ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3022394 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt tillsätta en snabbutredning för att definiera bilpool och vilken momsskattesats som ska gälla och tillkännager detta för regeringen. Det saknas en juridisk definition av bilpooler. Det behövs för att kommuner ska kunna avdela dedikerad gatumark till bilpooler. Gatumark i attraktiva lägen behövs för att bilpoolsbranschen ska kunna möta efterfrågan, expandera och finnas där människor vill ha poolplatser. De ska helt enkelt vara lättillgängliga. Bilpool är ett miljövänligt resande och det är ett problem att det saknas en juridisk definition av vad det innebär. Dessutom beskattas det som en tjänst . Bilpool är med andra ord ett transportmedel som ligger i gränslandet mellan samåkning och kollektivtrafik. Det är hög tid att räta ut frågetecknen så att vi får en tydlig definition. Bilpooler är en nyckel för ett mer hållbart samhälle. En bilpoolsbil ersätter cirka 30 bilar. Över en bils livstid är den tid bilen står parkerad långt överstigen bilen faktiskt rullar. I takt med en övergång till en delad ekonomi, tätare städer och en välutbyggd kollektivtrafik blir bilpooler ett mer attraktivt alternativ för många som inte själva vill äga sin bil. Framväxten av bilpooler leder, i sig, till att minska ett antal problem som finns och ökar i städer och större tätorter. Det gäller till exempel trängsel och ett ökat behov av parkeringsplatser. Bilpooler uppnår flera samhällsutmaningar och dessutom bidrar de till att miljö- och klimatmål uppnås. Genom att sänka momsen blir bilpooler ytterligare attraktiva. Det är viktigt att bilpooler inte straffbeskattas med en högre moms än andra transporter för samåkning. Det gäller kollektivtrafik, taxi och andra transporter som har moms medan bilpooler har . Flera bilpoolsföretag är nu etablerade i men efterfrågan ökar långsamt. Omställningen till en hållbar resekedja kan snabbas upp om tjänsten blir billigare, definitionen tydlig och tillgången enkel. Bilpooler ger kommuner verktyg för att etablera flexibla p-normer och anlägga parkeringsplatser. Det leder i sin tur till billigare bostäder, tystare bostadsområden och lägre utsläpp. Bilpool måste klargöras både för branschen och för användare som kommuner. Regeringen måste därför skyndsamt tillsätta en snabbutredning med syfte att definiera bilpool och momsskattesatsen.
mot · H3022395 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa sig bakom intentionerna i WHO:s tobakspreventiva strategi och tillkännager detta för regeringen. insjuknar 100 000 personer i i tobaksrelaterade sjukdomar och 12 000 människor dör till följd av tobaksrökning. Rökningen i beräknas kosta samhället . pågår en utredning om hur EU:s tobaksdirektiv ska införlivas i svensk lag. Med utgångspunkt i denna har regeringen tillsatt en utredning vars målsättning är att eliminera rökningen fram . Utredningen ska undersöka tre åtgärder för att nå målet om ett rökfritt : exponeringsförbud för tobak i butiker, neutrala cigarettpaket och fler rökfria miljöer utomhus. Förslagen tar utgångspunkt i tobakspreventiva strategi inom ramen för tobakskonventionen, som ratificerades av 2005. Flera länder, däribland , och , har redan tagit steget och satt upp ett mål om att eliminera rökningen. En aktiv rökpreventiv politik är viktig ur såväl ett hälsoperspektiv som ur samhällsekonomisk aspekt. I togs ett viktigt steg på området 2005, då rökförbud på krogen infördes. Rökförbudet resulterade i att andelen människor som utsattes för passiv rökning minskade. införde som första land neutrala tobaksförpackningar, det vill säga där all marknadsföring med hjälp av förpackningarna är förbjuden. 2014 kom den första utvärderingen som visade att tobaksförsäljningen mellan hade sjunkit med motsvarande . Preventiva åtgärder är således ett mycket effektivt verktyg för att minska rökningen i samhället. Frågan om rökprevention bottnar i en rad olika ståndpunkter. Dels insikten om att samhället har ett ansvar för att förhindra att inte minst unga personer börjar röka. Dels att staten ska ge ökade förutsättningar för individens frihet att slippa bli utsatt för passiv rökning – något som ytterst handlar om friheten från att bli begränsad av andra människor. För exempelvis en svårt lungsjuk person, vars hälsotillstånd kan allvarligt försämras av passiv rökning, kan andra människors rökning på perronger eller uteserveringar medföra just sådana begränsningar. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det också viktigt att samhället ges ytterligare befogenheter för att förhindra att människor röker.
mot · H3022401 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att be regeringen, när ekonomin så tillåter, presentera förslag i enlighet med om en särskild form av skuldsanering för företagare som drabbats av överskuldsättning, och tillkännager detta för regeringen Att starta ett företag innebär att man lämnar sin trygghetszon och utsätter sig själv och sin omgivning för risken att misslyckas. Säkert avhåller detta många från att förverkliga sin företagsidé. I ett samhälle som bejakar tillväxt och jobbskapande i hela landet är det nödvändigt att det finns möjlighet för företagare till skuldsanering. Den av alliansregeringen tillsatta föreslog en särskild form av skuldsanering som ska kunna beviljas företagare som drabbats av överskuldsättning. Förslaget ska förbättra möjligheterna för seriösa företagare som gått i konkurs eller drabbats av överskuldsättning att snabbt ta itu med sin skuldbörda och kunna starta på nytt eller fortsätta med förnyad kraft. Utredaren hade förhoppning om att en författning skulle kunna träda i kraft . Berörda remissinsatser har ställt sig odelat positiva till förslagen i utredningen. Men att döma av den beredning som gjorts och av de besked som getts av justitie- och migrationsminister i en interpellationsdebatt 2014/15:102 fredagen med (C), kommer inte det tidsschema som utredningen förutsatte att kunna hållas. behöver entreprenörer som är beredda att förverkliga affärsidéer och skapa värden. Om någon av dessa jobbskapare snubblat en gång är det angeläget att det finns en väg tillbaka för dessa att kunna återuppta det värdeskapande vårt land behöver.
mot · H3022407 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att i tillväxtberäkningar även få in effekter på miljö och utnyttjandet av naturresurser och tillkännager detta för regeringen. Traditionellt mäter vi länders rikedom i BNP, ett mått som är det traditionella ekonomiska måttet på hur långt ett land har nått i sin utveckling. En ökad medvetenhet börjar äntligen ta fäste om att vi lever på ett klot med begränsade resurser i en värld där vår civilisation rentav hotar balansen inte minst när det gäller klimatet och definitivt lever på ett sätt som inte är hållbart långsiktigt. Då är det synnerligen viktigt att vi också tar in indikatorer om hållbarhet och klimatpåverkan när vi mäter vår samlade produktion. är förhållandevis väl framme i arbetet för ett samhälle med mindre påverkan på miljö och klimat, även om vi har långt kvar till en situation vi kan vara nöjda med. Vi har många grundläggande förutsättningar som hjälper oss, som en relativt stor yta och stora råvarutillgångar. Vi bör fortsätta som ett föredöme i den omställning som behövs globalt. Vi borde också gå i täten när det gäller att mäta och redovisa denna utveckling. Det skulle vara ett pedagogiskt viktigt verktyg, och värdefullt i arbetet för att göra det lättare att vidta rätt åtgärder framöver ju tydligare sådana mätverktyg kan bli. Vi tror att den möjliga vägen framåt är att möta miljöhotet i en värld som har fortsatt ekonomisk tillväxt. Då måste tillväxten ses i ett bredare perspektiv än BNP-siffror. För är det naturligt att tänka enligt mönstret att bruka våra resurser utan att förbruka dem. Att lämna efter oss en planet i ekologisk balans inom ramar som naturen tillåter. Vi tror att det är möjligt att bygga ett hållbart samhälle i en grön marknadsekonomi med rätt ekonomiska styrmedel. En av de mest effektiva metoderna är grön skatteväxling som innebär att skatten höjs på det som är miljöskadligt för att finansiera motsvarande skattesänkningar på arbete och miljöförbättrande verksamhet. Mot denna bakgrund vill vi att blir ett föregångsland i en redovisar miljö och naturresurser i ekonomiska termer och inkluderar dessa i tillväxtberäkningar.
mot · H3022408 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om förvaltning av rovdjursstammarna inom ramen för en gynnsam bevarandestatus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de människor som bor i de berörda områdena får ett stort inflytande över processen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ersättning för rovdjursskador och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsjakt ska kunna bedrivas i förebyggande syfte för att undvika attacker på tamdjur och tillkännager detta för regeringen. ska ha livskraftiga stammar av björn, varg, järv, lodjur och kungsörn där varje art finns inom sitt naturliga utbredningsområde, därom råder stor enighet. är det välbekant att störningar mellan rovdjur och främst djurägare och jägare ibland blir allvarliga. Det är också uppenbart att i områden med tamdjur riskerar rovdjur som lyckas ta sig in i inhägnader att leda till ett lidande hos tamdjuren som är oacceptabelt, och ett outplånligt trauma för både djur som överlever och djurägaren. På många håll är situationen så allvarlig att människors livskvalitet och vilja att hålla ett öppet landskap levande ute i skogsbygder hotas. Många ger helt enkelt upp och slutar med djur, jakten blir ointressant och omöjlig och för en del blir resultatet att man helt enkelt flyttar från området. Vi menar att förvaltningen av rovdjursstammen i allt större utsträckning ska ske regionalt och med ett starkt lokalt inflytande. En sådan förvaltning kan bättre återspegla den situation som råder i olika delar av landet och stärker därmed möjligheten till samexistens mellan människor och rovdjur. Med ett ökat lokalt inflytande måste också inberäknas att beslutanderätten flyttas närmare de människor som påverkas socialt och även ekonomiskt av rovdjursstammarnas utbredning. Flera steg i ovanstående riktning togs av alliansregeringen. Det vore rimligt att den regionaliserade rovdjursförvaltningens nu utvecklas vidare för att stärkas genom att fler representanter från civilsamhället och berörda näringsorganisationer inkluderas. Istället ser vi oroande tecken på en omvänd utveckling, med en allt mer byråkratisk och negativ inställning från myndigheter vid behov av skyddsjakt och nya utredningar som ifrågasätter tidigare ställningstaganden om rovdjursvolymer. En förutsättning för en balanserad syn på rovdjuren i förhållande till djurhållning är också att full ersättning utgår till ägare av rovdjursskadade djur och att skyddsjakt på rovdjur ska kunna bedrivas i förebyggande syfte för att kunna undvika attacker på tamdjur.
mot · H3022410 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ompröva fördelningen av kultursamverkansmedlen enligt en fördelningsnyckel som bättre avspeglar dagens kulturaktiviteter ute i landet och tillkännager detta för regeringen. beslutade om nationella kulturpolitiska mål. infördes den s.k. kultursamverkansmodellen. 2015 är det 1,2 miljarder, vilket motsvarar av statens kulturbudget som fördelas enligt kultursamverkansmodellen. fördelar verksamhetsbidrag till regionernas kulturverksamhet utifrån sju prioriterade verksamhetsområden. Anslaget baseras på inlämnade kulturplaner från respektive region/län som sedan själv fördelar anslaget. Detta sker i alla län utom . Bidragen är naturligtvis en viktig del av finansieringen av kulturverksamheten ute i landet. Statistik från visar på mycket stora regionala skillnader mellan olika regioner i , och att kultursamverkansmodellen inte bidragit till att utjämna dessa skillnader. Varje län/region i lägger ner mycket möda på att i samverkan med kommunerna, det professionella kulturlivet och det civila samhället, ta fram ambitiösa kulturplaner. Många län, exempelvis Jönköpings-, har gjort stora investeringar i kulturinstitutioner. i , konst- och designmuset Vandalorum i t.ex. Satsningarna har rönt nationell och internationell uppmärksamhet och gjort det möjligt att utveckla bra samarbeten med nationella och internationella kulturinstitutioner. I rapporten – styrning och bidragsfördelning, 2013:2 konstateras att den statliga styrningen är stark men att det regionala och kommunala inflytandet har ökat. Det har också medfört en ökad medvetenhet på regional nivå om prioriteringar. Generaldirektör konstaterar också att någon större omfördelning av anslaget ej skett. har en positiv inställning till kultursamverkansmodellen och anser att det är mycket väsentligt att hela landet har ett aktivt kulturliv och en fungerande infrastruktur inom kulturområdet. Vi anser att den statligt finansierade kulturen måste nå ut till hela landet och till de prioriterade målgrupperna i enlighet med kulturpolitiska mål. Vi kan också konstatera att någon omfördelning av tidigare fördelning av medel ej skett i någon större utsträckning. Samma orättvisa fördelning mellan länen när det gäller statligt stöd kvarstår dessvärre. Gapet mellan statens satsningar och regionernas satsningar har också ökat. Vi hemställer att ställer sig bakom det som anförts i motionen och tillkännager detta för regeringen. Per Lodenius (C)
mot · H3022411 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen när det gäller förbud mot trakasserier och mobbning och tillkännager detta för regeringen. Mobbning och trakasserier är ett allvarligt samhällsproblem. Det är något som pågår såväl i skolor som på arbetsplatser. Mobbningen har väl tyvärr alltid funnits, och alltid varit ett dåligt sätt att kommunicera mänskliga relationer. Mobbningen har skiftat form i takt med att samhället utvecklats. Inte minst har den tekniska utvecklingen påverkat. sker ofta mobbning och trakasserier med internet eller mobiltelefon som ett verktyg av de som mobbar. Den explosionsartade utvecklingen på olika sociala medier, har medfört att de för många, särskilt bland unga, blivit en av de viktigaste formerna för kommunikation och interaktion kompisar emellan. Detta gör pressen ännu tyngre för den som drabbas, och den gör att man aldrig känner sig fri från förtrycket. Den utsatte hamnar i än mer traumatiska situationer och det utvecklas till och med ibland till så outhärdliga former att offret tar sitt liv. Många av de brott som begås i samband med det som kallas mobbning eller trakasserier är redan straffbelagda, till exempel som misshandelsbrott. Det finns dock inte någon samlande term i lagstiftningen som när det till exempel gäller kvinnofridsbrottet som är en samlande benämning på ett antal brott. En enhetlig och samlad lagstiftning mot mobbning och trakasserier skulle bland annat på ett bättre sätt kunna koppla ihop olika former av trakasserier och ge en helhetsbild av det brott som begåtts. Detta skulle i sin tur kunna leda till ett högre straffvärde än om man bara ser till de enskilda brotten. Det skulle också vara en tydlig markering av hur allvarligt lagstiftaren ser på företeelsen. Vi menar att lagstiftningen inte är tillräckligt entydig och samlad på området kränkande behandling, trakasserier och mobbning och att en översyn bör göras om möjligheter för en samlad och stark lagstiftning i dessa frågor.
mot · H3022412 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera lagstiftningen om sjöfylleri och tillkännager detta för regeringen. För många är båtlivet en viktig del av semester och avkoppling. Sommarens skärgårdsutflykter är härliga, oavsett om de sker i en enkel öppen båt med kaffekorg, eller i en större båt med möjligheter till övernattning och matlagning. Ett rikt skärgårdsliv är också viktigt för fastboende öbors möjligheter att leva och verka i denna typ av glesbygd. Det svenska båtlivet spänner över alla samhällsklasser och omfattar många varianter, men med det gemensamt att en förkrossande majoritet av fritidsskepparna tar ett stort ansvar för säkerhet, trivsel och miljö. För den som saknar egen erfarenhet kan det vara lätt att tankemässigt koppla samman framförande av båtar med bilkörning, men skillnaderna är stora. På vägen möter man långtradare i /h på en halvmeters avstånd och reaktionerna måste vara blixtsnabba när ett barn springer ut i gatan efter en boll. Säkerhetsutmaningarna på sjön är annorlunda, om än i många stycken mer betydande än de på vägen. Variationer i väder och vind och allt annat som påverkar förutsättningarna för att man säkert ska kunna framföra sin farkost kräver kunskap och omdöme. Något man samlar på sig och i samverkan med andra. Det är inte alldeles självklart att en strikt promillegräns stärker säkerheten till sjöss. Det är heller inte alldeles självklart att en sådan gräns ska vara samma som den för bilkörning. Regeringen bör därför utvärdera sjöfyllerilagen utifrån dessa förutsättningar.
mot · H3022413 · 2015-10-06 00:00:00 — Förändrad roll för Systembolaget ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra Systembolagets roll och tillkännager detta för regeringen. har en tradition av en strikt och ansvarsfull alkoholpolitik. En komponent i alkoholpolitiken har varit Systembolagets monopol på försäljning av alkoholdrycker. I praktiken har detta monopol förlorat en stor del av sin mening i och med EU-medlemskapet och mer liberala införselregler. Det är fullt lagligt att beställa alkoholdrycker från nätbutiker, så länge svenska alkoholskatter betalas. Intresset för mat och dryck av hög kvalitet blir allt större i vårt land. Vi har en stolt tradition att falla tillbaka på när det gäller produktion av livsmedel och har drycker blivit en allt viktigare del i detta. Svenska tillverkare vill kunna sälja sina produkter på gårdarna, men det finns en oro att detta inte är förenligt med den svenska statens undantag från europeisk rätt vad beträffar alkoholmonopolet. Dagens förbud för privata företag att sälja alkoholhaltiga drycker är ett hinder mot nya idéer om hur svenskarnas intresse för mat och dryck kan utvecklas. Systembolagets roll bör förändras till att bli ett tillstånds- och kontrollorgan för försäljningen av alkoholhaltiga drycker i , men att själva försäljningen kan ske genom privata företag. Den som vill öppna en vinbutik ska kunna söka tillstånd till detta av Systembolaget som också kan erbjuda utbildning och rådgivning vad beträffar de regler som gäller för försäljning av alkoholdrycker. Det bör utredas om detta kan göras inom ramen för våra övergripande alkoholpolitiska mål. Företagare och anställda i privata företag är varken bättre eller sämre på att följa lagen än anställda på myndigheter eller i statliga monopolföretag, men att separera ut tillsynen från utförandet är en åtgärd som kan stärka kvaliteten i arbetet med att tillhandahålla dryckerna i enlighet med lagen. Risken att förlora sitt tillstånd för alkoholförsäljning gör också företagens incitament att följa lagen mycket starka.
mot · H3022414 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS) och tillkännager detta för regeringen. Lagen om anställningsskydd fastställer en turordning för vem som ska bli uppsagd när neddragningar blir nödvändiga. Den som varit anställd längst har det starkaste skyddet, och den som varit anställd kortast är den första som blir uppsagd. Detta är naturligtvis mycket orättvist. Ofta eftersträvas jämlikhet och utjämning mellan den som har och inte har, men på arbetsmarknadsområdet är det tvärt om. Den som redan har haft jobb länge och därmed hunnit skaffa sig kunskap, kontakter och a-kassa skyddas på bekostnad av den som inte ännu lyckats ta sig in och visa vad man går för. Detta gör att arbetsmarknaden fungerar dåligt. Främst för unga och nyinflyttade förstås, men även för dem som är väletablerade genom att turordningsreglerna hindrar folk från att byta jobb, eftersom man då hamnar ”sist in” på en ny arbetsplats. Det är dålig samhällsekonomi om en människa stannar kvar på ett jobb som man vantrivs på och där man inte får utlopp för sin fulla kapacitet. Dels för att man riskerar att utveckla ohälsa, dels för att det hindrar rätt person från att vara på rätt plats, vilket påverkar näringslivets utveckling negativt.
mot · H3022416 · 2015-10-06 00:00:00 — Utveckling av järnvägen för tillväxt i län ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att utveckla järnvägskommunikationerna i län för att säkra konkurrenskraft samt vidga arbetsmarknadsregionerna och tillkännager detta för regeringen. God tillgänglighet är en förutsättning för att län ska kunna växa och utvecklas. Det ger en ökad rörlighet på arbetsmarknaden, bättre service, utvecklar företagandet och ger bättre möjlighet för studier, boende och upplevelser. En god tillgänglighet ökar våra möjligheter att kunna möta den globala konkurrensens krav på kunskapsdriven tillväxt. Stora och robusta arbetsmarknadsregioner är en förutsättning för utveckling och välstånd. Det kräver förbättrade möjligheter att arbetspendla inom länet och till grannlänen, det vill säga att göra längre resor . Istället för att främja tillväxt är det ett faktum att infrastrukturen begränsar sydöstra möjligheter. Jämfört med standarden i i övrig finns stora luckor i infrastrukturen. Begränsningarna minskar möjligheterna att dra fördel av läget nära och påverkar också den interna dynamiken inom regionen. Transportsystemet i län ska också vara hållbart ur ett miljöperspektiv. Därför ska andelen resor med kollektivtrafik öka liksom användningen av alternativa fordonsbränslen. Nuvarande transportsystem har dock stora brister som inte är förenliga, vare sig med de transportpolitiska målen för funktion och hälsa, eller med länets egna mål för att nå positiv utveckling i regionen. Den mest effektiva och rationella kollektivtrafiken är järnvägen. är järnvägsnätet både glest och av låg kvalitet och skillnaderna i järnvägstillgänglighet i län jämfört med övriga är oroande. I såväl norra som södra länet är universitetsorterna viktiga motorer för utvecklingen. Det förutsätter en bra kontakt med i norr och mellan , och i söder. Järnvägarna i östra måste ha en sådan standard att det går att förena snabba persontåg med både pendeltågstrafik och godstransporter. Att arbeta på tåget som man snabbt förflyttar sig i ett län med stora geografiska avstånd är en förutsättning för att kunna bo och verka länsövergripande. Inte minst Linnéuniversitetet, med campus både i och i , ställer krav på korta restider. Att sänka restiden med från dagens och från närmare till är både möjligt och realistiskt men framför allt nödvändigt för att öka möjligheten att arbetspendla. Det är inte rimligt att de främsta förbindelserna genom länets kommuner är oelektrifierade banor med restid som helt saknar förutsättningar att konkurrera med bilen. Banorna är regeringens ansvar och ingår i den nationella transportplanen. De har avgörande betydelse för att förstora arbetsmarknadsregionerna och med det öka förutsättningarna till sysselsättning och utveckling i län och sydöstra region. I den befintliga infrastrukturplanen saknas det krafttag för att möta en infrastrukturmässigt eftersatt del av landet till en, med nationella mått mätt, hanterbar kostnad. Vi vill att regeringen förbättrar järnvägskommunikationerna i län för att säkra regionens konkurrenskraft och vidga arbetsmarknaden.