ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302831 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arrendepriser inte ska vara marknadsledande och tillkännager detta för regeringen. har det statligt ägda genomfört betydande höjningar av sina jaktarrenden i de norra delarna av landet. I vissa fall har prishöjningarna varit flera , och detta i kombination med höga fällavgifter på älg gör att allt fler jägare och jaktlag inte längre har råd att förlänga sina arrenden. Det finns exempel på när priset per fälld älg närmar sig 35 000–, och då är det omöjligt för de allra flesta att fortsätta jaga. Detta är något som inte ser som något större problem då de menar att det finns många andra än de i området boende som är mer köpstarka som de kan sälja jakten till. De jägare och jaktlag som har arrenderat marker i den delen av landet som de bor i tar dock oftast ett stort ansvar för de marker de jagar på och de viltstammar som de förvaltar. Det handlar om en långsiktig förvaltning för att få hållbara viltstammar, och långsiktig förvaltning är något som gynnar även markägarna, i detta fall skogsbolaget . Att istället arrendera ut marken till de jägare och jaktlag som för stunden har råd riskerar att minska långsiktigheten i viltstammarnas förvaltning, och det finns också en uppenbar risk att tilldelade älgar inte kommer att fällas i samma utsträckning. Detta är annars något som skogsbolagen anser vara av högsta vikt för att minska betesskadorna, ett problem som det talas allt oftare om. Om betesskadorna är ett problem man vill få bukt med borde man vara mån om att älgförvaltningen på markerna tas om hand på bästa sätt, och med kontinuitet. Att agera som prisdrivande på marknaden är en ovanlig roll för ett statligt ägt bolag. Det borde inte vara roll att driva upp priserna på jaktarrenden så att de människor som bor i områdena inte har råd att fortsätta arrendera. Tvärtom, som statligt bolag ägt av svenska folket, bör man värna de som tar ansvar för långsiktighet och god viltvård, och ge förutsättningar för människor att bo kvar i glesbygd. är en betydande markägare som skapar arbetstillfällen, och också är beroende av att människor bor kvar i glesbygd. Därför bör staten undersöka möjligheterna att tar ansvar för att långsiktig viltvård möjliggörs på deras marker, snarare än kortsiktiga vinster från pengastarka tillfälliga jaktbesökare. i (S)
mot · H302832 · 2015-10-02 00:00:00 — Undervisning fri från religiös eller politisk påverkan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elever i den svenska förskolan, oavsett huvudman, ska garanteras en undervisning som står fri från religiös eller politisk påverkan och tillkännager detta för regeringen. Förskolan är till för att ge barnen en utveckling och utbildning som gör att de kan bli samhällsmedborgare. I ett brokigt land som är det helt avgörande att människor lär sig leva sida vid sida och fungera tillsammans. Då krävs både en gemensam bas och att barn får lära känna andra barn med ett annat slags bakgrund än den egna. Religiös eller annan livsåskådande fostran får föräldrar stå för, och den sker . Om föräldrarna skulle få styra både barnens hela utbildning och fostran, skulle det i förlängningen inte finnas någon anledning att ha vare sig skolplikt eller gemensamt finansierad förskola eller skola. Förskolan ska i teori och handling lära demokrati. Därför ska alla barn och unga själva få välja religiös och politisk inriktning, inte påtvingas detta via föräldrar, förskola eller skola. Förskolan ska rusta barnen för ett samhälle där alla inte tänker och tycker lika. Den ska vara en mötesplats där såväl barn som föräldrar får träffa barn och föräldrar med olika bakgrunder, olika idéer och olika levnadsförhållanden. Förskolan ska inte splittra eller försvåra möjligheten till möten.
mot · H302833 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över redovisningslagen och tillkännager detta för regeringen. Den grundläggande kompetensbestämmelsen i 2 kap. 1 § kommunallagen innebär att kommuner kan engagera sig i ”markinnehav och anläggningar inom en annan kommuns område för exempelvis vägtrafik och eldistribution förutsatt att dessa anordningar behövs för den egna kommunen”. Det innebär att en kommun kan exempelvis kan vara medfinansiär i en annan kommuns anläggning endast av allmänt intresse som har anknytning till kommunens område eller dess medlemmar och som inte skall handhas enbart av staten, en annan kommun, ett annat landsting eller någon annan. Bestämmelsen uttrycker bland annat den så kallade lokaliseringsprincipen som innebär att kommunens kompetens inte upphört helt vid kommungränsen. Det anses således inte vara något som hindrar att en kommun engagerar sig i markinnehav och anläggningar inom en annan kommuns område för exempelvis vägtrafik, flygtrafik och friluftsliv, förutsatt att dessa anordningar behövs för den egna kommunen. Problemet som uppstår i sådana fall är att om en kommun väljer att vara medfinansiär i en annan kommuns anläggning som inte handhas enbart av staten, en annan kommun, ett annat landsting eller någon annan kan inte detta tas som en avskrivningsbar investering utan måste tas som en resultatpost. I den kommunala redovisningslagen har man öppnat upp för att medfinansiering av statlig infrastruktur får behandlas som en investering, men den specialregeln gäller inte medfinansiering av annan kommuns anläggning. Lagen om redovisning innehåller en del bestämmelser om just bidrag till infrastruktur (5 kap. 7 §) dock omfattar bestämmelsen bara bidrag till byggande av väg, järnväg och allmän farled som staten ansvarar för. Infrastruktur som andra kommuner svarar för täcks inte av denna möjlighet. Detta kräver i så fall en översyn av lagen för möjligheterna till kommuner att vara medfinansiärer i andra kommuners anläggningar. Med anledning av finansieringsfrågan av bussterminalen i vid kan således inte en kommun betala en del av terminalen för stödja den kommun som ansvarar för kostnaderna. Detta eftersom kommunen inte får ta kostnaden som en avskrivningsbar investering utan måste ta det som en resultatpost. Denna bestämmelse begränsar således kommuner som vill och kan vara medfinansiärer för att ge stöd åt kommuner som vill genomföra byggnation av en anläggning trots att detta gynnar kommunen som vill ge stöd. Serkan Köse (S)
mot · H302835 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för investeringar i Ostkustbanan i och tillkännager detta för regeringen. Utmed finns en befolkningskoncentration med ca 750 000 invånare. Dessutom finns en betydande del av svensk basindustri med hög tillväxtpotential längs den norrländska kusten. En nödvändig förutsättning för fortsatt gynnsam utveckling för regionen är tillgången till effektiv infrastruktur. Hög kapacitet och pålitlig trafik på järnvägar är helt avgörande för utvecklingen av såväl näringslivet som samhället i övrigt. Basindustrin i norr är en av de viktigaste motorerna för tillväxten i landet, och dess produkter fraktas till stor del på järnväg. Företagen beräknar dessutom att godsvolymerna kommer att öka med fram . Godstransporterna från skogs- och pappersindustrin i ut till världsmarknaden ger jobb och exportinkomster för vår välfärd. Bristerna i godstransportsystemet är dock så omfattande att tillväxten hämmas, inte bara i utan i hela landet. Detta medför negativa konsekvenser även för miljön och trafiksäkerheten på grund av att transporter med lastbil ökar. En investering i högre kapacitet i infrastrukturen efter är därför nödvändig. Bottniska korridoren är en transportkorridor som binder samman råvaruproduktionen i norra med förädlingsindustrin och marknaden i södra och och i . Det är den dominerande godskorridoren i norra och består av Norrbotniabanan, , och Ostkustbanan. Korridoren fortsätter genom godsstråket vidare till anslutningen mot nordiska triangeln i . I stora delar av är vägarna igenkorkade av lastbilar, varför EU är berett att stödja byggandet av ett antal transportkorridorer på järnvägar, genom det så kallade TEN-T-programmet. Mot den bakgrunden är det av yttersta vikt att regeringen tillser att Ostkustbanan inryms i den kommande infrastrukturplanen. Att har byggts är positivt, men den behöver en bättre koppling till det nationella järnvägsnätet. För att kunna nyttja investeringen fullt ut måste den kompletteras med investeringar i och Ostkustbanan. är viktig för godstransporter för framför allt skogs- och pappersindustrin. Den nedre delen av anslutning till har rustats upp, men den för industrin viktiga norra delen av banan har förfallit och kan inte användas fullt ut. Den låga standarden innebär långsamma och dyra transporter. Industrierna beräknar att godsvolymerna kommer att öka kraftigt, vilket kräver att banan rustas upp. Upprustning skulle också möjliggöra persontrafik på sträckan, vilket skulle innebära nya utvecklingsmöjligheter för och dess invånare. Ombyggnad av norra del skulle också dessutom göra möjligt att omdirigera tågtrafiken vid driftstopp mellan stambanan i inland och järnvägen längs kusten. Det skulle skapa trygghet för industrin även i andra delar av . När och är i bruk blir Ostkustbanans roll som en länk mellan norra och ännu tydligare. är banan överbelastad mellan och och det finns ett mycket begränsat utrymme för fler transporter. Därför krävs dubbelspår på hela Ostkustbanan för att behoven av mer trafik och kortare restider ska kunna tillgodoses.
mot · H302836 · 2015-10-02 00:00:00 — Utbildning för rättsväsendet i frågor om sexuella övergrepp mot barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta lämpliga åtgärder för att intensifiera utbildning av rättsväsendets personal, främst domare, i frågor om sexuella övergrepp på barn och tillkännager detta för regeringen. 1962:700, Andra avdelningen, om sexualbrott, 6 kap. 4 §: Den som har samlag med ett barn eller som med ett sådant barn genomför en annan sexuell handling som med hänsyn till kränkningens allvar är jämförlig med samlag, döms för våldtäkt mot barn till fängelse i lägst två och högst . Detsamma gäller den som begår en gärning som avses i första stycket mot ett barn som fyllt femton men inte och som är avkomling till gärningsmannen eller står under fostran av eller har ett liknande förhållande till gärningsmannen, eller för vars vård eller tillsyn gärningsmannen ska svara på grund av en myndighets beslut. Är brott som avses i första eller andra stycket att anse som grovt, döms för grov våldtäkt mot barn till fängelse i lägst fyra och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningsmannen har använt våld eller hot om brottslig gärning eller om fler än en förgripit sig på barnet eller på annat sätt deltagit i övergreppet eller om gärningsmannen med hänsyn till tillvägagångssättet eller barnets låga ålder eller annars visat särskild hänsynslöshet eller råhet. Lag (2013:365). har några uppmärksammade rättsfall visat på att det finns gråzoner i lagen som rimmar illa med den allmänna moralen och rättsuppfattningen. Åklagarens uppgift är att ta fram bevis och den tilltalade kan förneka anklagelserna tills bevisning sker. Brott som sker i det privata, utan vittnen, är svåra att bevisa – trovärdigheten hos parterna blir avgörande för utfallet. Ord står mot ord. I tveksamma fall gäller praxis för rätten att hellre fria än fälla. Domstolarna ska självständigt tolka lagen i enskilda fall enligt RF 11 kap. 3 §. Det är uppenbart att sexualbrottslagen innehåller gråzoner och oklarheter där tolkningsutrymmet är stort. Om exempelvis den fysiska utvecklingsnivån ska vara avgörande för om ett barn ska betraktas som barn kan det i förlängningen få konsekvenser även för andra områden där ålder är en tydlig gräns – t.ex. fråga om straffmyndighet, arbetsliv, inköp av vissa varor och köpeavtal. Subjektiva bedömningar utifrån spekulationer kan inte vara grund för rättssäkerhet. Regeringen bör se över vilka åtgärder som bör vidtas för att öka kunskapen hos rättsväsendets personal, främst domare, i frågor om sexuella övergrepp på barn.
mot · H302837 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en lagstiftning mot könsdiskriminerande och sexistisk reklam och tillkännager detta för regeringen. Vi omgärdas av reklam fylld av stereotypa könsroller som ger en snäv bild av hur en man och en kvinna ska se ut och vara. Män framställs i regel som aktiva, starka, och mäktiga – och är vanligtvis påklädda – medan kvinnor avbildas som passiva, svaga, sexualiserade och avklädda, som lockbete för att sälja varor. Den stereotypa skildringen av kvinnor och män i reklam får långtgående konsekvenser för individen och samhället. Den legitimerar och förstärker maktordningen mellan könen och är ett hinder för jämställdhet. Sexistisk reklam utgör också ett folkhälsoproblem. Kvinnolobby redovisar i en enkätundersökning de låtit genomföra bland personer i åldern 13–att där uppgav hela nio av tio av de kvinnliga respondenterna att reklam fått dem att vilja ändra på något hos sig själva. Nio av tio uppgav också att reklam fått dem att må dåligt över sitt utseende eller sin vikt. Hälften av dem påverkas negativt så ofta som eller . Bland pojkarna och männen i undersökningen svarade tre av tio att reklam fått dem att må dåligt över sin vikt eller sitt utseende. Onaturliga skönhetsideal och objektifiering av kvinnor i reklam skapar en snedvriden kroppsbild, låg självkänsla och dålig självbild som leder till utbredd psykisk ohälsa och ätstörningar. Flickor och kvinnor kan inte röra sig fritt utan att mötas av bilder som framställer kvinnor som sexualiserade objekt. Detta påverkar flickors och kvinnors handlingsutrymme, vilket i grunden är ett demokratiproblem. Ett aktivt medborgarskap och att kunna forma sitt eget liv är principer i den svenska jämställdhetspolitiken. Till skillnad från de andra nordiska länderna finns det i ingen lag mot könsdiskriminerande reklam. Istället finns Stiftelsen som är näringslivets självreglering, finansierad av reklambranschen själv. görs omkring 500 anmälningar till , nära hälften av dessa gäller könsdiskriminerande reklam. är dock tämligen tandlös då de inte kan påverka företag vare sig med ekonomiska sanktioner eller med krav på att avbryta reklamkampanjer. Beslutet att fälla en reklamkampanj sprids enbart i form av negativ publicitet. genomfördes på uppdrag av regeringen en utredning om eventuell lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam. Utredningen kom fram till att lagstiftning behövs och ett lagförslag togs fram. Lagförslaget lades dock i byrålådan, vid regeringsskiftet, med hänvisning till yttrande- och tryckfrihet och har inget hänt.
mot · H302838 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka alla kvinnors rätt till kunskap om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka stödet för att öka kunskaperna om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över huruvida lärare ska ha utbildning och fortbildning vad gäller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en upplysningskampanj om och tillkännager detta för regeringen. som även kallas Cedaw (Convention on the Elimination of all forms of Discrimination Against Women) har funnits . Enligt Cedaw ska alla stater garantera att kvinnor har samma rättigheter som män, inklusive rätten att inte bli misshandlad, våldtagen eller trakasserad på andra sätt. Men kvinnokonventionen är fortfarande okänd. har förbundit sig vid att kvinnokonventionen ska följas av staten, landstingen, myndigheter, privata och offentliga arbetsgivare och kan användas som ett verktyg för att uppnå jämställdhet. har ratificerat och regeringen har därmed förpliktigat sig att garantera att kvinnor har samma rättigheter som män. Kvinnokonventionen lyfter fram kvinnors rätt till utbildning, medborgarskap, sin egen kropp och hälsa. För att kunna ställa krav och stå upp för sina rättigheter måste kvinnor känna till dem. Alltför många kvinnor och män har aldrig fått utbildning i eller ens information om . Flera kvinnoorganisationer och frivilligorganisationer, bl.a. UN Women, har tagit fram material för att kunna sprida kunskap om kvinnokonventionen runt omkring i landet. Ändå sprids inte informationen i tillräcklig utsträckning på mödravårdscentraler, asylmottagningar, skolor, komvux, bibliotek, arbetsplatser och offentliga institutioner. Detta är en utveckling som måste brytas. Alla kvinnor har rätt till kunskaper om sina rättigheter. En väg är att stärka skrivningarna i skolans styrdokument så att elever under sin skoltid blir utbildade i kvinnokonventionen. Här har lärarna en avgörande roll för att förverkliga innehållet i FN:s konvention om kvinnors rättigheter. Såväl blivande som redan verksamma lärare måste få utbildning och fortbildning i dessa frågor. I svenska för invandrare borde det finnas obligatoriska utbildningstimmar om . Men det räcker inte med skolan och vuxenutbildningen. Andra institutioner inom kommunen såsom kommunhusen, konsumentrådgivningen, biblioteken, äldrevården, fritidsgårdar m.fl. borde också ha upplysning om kvinnokonventionen och en genomtänkt jämställdhets strategi. Dessutom borde föreningslivet, idrottsrörelsen och ideella organisationer få utbildning och insikt, liksom landstingen och myndigheter bör sprida information på samma sätt. Ett sätt sprida information kunde vara att, som UN Women’s nationella kommitté i gör, utse ambassadörer. Dessa ambassadörer kunde utbildas och få i uppdrag att åka runt med en upplysningskampanj i länen. Det är grundläggande att varje kvinna känner till sina rättigheter och lär sig mer om dem. Det behövs en kraftsamling för att ge alla kvinnor kunskap om sina rättigheter.
mot · H302839 · 2015-10-02 00:00:00 — E-tjänster inom äldreomsorgen och hemsjukvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om e-tjänster i äldreomsorgen och hemsjukvården och tillkännager detta för regeringen. Eftersom antalet äldre ökar måste få anställda inom äldreomsorgen ta hand om allt fler äldre. Det finns ett allt större vårdbehov, tillsammans med ökande svårigheter att rekrytera vårdpersonal och en alltmer pressad ekonomi. Med hjälp av nya digitala lösningar, e-tjänster, kan kommuner reducera kostnaderna inom med fram , enligt en forskningsrapport som presenterades av . Anställda kan få avlastning och hinna få mer tid till de äldre om digitala hjälpmedel används på rätt sätt. För att slå vakt om välfärden och förbättra kvaliteten kan utvecklade och förnyade arbetsmetoder med digital teknik vara lösningen. Det behövs en ökad förståelse för de digitala möjligheterna. Det kan vara allt från direktkontakt med sköterska via webbkamera, nattillsyn, robotdusch, blodtrycksmätare, att slippa fylla i svåra blanketter och att få avlastning av administration med hjälp av dator eller smarttelefon med mera. Det finns stora samhällsekonomiska fördelar med att införa e-tjänster såväl inom som på äldreboenden. Kommunerna skulle kunna hindra de skenande kostnaderna och göra besparingar på tunga, slitande, stressiga jobb genom att använda digitala tjänster, inte bara inom äldreomsorgen utan också inom andra välfärdsområden. Det finns många goda exempel på flera håll i landet men inget samlat grepp för utvecklings- och standardiseringsprojekt för e-tjänster inom äldreomsorgen. Vilket regeringen bör se över.
mot · H302841 · 2015-10-02 00:00:00 — Den svenska högskolans möjligheter att attrahera internationella studenter ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att internationella studenter attraheras till svenska högskolor och universitet och tillkännager detta för regeringen. Internationella studenter berikar oss med kompetens och nya perspektiv. Det ger svenska studenter internationella kontakter och en bättre utbildning. Genom idéutbyten över gränserna föds nya idéer och tankar. Dessutom är internationella doktorander en för många av våra forskningsområden. ska studenter från länder utanför EU/EES och , som inte deltar i utbytesprogram, betala avgifter för högskolestudier i . Alla internationella sökande måste nu betala en anmälningsavgift på samt en studieavgift som vanligtvis varierar mellan 70 000 – per läsår men i vissa fall kan vara så hög som . har antalet utländska studenter som söker en utbildning i minskat och på vissa håll . Varje student som inte har råd att gå i den svenska högskolan är ett förlorat perspektiv för samhället likaväl som en förlorad möjlighet för den enskilde. Det glöms ofta bort att internationella studenter inte utgör en homogen grupp. En gemensam faktor är dock att dessa individer på olika sätt riskerar att missgynnas och i en del fall diskrimineras. Lärosätena måste ha goda kunskaper om de olika förutsättningar som råder mellan internationella studentgrupper vad avser exempelvis kulturell bakgrund, men också att många av de internationella studenterna har en mer problematisk ekonomisk situation jämfört med nationella studenters. Det är därför viktigt att internationella studenter får information från samhället och lärosätena om exempelvis boende och samhällshjälp. Det är också viktigt med stipendier som internationella studenter kan söka. Genom fler internationella studenter får vi dessutom ett bättre rekryteringsunderlag till forskarutbildningarna i . För att öka rörligheten för studenter och forskare är det angeläget att hinder för internationalisering identifieras och så långt som möjligt undanröjs. Därför är det bra att regeringen har som ambition att se över vad som kan göras på detta område, både genom att följa vad som händer i andra länder och genom att se närmare på vad studieavgiftsreformen har medfört här i . I en globaliserad värld är det viktigt att är öppet mot omvärlden. Genom en ökad internationalisering av den högre utbildningen kan vi stärka framtida forsknings- och innovationsmöjligheter och i förlängningen vår konkurrenskraft. Serkan Köse (S)