mot · H3023223 · 2015-10-06 00:00:00 — Alldeles för få personer får dock tillgång till sådan praktik, och målet bör vara att så många som möjligt av dem som inte snabbt får arbete, istället har möjlighet till kortare praktik med svenskinlärning. Därtill föreslås i denna budget att introduktionsjobben breddas även till nyanlända flyktingar, som därmed kan fortsätta att lära sig svenska i anslutning till arbetsplatsen. Snabbare validering av nyanländas kompetens Många som kommer till har såväl utbildning som lång arbetslivserfarenhet. Inte sällan i yrken som vi ser ett stort behov av i , som läkare, ingenjörer och andra specialister. Enligt en inventering från Arbetsförmedlingen hade 2014 över 10 000 flyktingar inom etableringsuppdraget en längre eftergymnasial utbildning, många av dem inom bristyrken. har det talats om att valideringen av dessa människors meriter ska påskyndas, men i grunden är principen enkel. Processen ska börja vid ankomst, med inventering av kompetenser, och ansvaret finnas hos . De myndigheter, främst högskolorna, som i nästa steg snabbt får uppdraget att validera och komplettera dessa kompetenser ska ha resurser och personal som möjliggör en snabb process. Snabbare validering av utländsk kompetens kan bland annat ske genom bättre information på digitala medier och genom att i högre grad involvera universitet och högskolor. I den mån det handlar om yrken som kräver legitimationer behöver också handläggningen av sådana ske snabbare än . Möjligheten att använda EU:s gemensamma regelverk som standard för validering av utländska sjukvårdsutbildningar bör undersökas. Liknande metoder behöver också utarbetas för att bättre validera andra eftergymnasiala utbildningar än de på universitetsnivå. Parallellt med att valideringen görs fordras också tät kontakt med arbetsgivare och arbetsmarknad. Det viktiga med valideringen är att klarlägga vad en människa kan och behärskar, inte att på detaljnivå undersöka skillnaderna mellan svenska och utländska universitets- och högskolekurser. föreslår att ökade resurser läggs på validering, genom stöd till validering av reell kompetens, resurser till UHR, stöd till branscher för validering och studievägledning. Den största kompetensen för att validera kunskaper ligger hos högskolorna. Vi avsätter därför ytterligare medel, utöver regeringens satsning, för deras valideringsinsatser. Totalt innebär satsning på snabbare validering en resursförstärkning om . Utökning av kompletterande utbildningsplatser Invandrare med akademiska utbildningar kan ofta inte använda sig av sin utbildning inom till exempel medicin, teknik eller liknande på grund av att språk eller landspecifik kompetens är begränsande. Det är en stor vinst för samhället om dessa kan få sin utbildning kompletterad med tilläggsutbildningar. Ändå får mycket få personer möjlighet att ta del av dessa kompletterande utbildningar. Vi satsar därför 130 miljoner på ytterligare 665 platser inom kompletterande utbildning för högkvalificerade nyanlända. Utifrån behov samt vilken kunskap och vilka kompetenser de nyanlända har kommer vi att förstärka denna satsning ytterligare . Det ska alltid löna sig att gå upp i arbetstid. och Alliansen införde därför en jobbstimulans i etableringsersättningen, som innebar att en nyanländ kunde arbeta utan att förlora sin etableringsersättning. Det minskade trösklarna till arbetsmarknaden och gjorde det mer lönsamt att arbeta. Svensk integrationspolitik måste bli mer kostnadseffektiv och förbättra jobbintegrationen. Regeringen föreslår istället ett integrationspaket som ökar kostnaderna för integrationen ytterligare. Dessa utgiftsökningar finansieras delvis genom att ta bort jobbstimulansen i etableringsersättningen. Regeringens integrationspolitik gör alltså integrationen dyrare och drivkrafterna att arbeta svagare. föreslår i stället att jobbstimulansen i etableringsersättningen återinförs. Jobblinjen måste gälla redan från det att man anländer till . Alla som skaffar sig ett jobb ska kunna bli arbetskraftsinvandrare. måste den nyanlända vänta hen kan byta spår från asylsökande till arbetskraftsinvandrare. Genom att möjliggöra spårbyte från dag ett kan nyanlända med tillräcklig kompetens för att ta sig in på arbetsmarknaden snabbare integreras. Satsning på intensivkurser i svenska För de som kommer till som barn, med eller utan sin familj, är det viktigt att fånga upp viljan att lära sig språk och även ta igen eventuella förlorade skolår. Nyanlända barn, och deras föräldrar, ska ha möjlighet att på kortast möjliga tid ta steget in i det svenskspråkiga utbildningssystemet, och i förlängningen det svenska samhället. Ska barn och unga kunna ta del av såväl utbildning som information och nyheter samt kunna delta i en social dialog krävs det tidiga insatser. Därför vill införa en nationell satsning på språkklasser för alla nyanlända barn. Nyanlända barn ska ges tillräckligt stöd för att snabbt lära sig språket genom en särskild introduktion för nyanlända med intensiv språkundervisning i svenska med fler och specialanpassade lektioner. Utbildningen ska bekostas av staten och finnas tillgänglig i alla kommuner. Det kommer innebära att fler lärare också behöver ta del av särskild språkpedagogik. avsätter för detta ändamål, främst till ökad undervisningstid, vidareutbildning och rekrytering av speciallärare, men också insamling och utveckling av pedagogik. Bättre och billigare bostadssituation lider av bostadsbrist. Detta försvårar integrationen och innebär stora utmaningar lokalt. Dessutom bor just nu tusentals människor kvar på dyra upphandlade asylboenden utan sysselsättning, trots att de fått uppehållstillstånd och borde kunna påbörja sin etablering i . Det krävs stora och långsiktiga reformer för ett ökat bostadsbyggande, se avsnitt 5.7. Men för att bostäder tillräckligt snabbt ska kunna växa fram krävs också kortsiktiga satsningar på att mobilisera fler boenden, modullägenheter, tillfälliga bygglov och att kommunerna med statligt stöd ska kunna gå in som garant och underlätta för nyanlända att få hyreskontrakt hos privata hyresvärdar. är det uppenbart att stora besparingar kan göras på boenden för flyktingar. Det gäller generellt för de vuxna, med och utan familj, som kommer till och där i sina upphandlingar av tillfälliga boenden har ett tak på , motsvarande en månatlig hyra per person på , strax under nivån för snitthyran för en trerumslägenhet i . I regel har boenden varit billigare än så, men restriktioner på hur upphandling kan bedrivas, och en stelbent organisation, har lett till att i många fall inte har möjlighet att pressa priserna. Inga av dessa resurser kommer flyktingen till godo utan är en ersättning direkt till de företag som tillhandahåller boenden. Här kommer det krävas ett systematiskt arbete för att få ned boendekostnaderna, och taken för ersättning . Stödboende och schabloniserad ersättning En av de största kostnaderna för flyktingmottagandet är boende för ensamkommande barn. De flesta placeras i HVB-hem, som kostar per person och dag. Totalt väntas kostnaden för de ensamkommandes boende öka från 2015 till 2019. Dessa hem är generellt dåligt anpassade till barnens och ungdomarnas behov. De är i grunden konstruerade för personer med mycket svår problematik och stort stödbehov. HVB-hemmen är därför ineffektiva eller till och med skadliga ur integrationssynpunkt. var det första parti som föreslog att de flesta som bor på HVB-hem istället bör ges möjlighet att bo på så kallade stödboenden, gemensamhetsboenden där de boende har löpande tillgång till hjälp och stöd från vuxna men inte samma strikt organiserade miljö och krav på handläggning som på ett HVB-hem. Det skulle dels förbättra kostnadskontrollen i de aktuella systemen och dels förbättra situationen för de ensamkommande. Utöver det föreslår att kommunernas ersättningar för ensamkommande schabloniseras i syfte att bidra till ökad kostnadskontroll och ökad transparens. Dessa reformer väntas leda till följande besparingar: Kostnadsbesparingar av förslag till billigare och bättre boenden för ensamkommande. Besparingarna stiger gradvis över perioden i takt med att fler ungdomar kan placeras i stödboenden, men också på grund av att ersättningar betalas ut med fördröjning. Utökad placering hos närstående Dagens regelverk innebär att det är för svårt att placera ensamkommande hos närstående som inte är vårdnadshavare. Det kan exempelvis handla om släktingar eller nära vänner. Barnens bästa måste komma i första rummet och därför är det viktigt att regelverket inte allvarligt försvårar möjligheten att få sitt första boende i ett nytt land hos någon man faktiskt känner. Många ensamkommande har någon närstående i och placeras den nyanlände ofta i samma kommun som denna person, men alltför ofta i ett HVB-hem. En översyn av socialtjänstlagen är därmed nödvändig, i syfte att underlätta placeringen av ensamkommande minderåriga i trygga miljöer hos närstående i . måste de hem där de ensamkommande placeras noggrant bedömas för att garantera deras kvalitet och trygghet. Reformeringen av socialtjänstlagen och en utökad placering i familjehem bedöms leda till en besparing på . 5.6 Utbildning till jobb Vi behöver kunna erbjuda våra elever likvärdighet och kvalitet, från pedagogiken i förskolan till de högre kurserna på gymnasiet, i såväl stad som landsbygd. Föräldrars rätt att välja skola är centralt för att stärka skolans utveckling, liksom skolans möjlighet att stärka jobbchanserna – där teoretiska och praktiska utbildningar båda har en viktig roll. Personer som inte ges det stöd som krävs för att lyckas i skolan är överrepresenterade bland arbetslösa. En välfungerande skola är därför också ett viktigt verktyg i kampen mot utanförskap och för ett inkluderande samhälle. Läraren och dess kompetensutveckling är nyckeln till att stärka skolan. Metoderna för kunskap och kreativitet måste utvecklas i takt med aktuell forskning och teknik. En väl fungerande för-, grund- och gymnasieskola är grunden för en högre utbildning i världsklass och konkurrenskraftiga jobb. För att vara en världsledande kunskapsnation måste vi vässa spetsen i svensk utbildning och forskning och bedriva den i nära samarbete med näringslivet. Dagens skola lägger grunden för morgondagens innovationer, nystartade företag och kompetenta arbetskraft. strävar efter en likvärdig skola i hela landet. är ett decentralistiskt parti som anser att beslut tas bäst så nära människan som möjligt. Vi vill därför att kommunerna även fortsättningsvis ska ha ansvaret för skolan. Den bristande likvärdigheten som finns löses inte av att skolan förstatligas. Om kommunerna tar ansvar och följer de styrdokument som finns för skolan finns det goda möjligheter till en likvärdig skola. Däremot ser vi ett behov av en översyn av kommunernas ansvar och huruvida de lever upp till kvalitetskraven, detta då det finns kommuner som brister i kvalitetshänsyn. Utveckla valfriheten istället för att avveckla den värnar och vill utveckla valfriheten för elever, föräldrar och lärare. Det behöver bli lättare att välja förskola och skola. Trots att tillsammans med Alliansen förenklat valfriheten och gjort den mer tillgänglig gör många elever och föräldrar fortfarande inte ett aktivt val. Det är ett hot mot kvaliteten, likvärdigheten och alla elevers rätt att välja skola. För är en kvalitativ och likvärdig skola en självklarhet oavsett var i landet man bor. Vi är också tydliga med att valfriheten för föräldrar och elever behöver utvecklas, inte avvecklas. vill införa ett krav på att kommuner som planerar att lägga ner en skola först ska undersöka om det finns en annan aktör, ett företag eller ett föräldrakooperativ till exempel, som skulle vilja ta över verksamheten. Detta är inte minst en viktig fråga på landsbygden, där skolan ofta är navet i bygden. Försvinner skolan försämras även förutsättningarna för annan service på orten. De förslag som regeringen driver och utreder, om att montera ned möjligheten att välja skola, inskränker människors valfrihet och försämrar utvecklingsmöjligheterna för den svenska skolan. Vi vill istället åtgärda de brister som finns i dagens system och försvara rätten att välja och göra valfrihetssystemet mer hållbart. Läraren – det viktigaste verktyget Skolan ska utgå från eleven, och läraren är det viktigaste verktyget för elevens rätt till kunskap och utveckling. ser därför ett stort behov av att höja läraryrkets status, med en bra och utmanande lärarutbildning knuten till forskning, fristående lärarutbildningar, kontinuerlig och systematisk kompetensutveckling, kollegialt lärande samt mindre detaljstyrning. Det behövs även tydliga karriärvägar, bra skolledare som leder det pedagogiska utvecklingsarbetet, klassrumsnära forskning och en digitaliserad skola. Svenska lärare får enligt mindre kompetensutveckling än lärare i andra länder. vill därför säkerställa att lärare fortlöpande får den kompetensutveckling, med fokus på kollegialt lärande, undervisningsskicklighet och de ämneskunskaper som läraren behöver. vill därför ta inspiration av förslag om att införa ett , och inrätta ett svenskt nationellt med som huvudman. vill att kommunerna även fortsättningsvis ska ha ansvaret för skolan. ser vi ett stort behov av ett tydligt och utökat statligt ansvar för hur lärare och skolledare kontinuerligt under sin karriär ska utvecklas och fortbildas. Lärare och skolledare ska vara garanterade en kvalitativ och relevant kompetensutveckling. Utöver ett nationellt institut vill , som ytterligare ett led i att säkerställa goda villkor för våra lärare, införa en statlig kompetensutvecklingsgaranti. En sådan garanti stärker lärarens möjlighet att ta del av klassrumsnära fortbildning och utvecklas i sin profession. Både ur ett pedagogiskt och ett ämnesspecifikt perspektiv. Vi tror fortfarande starkt på det kommunala huvudmannaskapet för skolan men det krävs ett nationellt grepp om lärarnas fortbildning. Det kan inte bara förekomma i de kommuner som väljer att prioritera frågan. Därför avsätter vi 111 miljoner och därefter 2017-2019, för en nationell satsning på lärares kompetensutveckling. I detta ingår medel för ett svenskt . Högre status kräver högre löner I de länder där man presterar högt i internationella mätningar har lärarna högre löner än i och tydligare karriärmöjligheter. Lärarlönerna är relativt låga i . Däremot är ett av de som har en lärartäthet på som är över snittet. vill istället för mindre klasser i höja lärarens kompetens, då läraren är den mest avgörande faktorn för elevens framgång. Att satsa på sin yrkesroll och höja sin kompetens ska löna sig. Lönen borde vara starkare knuten till kompetens, bra lärare ska ha bra betalt. vill att tydliga karriärvägar ska finnas för både lärare och skolledare och vill därför bland annat utöka antalet förstelärare som i sin tjänst ska handleda och coacha nyexaminerade lärare samt öppna upp för tjänster som kombinerar undervisning i grund- och gymnasieskolan med forskning och samarbete på universitetsnivå. Vi avsätter för fler förstelärare och höjda lärarlöner, varav 26 miljoner för en riktad satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden. För att vara en skola som ligger i framkant och som ser till varje enskild elevs behov måste vi dra nytta av den moderna tekniken. Det digitala perspektivet ska inkluderas i alla delar av utbildningsväsendet. Digitala hjälpmedel i klassrummet höjer skolresultatet när de används rätt. Studier visar att elever med de rätta digitala hjälpmedlen fortare kan lära sig att läsa och skriva och kan vara till nytta för personer med inlärningssvårigheter. Det digitala lärandet måste bli en naturlig del av elevers undervisning. Den digitala tekniken har öppnat upp för nya undervisningsmöjligheter likt fjärrundervisning. Bristen på lärare i allmänhet, och på verkligt bra lärare i synnerhet, är ett stort problem. Ett problem som ibland kan vara mer påtagligt för skolorna på landsbygden. Skolan är i många fall navet i bygden och alla elever har rätt till en skola inom rimligt avstånd – men det får aldrig vara på bekostad av kvaliteten. Vi ser fjärrundervisning som avgörande för landsbygdsskolornas överlevnad. Skickliga och kompetenta lärare i så väl landsbygd som i storstadsregioner kan genom fjärrundervisning delges fler. menar att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen och att kommunala och fristående skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad under samma förutsättningar som statliga skolor. Genom fjärrundervisning skulle kompetens kunna delas över hela landet och lärare skulle kunna fördela sin tjänst på flera skolor utan att själva behöva åka mellan de olika skolorna. Fjärrundervisning bidrar till likvärdighet, stärker kvaliteten och ökar tillgängligheten. föreslår därför att ytterligare 4 miljoner avsätts för att sprida användandet av fjärrundervisning. Utbildning ska leda till jobb. Vårt utbildningssystem behöver svara på arbetsmarknadens efterfrågan på kompetent arbetskraft och elevens rätt till en utbildning som leder till jobb. Vi behöver ett utbildningsväsende som i större utsträckning samverkar med samhälle och näringsliv så att utbildningar, såväl akademiska som praktiska, blir mer verklighetsnära och relevanta för arbetsmarknaden. Vidare ska det entreprenöriella lärandet vara ett naturligt förhållningssätt genom hela utbildningssystemet då eleven blir bättre på att fatta beslut, kommunicera och samarbeta. vill se en ökad betoning på entreprenöriellt lärande. Initiativ som Ung Företagsamhet, UF, måste i högre grad utvecklas och bli en del av skolans verksamhet i både grund- och gymnasieskola. Det är viktigt att man även som vuxen kan utbilda sig, såväl på gymnasial nivå som på högskolenivå. Möjligheter har också öppnats för att vuxna ska kunna genomgå lärlingsutbildning. I avsnitt 5.2 beskrivs närmare hur vill se en förändrad lärlingsutbildning, där de tilltänkta arbetsgivarna får en större roll i utvecklingen och genomförandet av utbildningen genom så kallade lärlingsråd. återinförde i alliansregeringen lärlingsutbildningarna i . Regeringen har valt att avbryta och Alliansens satsning på fördubblade lärlingsersättningar. Det riskerar att göra lärlingsutbildningarna mindre attraktiva. föreslår därför att fördubblingen av lärlingsersättningen genomförs. Därtill motsätter sig regeringens föreslagna sänkning av anordnarbidraget för lärlingar. Yrkeshögskoleutbildningarna är ett bra exempel på utbildningar som utvecklats i samverkan med presumtiva arbetsgivare. Företagen förses med kompetent arbetskraft och deltagarna får en utbildning som i hög grad leder till arbete. vill att yrkeshögskoleutbildningarna byggs ut ytterligare. vill även att det ska bli lättare att ansöka om och bli beviljad möjlighet att bedriva yrkeshögskoleutbildning . Utbildningsanordnarna beviljas anslag över upp till två utbildningsperioder. Perioderna sträcker sig från och uppåt. Majoriteten av utbildningarna är . Företagens behov av kontinuitet och framförhållning när det gäller kompetensförsörjning är stort. I synnerhet kräver vissa industrirelaterade YH-utbildningar stora investeringar i till exempel maskinparker och processlabb. Det finns vissa utbildningar som det inom överskådlig tid kommer att finnas behov av. Det är viktigt att kan möta upp det behovet. För att kunna räkna hem investeringar i dyr utrustning krävs en längre tidshorisont för anordnaren. Det är inte rimligt att vara tvungen att välja karriär i tidig ålder, men dagens utbildningssystem är uppbyggt efter just det. För att fler ska kunna arbeta längre måste det bli lättare att byta karriär. Valen som görs under gymnasieåren ska inte vara cementerade. Det ska vara möjligt att gå från praktiska utbildningar till teoretiska och vice versa. Vi vill därför införa ett basår till på samma sätt som för högskolan, exempelvis som tekniskt basår, så att det är möjligt att gå till trots en teoretisk bakgrund. Det behöver i sig inte betyda utan beror på vilka kurser som saknas för behörighet till . Medel för detta avsätts inom ramen för anslaget för statligt stöd till vuxenutbildning. Fler platser på folkhögskolor Folkhögskolor runt om i hela bidrar också med värdefulla utbildningsinsatser. Inte minst är folkhögskolor bra på att motivera elever att fortsätta studera efter avslutad kurs eller program inom folkhögskolan. De som påbörjat en bildningsresa genom studiemotiverande folkhögskolekurser ska också ha möjlighet att gå vidare och fortsätta sina studier i folkhögskolan. föreslår i denna budget att ökade medel tillförs folkhögskolan. För att kunna tillgodose vissa branschers skriande behov av kompetent arbetskraft vill se över möjligheterna att inrätta branschskolor. De bör utformas i nära samverkan med arbetsmarknaden och samla olika yrkesutbildningar under ett och samma tak. finns flera smala branscher, som exempelvis billackering och slakteri, vars arbetskraft är svår att hitta i . Genom att inrätta branschskolor skulle det kunna byggas upp ett kluster av företag och kompetens runt branschskolan. Skolan utgör då ett kunskapscenter för forskning och kompetensutveckling och bistår med den senaste tekniken och metoderna samt utformas i nära samverkan med branschen. Eleven skulle tillbringa delar av utbildningen på branschskolan och övrig tid på praktikplats samt på den lokala skola där grundutbildningen genomförs. Detta skulle också kunna vara ett sätt för regioner att profilera sig. Branschskolor kan finnas på gymnasienivå men även erbjuda utbildningar på yrkeshögskolenivå, bistå med förberedande kurser för yrkeshögskola, vuxenutbildning och erbjuda kompetensförstärkning till yrkeslärare. Det är angeläget med en bredd bland yrkesutbildningarna. Yrkesvux syftar till att motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning och att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Yrkesvux har därför kommit att bli en viktig komponent för arbetslivets kompetensförsörjning och utbildar till många yrken där det nu råder brist på personer med rätt kompetens. Vi anser att det är viktigt med fortsatta förstärkningar för fler platser. För att leva upp till arbetsmarknadens krav på kompetent arbetskraft och ge eleverna den utbildning de har rätt till måste de yrkesteoretiskt tunga programmen på gymnasiet som exempelvis El- och Byggprogrammet, blir mer effektiva och arbeta närmare framtida arbetsgivare. Istället för, som , teori och arbetsförlagd praktik, vill vi se en reformerad utbildning där på gymnasiet innehåller större inslag av praktik än och de två sista på arbetsplatsen där de praktiska inslagen växlas upp. Så stärker vi den praktiska kunskapen och förbättrar förutsättningarna att komma i jobb efter avslutad examen. Branschen ska vara med från dag ett till dess att eleven håller sitt yrkesbevis i handen. föreslår i denna budget att resurser motsvarande 5 000 platser tillförs. En högre utbildning av världsklass Utbildning berikar både samhälle och individer. Tillgång till högre utbildning av god kvalitet i hela landet ökar människors möjligheter till jobb och trygghet, som det gynnar näringslivet och vår gemensamma välfärd. En samverkan och en nära koppling mellan den högre utbildningen och omgivande samhälle är därför av största vikt. ser gärna att det resursfördelningssystem som tillämpas för den högre utbildningen i än högre grad premierar hög kvalitet, men också samverkan och öppenhet mot det omgivande samhället. Det är också viktigt att universitet och högskolor ges förutsättningar att kunna fatta långsiktiga beslut. Vi är därför kritiska till att regeringen tar bort den inriktning mot fördelning av anslag efter kvalitet som och Alliansen tidigare baserat anslagsfördelningen på. verkar för att lärosätena blir mer autonoma, finns i hela landet och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. En bra start i Alla elever har rätt till en skolgång som är anpassad efter elevens förutsättningar, oavsett om eleven har svenska som modersmål eller något annat språk.