livet som ansvarsfull samhällsmedborgare. Det betyder att skolan måste återupprätta en bildningstradition. Om skolan inte lyckas i sitt uppdrag skapar vi stora framtida problem både för barnen och för . Vår utgångspunkt är att undervisningen ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. Därför behöver lärarnas roll stärkas, vilket flera utvärderingar har pekat på som en viktig åtgärd. Deras vidareutveckling måste få en tydligare forskningsanknytning, och politikens gränser noga bevakas. Detta är en del i ambitionen att stärka lärarnas status, som det så ofta framförs i debatten. Lärarnas vidareutbildning behöver också vara mer forskningsbaserad. Svenska elever bör framöver få mer lärarledd lektionstid. I internationella jämförelser har svensk skola färre undervisningstimmar än jämförbara länder, och noterbart är att den lärarledda undervisningstiden i minskat . Dessutom följer huvudmännen sällan upp så att eleverna verkligen får det antal lektionstimmar som stipulerats. För att vända de sjunkande skolresultaten behöver vi jobba på bred front, lärare, elever och föräldrar. Det gäller ansvarsfrågor och attityder, det gäller bildningssyn och professionalitet. 6.6 Höj reformtakten för fler bostäder En bra boendemiljö är grundläggande för att skapa trygga uppväxtvillkor för barn och unga. Brist på bostäder riskerar att försämra människors möjligheter till både utbildning och jobb vilket får stora konsekvenser både för enskilda och för samhället i stort. har halkat efter i bostadsbyggande. Jämfört med våra nordiska grannländer har byggt mindre än hälften så många bostäder . Tack vare att reformer för ökat byggande genomförts har byggandet ökat kraftigt . sker ökningen från låga nivåer och efterfrågan på bostäder i många städer är mycket hög. En av starkaste urbaniseringstrender, stora ungdomskullar och ett historiskt högt antal flyktingar gör bostadsbristen till en av största samhällsutmaningar. vi kristdemokrater ansvarade för bostadsfrågorna i regeringen drev vi en omfattande reformagenda för att undanröja hinder för ökat byggande. Förenklade regelverk för att bygga ungdoms- och studentbostäder har införts, planprocessen har blivit tydligare och kortare, andrahandsuthyrning har underlättats, fler bygglovsbefriade åtgärder har införts och skatter har sänkts för att underlätta byggande och boende. Många fler reformer planerades och flera förslag fanns färdiga att genomföra. ser vi tyvärr med den nya regeringen att reformtakten saktar in eller stannar helt som bostadsbristen accelererar. Det finns också risk för kontraproduktiva regeringsförslag, t.ex. återreglering av andrahandsmarknaden eller återinförande av snedvridande subventioner som inte ens byggbranschen själva tror på. har inte råd med en valhänt hantering av en av sina största utmaningar. vill att de förslag som vi lade fram i regeringsställning genomförs och att politiken utvecklas ytterligare. Det gäller exempelvis frågan om att ta bort de kommunala särkraven och att genomföra de förändringar av bullerkraven som alliansregeringen föreslog. 6.7 Jobben skapas av företag Ett starkt näringsliv är en garant för nya arbetstillfällen. Fyra av fem nya jobb skapas av småföretagen. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. Jobb skapas när enskilda människor finner det mödan värt att starta eller utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver vi förbättra villkoren för företagsamhet och entreprenörskap. Därför är det viktigt att initiativ och skaparkraft uppmuntras i samhället, till exempel genom det offentligas insatser för ett bra utbildningssystem och ett gott företagsklimat. Staten ska ta det övergripande ansvaret för att goda villkor ska gälla för olika företagsformer och företagande i alla delar av landet. Små- och medelstora företag ska inte missgynnas. Det är inte minst viktigt mot bakgrund av vetskapen att det är i de mindre företagen som merparten av de nya jobben skapas. Sex av tio företag drivs och ägs av företagare som närmar sig pensionsåldern. Omkring 200 000 anställda berörs när dessa företag under de kommande fem till tio åren söker nya huvudägare. Familjeföretag och ägarledda företag bidrar till långsiktighet i den privata sektorn. För att undvika att dessa företag läggs ned och många jobb går förlorade vill se över hur vi kan underlätta generationsskiften så att den som säljer sitt företag till sina barn inte missgynnas. Tillväxt och nya jobb skapas genom fler och växande företag. Därför vill skapa goda villkor för näringslivet. Ett gott företagsklimat präglas av enkla regler och effektiv administration. Därför är det viktigt att regelförenklingsarbetet fortsätter för att göra vardagen lättare för framförallt små och medelstora företag. motsätter sig regeringens skattehöjarpolitik på jobb och företag och vill istället fortsätta förbättra företagsklimatet bland annat genom en konkurrenskraftig beskattning, minskat regelkrångel och sänkta avgifter för företagen. 6.8 En trygg ekonomi för äldre har varit drivande för att sänka skatten för pensionärerna. Fem gånger har vi sänkt skatten på pensioner och höjt bostadstillägget för pensionärer, vilket innebär att en garantipensionär har mer i plånboken jämfört med . Skattesänkningar av liknande omfattning har skett. Vi anser att skatten på pensioner stegvis, när ekonomin så tillåter, ska sänkas till samma nivå som skatten på förvärvsinkomster. Den helt avgörande faktorn till en gynnsam utveckling av pensionerna är en fortsatt gynnsam sysselsättningsutveckling. En tillväxtfientlig politik kommer att slå hårt mot pensioner. Vi vill förhindra att så sker. Fler jobb ger också mer resurser till välfärden och därmed även till äldreomsorgen. värnar den valfrihet som premiepensionssystemet utgör. Genomsnittlig årsavkastning för premiepensionen har sedan starten överstigit . Vi behöver dock förbättra informationen om premiepensionssystemet till pensionsspararna, hitta rimliga sätt att få ner förvaltningskostnaderna i systemet och garantera ett konkurrenskraftigt alternativ även för de sparare som inte gör ett aktivt val. I pensionssystemet finns också möjlighet att överföra den s.k. premiepensionen mellan makar, efter en aktiv begäran. Syftet är att de på detta sätt ska kunna utjämna pensionerna mellan sig, genom att den med högre intjänad pension kan överföra intjänad premiepension till den med lägre intjänad pension. Alltför få känner emellertid till eller utnyttjar denna möjlighet. Vi anser att jämställdhetsskäl talar för att grundregeln för makar med gemensamma barn bör vara den omvända, dvs. att makarnas totala intjänade premiepension automatiskt delas lika mellan dem så länge de har barn som inte fyllt . De som önskar frångå denna regel bör aktivt begära detta. 6.9 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och arbetslöshet Socialförsäkringarna har stor betydelse för människors trygghet, beteende och drivkrafter för att arbeta. Vi förespråkar ett trygghetssystem som för de flesta garanterar en större del av eventuella inkomstbortfall med obligatoriska och offentligt finansierade försäkringar, men som även ger utrymme för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. Socialförsäkringssystemet ska vara solidariskt finansierat och ge ekonomisk trygghet under livets olika skeenden. Självrisker ska kombineras med högkostnadsskydd. Nivåerna på ersättningarna och systemen i övrigt ska utformas så att den enskilde stimuleras att delta i åtgärder som leder till så god hälsa som möjligt och återgång till arbetslivet. har länge efterfrågat en bred översyn och en bred politisk förankring av socialförsäkringssystemet. som har lämnat sitt slutbetänkande utgör en bra grund för samsyn i vissa frågor. målsättning är att sjukförsäkringen ska vara trygg för den som saknar arbetsförmåga på grund av sjukdom. Den som har eller kan återfå en arbetsförmåga ska få hjälp och gott stöd för att komma åter i arbete. Insatserna för rehabilitering behöver stärkas ytterligare och det behövs en större individanpassning så att den som har möjlighet att komma tillbaka till arbete får det stöd som behövs. En viktig del av en fungerande arbetsmarknad är en grundläggande trygghet vid arbetslöshet. Alla på arbetsmarknaden bör omfattas av en sådan trygghet. Vi vill därför att arbetslöshetsförsäkringen, precis som sjukförsäkringen, ska bli allmän och obligatorisk. I samband med en sådan reform vill vi höja och indexreglera taket. 6.10 Goda kommunikationer i hela landet Bra kommunikationer är en förutsättning för att vårt avlånga land ska ha en tillväxt som utvecklar välståndet, ökar sysselsättningen och förenklar människors resande. Vår utgångspunkt är att människor ska kunna bo och arbeta i hela landet. Transportpolitiken ska därför säkerställa en effektiv, långsiktig och miljömässigt hållbar transportförsörjning i hela . anser att måste bryta sitt beroende av fossila bränslen inom transportsektorn. Det krävs långsiktiga och effektiva styrmedel för ökad andel förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och för effektivare transporter. vill främja teknikutvecklingen för att nå ett mer hållbart transportsystem. vill se ökade satsningar på infrastruktur. Underhåll och nyutbyggnad av järnvägar, vägar och kollektivtrafik måste ske för att säkra god kommunikation i hela landet och möjliggöra ett ökat bostadsbyggande. vill att sjöfartens skatter och regler ska ge förutsättningar för god konkurrens. Vi vill också se till att polis och tullmyndighet har tillräckliga resurser att kontrollera efterlevnaden av svenska lagar och regler inom åkerinäringen. Miljövänliga bilar ska premieras och flygets miljöpåverkan minskas. Tillgång till bredband är avgörande för att människor ska kunna tillhandahålla god kommunikation, driva företag samt jobba och studera på distans. utgångspunkt är att kommunikationstjänster och bredband i första hand ska tillhandahållas av marknaden och att statens huvudsakliga roll är att skapa förutsättningar för marknaden och undanröja hinder för utvecklingen. Vi vill se en fortsatt utbyggnad av it-infrastrukturen såväl nationellt, regionalt som lokalt, och inom ramen för landsbygdsprogrammet bidra till bredbandsutbyggnaden på landsbygden och i glesbygden. 6.11 En hållbar och konkurrenskraftig energiförsörjning En stabil och säker elförsörjning är centralt för vårt moderna samhälle. energipolitik grundar sig på förvaltarskapstanken. Vi ska förvalta, inte förbruka, de ändliga resurserna. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka på vår jord. De tre grundpelarna för energipolitiken bör vara ekologisk hållbarhet, försörjningstrygghet och konkurrenskraft. vill se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen. Det behövs ett hållbart och stabilt energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov. För att kunna uppnå miljömålen om minskade koldioxidutsläpp och energieffektivisering vill vi se ökade investeringar av såväl offentligt som privat kapital i långsiktigt hållbara energislag som vindkraft, vattenkraft, bioenergi, vågkraft, solenergi, geotermisk energi och tidvattenkraft. För att möjliggöra investeringar på energiområdet är långsiktighet i energipolitiken eftersträvansvärt. vill verka för en bred blocköverskridande överenskommelse om energipolitiken. En sådan uppgörelse bör bygga vidare på Alliansens historiska energiuppgörelse som bland annat ökar möjligheterna för förnybar elproduktion och som tillåter de äldsta kärnkraftverken att ersättas med nya, säkrare och effektivare reaktorer för att trygga framtida elförsörjning. verkar för en fri och öppen energimarknad med ökad konkurrens för kunderna. Vi vill satsa mer på energieffektiviseringar och smarta elnät samt bygga ut överföringskapacitet till andra länder för ökad svensk export av klimateffektiv el. 6.12 En hållbar miljö- och klimatpolitik En viktig del av det kristdemokratiska idéarvet är förvaltarskapstanken. I vår politik för en hållbar miljö ställs den på sin spets. Klimatutmaningen är vår tids största miljöutmaning. har därför satt ambitiösa mål när det gäller att minska utsläppen, såväl på Sverige- som på EU-nivå. Utöver själva miljöfrågan som utsläppen av växthusgaser utgör, följer det etiska problemet att det främst är världens fattigaste människor som betalar det högsta priset när jordens medeltemperatur ökar. Vi vill också verka för att förhindra spridningen av giftiga kemikalier i vår miljö. Detta är en viktig aspekt av det förebyggande hälsoarbetet. Inte minst gäller det barns vardagsmiljöer. Vi vill till exempel ha giftfria förskolor, och vi jobbar för att man ska ställa större krav när det gäller till exempel barnens leksaker, nappflaskor samt mat och dryck. EU har en nyckelroll i arbetet för att öka kemikaliesäkerheten, bland annat för att utveckla arbetet med gemensamma åtgärder mot spridning av gifter och läkemedelsrester till våra hav och vattendrag. Ett av miljömål är den biologiska mångfalden, uttryckt som ”ett rikt växt- och djurliv”. Hoten mot den biologiska mångfalden är omfattande om vi tittar på den globala nivån. I bidrar våra skogar och vår landsbygd, exempelvis våra hagmarker, till denna mångfald. Just hagmarkerna nämns ibland som de, näst regnskogarna, artrikaste biotoperna på vår planet. Jordbruket skulle i högre utsträckning kunna bli en nyckelaktör för att värna den biologiska mångfalden om man fick rätt incitament för att göra det. Reformer av EU:s jordbrukspolitik i denna riktning är viktiga. havs- och kustområden innehåller också ett rikt artliv och skyddsvärda miljöer. Vi har ökat antalet reservat. Vi måste fortsätta verka för att inte den ekologiska balansen ska rubbas via exempelvis långväga arter som på olika sätt letar sig hit. 6.13 Ett stärkt jordbruk gynnar landsbygden Jordbruket är centralt för att ha mat att ställa på bordet, men jordbruket är mycket mer än maten som produceras där. Det har en central betydelse för biologisk mångfald och den levande landsbygd och de öppna landskap som är en del av vårt kulturarv. I många EU-länder är tyvärr miljötänkande och djurskydd jämförelsevis nedprioriterat. Alternativt följs inte de uppsatta reglerna. En bidragande orsak till problemen i svenskt jordbruk är att vi inte har lyckats omsätta den kvalitet på varorna som våra miljö- och djurskyddsregler leder till i reda pengar. Ett exempel på detta är den svåra situationen för mjölkbönder, som har halverats i antal under det senaste årtiondet. Vi kristdemokrater vill förbättra möjligheterna för mjölkbönderna att klara sin verksamhet både på kort och på lång sikt, exempelvis genom att avskaffa beteskravet för de kor som finns i kostallar med lösdrift. vill fortsätta värna vår miljö och vårt välutvecklade djurskydd, men vi vill att de lagar och regler som antas verkligen är ändamålsenliga, inte att vi ska ha så många paragrafer i lagtexterna som möjligt. En annan utmaning är den dubbelmoral som upphandlingsprocesserna i våra kommuner och landsting bitvis ger uttryck för. Först ställer vi som samhälle höga krav på miljömedvetenhet hos våra bönder. Därefter köper offentliga aktörer in varor som producerats under förhållanden vi aldrig skulle tillåta på hemmaplan. Det rimliga är att offentliga aktörer tar miljöhänsyn och till exempel använder sig av kriterier för miljöanpassad upphandling. I regeringsställning var vi bland annat med och sänkte skatten på handelsgödsel och sänkte egenavgifter. drev också på för att minska jordbrukarnas regelkrångel. Vi vill att den förenklingsprocessen ska fortsätta. Vår självförsörjningsgrad är snart nere på , vilket är mycket lågt i jämförelse med våra grannländer. En viktig uppgift för politiken är att bidra till att svenska jordbrukare får rimligare villkor. 6.14 En politik som stödjer, inte styr, kulturen Kulturen hjälper oss att växa som människor och förbinder oss med tidigare generationers erfarenheter. Men den har också en uppgift i att utmana invanda föreställningar. Med andra ord bidrar den till såväl ett samhälles sammanhållning som dess självreflektion. Den kan också hjälpa oss att relatera till vår globala omgivning. Vår utgångspunkt är att kulturpolitiken ska stödja kulturen, däremot inte styra den. Bland annat bidrog vi i regeringsställning till att den politiskt motiverade formuleringen om att kulturen ska ”motverka kommersialismens negativa verkningar” ströks ur de kulturpolitiska målen. För är inte minst barnens möjligheter att få ta del i – och av – kulturella verksamheter en prioriterad fråga. Exempel på detta är införandet av fritidspengen och den satsning som kallas Skapande skola. Detta är inkluderande reformer som har säkerställt att även barn och ungdomar från ekonomiskt utsatta sammanhang får ökade möjligheter att delta i det kulturella livet. I civilsamhället stärks de mellanmänskliga kontakterna, och därmed läggs grunden för demokrati, medmänsklighet och ett välfungerande samhälle i stort. Därför vill vi stärka de ideella krafter som tyvärr är styvmoderligt behandlade i svensk politik. tycks allt för många se på civilsamhället som bara en sorts fritidsaktivitet eller ett sidospår till det som sker i den individuella eller offentliga sfären. Vi menar tvärtom att behöver stärka civilsamhället. Därför syftar vår politik till att värna civilsamhällets oberoende, förenkla dess regelverk och förbättra dess förutsättningar. Folkbildningen, inte minst folkrörelsernas folkhögskolor, har många förtjänster. De ger människor en andra chans och de jobbar förtjänstfullt med integration, bara för att nämna två av deras styrkor. kommer även fortsättningsvis att verka för att folkbildningens roll i svenskt samhällsliv stärks. 6.15 Fler förbättringar av rättspolitiken Den kristdemokratiska rättspolitiken bygger på insikten om människans ofullkomlighet. Brottslighet har alltid förekommit och kommer alltid att förekomma. Staten ska sträva efter att begränsa brottsligheten så långt det är möjligt. Ett fungerande rättssamhälle förutsätter att de som bryter mot lagen lagförs och straffas. Det är viktigt för att skydda laglydiga, ge brottsoffer upprättelse och för att upprätthålla ett signalsystem om vad som är rätt och fel, men också för att ge förbrytaren möjlighet att sona sitt brott. Unga lagöverträdare bör hellre dömas till ungdomstjänst eller sluten ungdomsvård än fängelse. Då dessa personer placeras på anstalter bland äldre återfallsförbrytare riskerar fängelset att fungera som en skola för en kriminell livsstil. Samhällets reaktioner när unga begår brott behöver bli tydligare.