ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3022984 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utjämna risktagandet i företagande så att det blir oberoende av var i landet företaget är beläget och den därför skiftande kreditvärderingen och tillkännager detta för regeringen. Vårt lands välstånd är beroende av att människor är företagsamma och arbetar. Företagsamma människor som skaffar sig själva och andra arbete i växande företag behövs över hela landet. För att kunna expandera företag behövs ett fungerande kreditväsende. Som det är agerar kreditinstituten olika gentemot sina kunder beroende på var i landet den verksamhet som är i behov av kredit är belägen. Om man bedriver sin verksamhet i en stad eller tätortsnära kan man ofta belåna med 90–av fastighetens värde/kostnad som säkerhet. Är man däremot belägen på landsbygd, ej i större stad eller tätortsnära, får man normalt begränsa sin belåning till på samma fastighets värde. Denna värdering är i sig själv riktig och utgår från värdet av en tom lokal utan verksamhet med respektive belägenhet. Bekymret för den som vill expandera sin verksamhet och densamma är belägen på ett sådant ställe att fastigheten har ett lågt belåningsvärde, blir då att man i jämförelse med om man haft en mera tätortsnära lokalisering i högre grad måste pantsätta annan egendom för att komma i åtnjutande av en kredit med i övrigt rimliga villkor. Detta i sin tur leder till att ett företag med kreditbehov förlagt till landsbygd i högre grad än andra får riskera t ex sina familjers egendom och annan kreditvärdig egendom. Behovet av initiativrika människor som omsätter idéer i företagsamhet är lika stort över hela landet. Det finns därför skäl att verka för att risktagandet i företagandet minskar i syfte att fler företagsidéer förverkligas. En väg att gå i syfte att utjämna risktagandet i företagandet, oberoende av var företaget är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen, vore att utreda möjligheten att låta de ur kreditvärderingssynpunkt sämre lokaliserade företagen kunna använda en upparbetad och obeskattad vinst i företaget som del i sin investering. Incitamenten är fortfarande de rätta, vinst är en förutsättning för uthålligt företagande och investering, men man skulle därmed utjämna den belägenhetsnackdel ett landsbygdsföretag har i kredithänseende. Givet att man på detta sätt utjämnar belägenhetsnackdelar skall självklart kreditbedömningen i övrigt grundas på företagets överlevnadsförmåga. Men med dagens tillämpning missgynnas ett i övrigt friskt och utvecklingsbart företag beroende på skiftande fastighetsvärden, en parameter som ligger utanför företagarens påverkan med mindre än att hela verksamheten flyttar. Det finns därför skäl att se över lagstiftning och regelverk enligt ovanstående i syfte att utjämna risktagandet i företagande oberoende av var i landet företaget är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen. Per Åsling (C)
mot · H302299 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta vidare med de förslag som har framfört i sin årsrapport (2015:05) och som framgår av motionen och tillkännager detta för regeringen. har i sin årsrapport (2015:05) framfört ett antal gemensamma ståndpunkter till regeringen. ● Behovet av harmonisering mellan länderna vid godkännande av växtskyddsmedel inom norra zonen och i vissa fall hela EU. ● Betydelsen av att hitta långsiktiga och rimliga lösningar för prövning och godkännande av allmänkemikalier och låggiftiga ämnen som växtskyddsmedel. ● Betydelsen av samordning mellan myndigheterna , Havs- och vattenmyndigheten och vid utformandet av vägledningar för prövning och tillsyn vid användningen av växtskyddsmedel, främst kopplat till skyddet av vatten. ● Behovet av bredare analyser där såväl företags- och samhällsekonomiska som miljö- och hälsomässiga konsekvenser tas fram. Detta som en komplettering till förslagen i den så kallade . Detta är intressanta förslag som riksdag och regering borde ta ad notam. Syftet med är att myndigheter och olika organisationer ska kunna ta ett helhetsgrepp på frågor som rör svenskt växtskydd och att detta ska kunna diskuteras ur ett perspektiv som skapar ömsesidig förståelse för olika särintressen så att såväl miljöns som produktionens behov kan värderas. Detta är en klok strategi som regeringen bör stötta och agera utifrån. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H3022990 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att se över möjligheten att tillskjuta medel för att alla Leaderområden ska få finansiering till Lokalt ledd utveckling –2020 och tillkännager detta för regeringen. fattade beslut om vilka områden som skulle premieras för att få del av medlen för Lokalt ledd utveckling (Leader) –2020. Av totalt 53 områden beviljades alla utom fem, vilket i praktiken betyder att Leader i , Leader Bergslagen, Leader Bergslag, Leader Sommenbygd och Leader /blir utan möjligheter att bedriva Lokalt ledd utveckling de kommande fem åren. Ovan nämnda områden omfattar 437 000 invånare i 31 kommuner i åtta län. Beslutet från minskar till stor del möjligheterna att bedriva landsbygdsutvecklingsarbete i de berörda bygderna och att hänvisa till att man kan söka medel från Landsbygdsprogrammet, länsstyrelserna eller de regionala strukturfondsprogrammen är inte argument nog. Det är en utopi att tro att lokal utveckling på landsbygden kan ske i tillräcklig omfattning utan Leaderområden. Det småskaliga arbetet med föreningar, byalag och organisationer som sker nära människor och som verkligen påverkar invånarna på daglig basis är inte prioriterat i dessa program. De bygger på större regionala eller nationella planer och prioriteringar och där står de små, lokalt viktiga frågorna inte så högt på agendan. I beslut om budgetfördelning ställs dessutom högre krav än det som EU rekommenderar, vilket gjort att fem Leaderområden inte fått finansiering. Dessvärre är beslutet kring budgetfördelning redan taget, men för att hela ska leva och för att alla Leaderområden ska få möjlighet att jobba med landsbygdsutveckling på lokal nivå, skulle det vara välkommet om regeringen kunde se över möjligheterna att bistå med den summa som fattas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H3022992 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i samverkan med och näringslivet i uppdrag att se över möjligheten att rusta upp inklusive samtliga tvärbanor och därmed skapa förutsättningar för nya och växande företag med fler jobb och tillväxt i inlandet och bidra till den globala klimatomställningen och tillkännager detta för regeringen. byggdes och sträcker sig mellan och . Anledningen till att den byggdes var att möjliggöra transporter av råvaror genom inland. har ett strategiskt läge, inte minst med hänseende till all den skogsråvara och de metall- och mineraltillgångar som finns belägna längs med järnvägen. Men på grund av en försämrad funktion bedrivs det på endast en begränsad trafik. Detta sedan det finns ett stort uppdämt underhållsbehov. Om inget görs riskerar järnvägens lönsamhet försämras. Styrelsen för , som på uppdrag från staten förvaltar , har i arbetsplanen lyft fram ett investeringsbehov i första steg på och för perioden –2025 äskat 3 miljarder från . En upprustad skulle kunna spela en stor roll för effektiva transporter och därmed än mer konkurrenskraftiga priser. Att förstärka skulle kunna avlasta både en framtida botnisk korridor och stambanan som är enkelspårig och även den i behov av upprustning. Det skulle ge ett extra 3:e spår som underlättar transporterna och minska sårbarheten vid eventuella störningar på stambanan. har betydelse för gruvnäringen, bland annat för transporter av insatsvaror som kalk. Men har också den växande nationella och internationella efterfrågan på klimatneutral och förnybar energi i form av biobränsle ökat banans strategiska läge ytterligare. Förutom att främja jobb och tillväxt kan järnvägen bli en viktig bricka i klimatomställningen och bidra till att når målet om en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Det är av stor vikt och ett nationellt intresse att det skapas förutsättningar för att bli den pulsåder genom inlandet som den har potential att bli för såväl persontrafik som godstransport. när den tidigare regeringen tillsatt förhandlingspersoner för infrastruktursatsningar i norra finns alla möjligheter att rusta upp banan ifråga. Det är vidare angeläget att ta ett samlat grepp, eftersom ansvaret ligger på flera myndigheter och . Genom en ordentlig upprustning med grundförstärkning så att banan klarar en bärighet på , och genom att öppna tvärbanor för trafik, kan mycket gods flyttas från landsväg till järnväg. Vi anser att regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med näringslivet se över möjligheten att rusta upp inklusive samtliga tvärbanor och därmed skapa förutsättningar för nya och växande företag med jobb och tillväxt i inland samt bidra till den globala klimatomställningen. Detta bör ges regeringen tillkänna. Per Åsling (C)
mot · H3022993 · 2015-10-06 00:00:00 — Forskning och rådgivning kring insjöfiske och vattenbruk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka forskning och rådgivning kring insjöfiske och vattenbruk samt samordna detta vatten- och miljöarbete med de nordiska länderna och tillkännager detta för regeringen. produktionsförmåga av mat utnyttjas allt sämre genom att åkrar och betesmarker läggs i träda, extensiva eller förbuskas. Produktionen av mjölk, nötkött och griskött minskar. Skogarnas avkastning av viltkött minskar även det genom de växande rovdjursstammarna av björn och varg. Här gäller det att vända utvecklingen genom nya riksdagsmål, en samlad livsmedelsstrategi, en bred kraftsamling mellan stat och näring, industri och handel, forskning och rådgivning med mera. Denna motion riktar in sig på de svenska insjöarnas rikedom av fisk och den stora potentialen för att öka produktionen och fångstuttagen. har 95 000 sjöar där våra fyra största sjöar svarar för av svenska insjöfisket som uppgick till 82,7 miljoner i första handelsledet. Det finns utvecklingspotential i insjöfisket. Fångsterna i det yrkesmässiga sötvattensfisket uppgick till totalt och ett värde i första handelsledet av . Motsvarande uppgifter för var respektive . De ekonomiskt mest betydelsefulla fiskarterna i det yrkesmässiga sötvattensfisket är gös, kräfta och ål. Värdet av gös uppgick till 33,2 miljoner, av kräfta till 29,4 miljoner och av ål till 6,9 miljoner. Motsvarande uppgifter för var för gös 26,5 miljoner, 29,0 miljoner respektive för kräfta och ål. Fångsten av gös uppgick år , av kräfta till och av ål till . Motsvarande fångster för var för gös , respektive för kräfta och ål. Hur mycket proteinbiomassa kan de svenska insjöarna producera och vad kan den användas till? Här är kunskapen för dålig och det bedrivs inte mycket forskning med den inriktningen . Brax, mört och övrig vitfisk borde ses som en slumrande resurs som borde kunna fångas i växande mängder och nyttjas till nya spännande ändamål. Många av landets sjöar är övergödda och påverkar negativt. Övergödningen har gynnat vitfisken som ökar belastningen genom att späda på övergödningen ytterligare. De tusentals ton vitfisk som finns i sjöarna skulle kunna användas som råvara till fiskmjöl och användas som foder i den ökade fiskodlingen som vi redan beslutat om. Detta skulle gynna såväl vattenmiljön som rovfiskarna gädda, gös och abborre som alla är värdefulla exportprodukter. Det är mycket som förenar de nordiska länderna vad gäller insjöfisket, och det arbete som sker i bör i så hög grad som möjligt ske med goda kontakter med de övriga nordiska länderna. I exporterar vi gädda, gös och abborre som vi importerar odlad fisk (hajmal m.m.) från . Någonstans på vägen genom möts dessa fiskar. Med ökad satsning på insjöfiske kan behovet av import långt bortifrån minskas. Landsbygdens turismföretagande gynnas av bra fiskevatten vilket ju saknas i stora delar av . Den viktigaste punkten är dock att fiskevård, vattenvård och fiskodling ses som ett gemensamt område då de alla påverkar varandra. Alltså behöver vi i likhet med utveckla forskning och rådgivning på området.
mot · H3022994 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en lagändring när det gäller krav på tillstånd vid användning av övervakningskameror för viltövervakning men också i syfte att motverka skadegörelse, olyckor och stölder vid tillfälliga arbetsplatser och tillkännager detta för regeringen. Vildsvinens utbredning och, till följd därav, skador orsakade av vildsvin ökar i Vi eftersträvar därför en effektiviserad jakt på vildsvin i syfte att minska olägenheterna av en växande vildsvinsstam. I syfte att öka jägarens kunskap om viltet finns tillgång till så kallade viltövervakningskameror. Det har blivit vanligt att jägare och markägare skaffar sig viltövervakningskameror. Dessa kameror används bland annat vid så kallade åtelplatser, där foder i syfte att locka till sig vildsvinen, läggs ut. Syftet med dessa kameror är att både jägare och markägare ska skaffa sig kunskap om vildsvinens dygnsrytm och vilka individer som besöker platsen, för att med denna kunskap kunna bedriva en korrekt och förvaltande avskjutning. Detta sker alltså i syfte att möjliggöra en effektiv jakt av vildsvin i vårt land. Det finns ytterligare aspekter som gäller annan viltövervakning. I mårdhundsprojektet, och andra projekt relaterade till invasiva arter, används ofta många viltkameror. Här måste det införas regler så att det går att använda kameror i syfte att upptäcka invasiva arter. Vi har även rovdjursstammar som sprider sig söderut och det är problem med inventering när snötäcket är dåligt. Även här behövs en översyn och lagändring för att kunna inventera de stora rovdjuren. Stora problem med skadegörelse, förluster och stölder finns också för många entreprenörer, lantbrukare och skogsmaskinföretagare. Problemen med stölder och skadegörelse innefattar såväl bränsle som maskiner. Ett sätt att minimera dessa problem, minska skadegörelsen och stölderna kan var att tillåta användning av övervakningskamera på aktuell arbetsplats. Arbetsplatserna är för dessa yrkesgrupper väldigt många och skiftar från dag till dag. Självklart måste allmänheten upplysas genom utmärkning att maskinen/området är kameraövervakad på samma sätt som sådan upplysning finns på t.ex. en bensinmack. Gällande lagstiftning för användande av kamera på det sätt som beskrivs ovan ställer krav på tillstånd för kameraövervakning på allmän plats. kameraövervakning på allmän plats har till syfte att minimera intrånget i vår personliga De ovan beskrivna exemplen tydliggör att det finns ett stort behov av en lagändring vad gäller användande av övervakningskameror.
mot · H3022995 · 2015-10-06 00:00:00 — Skogens roll i svensk tillväxt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ett övergångsskede mellan nuvarande och kommande system behålla skogskonto och skogsskadekonto och tillkännager detta för regeringen. Vi måste ha fler jobb på landsbygden och en hållbar utveckling i hela landet. Skogen och jobben i skogen spelar där en avgörande roll. En stor fördel med den svenska skogspolitiken har varit de övergripande principer som regelverken bygger på. Dessa regelverk har varit stabila och långsiktiga i många avseenden. Majoriteten av skogsägarna i är att beteckna som familjeskogsbrukare och för alla dessa brukar man sin skog, inte sällan sedan flera generationer tillbaka. En förändrad möjlighet till ekonomisk utjämning mellan åren skulle vara förödande för det engagemang och det naturvårdande arbete som alla dessa engagerade skogsägare bedriver . Dagens regelverk som möjliggör utjämning av inkomster mellan åren i form av insättning på skogskonto och skogsskadekonton ger en stabil grund och möjlighet att bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbrukande. Utredningen skatteregler (SOU 2014:68) föreslog att bland annat skogskonton och skogsskadekonton skulle fasas ut. Vi ser att det finns en fortsatt viktig betydelse för den enskilde skogsägaren att på ett rimligt sätt kunna bruka sin skog och på så sätt kunna ta tillvara på den ekonomiska utdelning man varit med och byggt upp ofta . Därför menar vi att utredningens förslag om avskaffande av skogskonton och skogsskadekonton inte ska genomföras.
mot · H3022998 · 2015-10-06 00:00:00 — Överlåtelse av tillstånd att fiska ål ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dagens ålfisketillstånd ska övergå till att vara överförbara mellan personer och tillkännager detta för regeringen. Ålen anses vara en hotad art och flera åtgärder har införts för att skydda ålen. beslutat om en återhämtningsplan och i finns en nationell förvaltningsplan. Det svenska förhållningssättet och synen på problematiken är mycket seriös. Bland annat innebär det att ålfiske är förbjudet, med undantag för vissa yrkesfiskare och i vissa vatten. Antalet yrkesfiskare som innehar tillstånd att fiska ål är strikt begränsat. En levande kust och skärgård, ett gynnande av småföretagande och ett vidmakthållande av ett småskaligt insjö- och kustnära fiske – ett levande kulturarv – är viktiga värden. Men dessa värden riskerar nu att gå förlorade om inte möjligheten att överlåta företaget som bedriver kustfiske/ålfiske till annan person införs. Dagens innehavare av ålfisketillstånd riskerar att bli de sista svenska ålfiskarna. Detta på grund av att de, till skillnad mot vad som annars är brukligt med företag och rörelser, inte kan överlåta sina företag och därtill nödvändiga licenser att bedriva ålfiske till annan person. Orsaken till detta är att tillståndet att fiska ål är personligt och ej överlåtbart. Detta är självklart inte en rimlig ordning och situationen riskerar att leda till att dagens ålfiskeföretag ej kan fortsätta sin verksamhet när innevarande tillståndshavare upphör. Med stöd i ovanstående må därför för regeringen tillkännage som sin mening att dagens ålfisketillstånd ska övergå till att vara överförbara mellan personer.
mot · H302300 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om kontroll av godkända däck på långtradare registrerade i andra länder som kör genom , och tillkännager detta för regeringen. Många svåra olyckor inträffar med långtradare inblandade, inte minst . Även trafikfarliga situationer uppstår när långtradare blir stående eller får sladd exempelvis i backar och blockerar hela körbanor. Flera av dessa långtradare är registrerade i andra länder och kör med däck som inte är godkända i vilket då blir en stor trafikfara när de kör genom landet. För att förhindra att lastbilar med icke godkända däck färdas på svenska vägar skulle en kontroll av fordonet kunna ske i tullen. Teknik finns att göra kontroller på ett smidigt sätt. Om lastbilen inte har godkända däck enligt svensk lag skulle de inte få köra in i landet. Då skulle åkerierna som kör gods i landet vara mer noga med att utrusta sina lastbilar med däck som är anpassade till våra vintervägar, vilket skulle öka trafiksäkerheten i landet.
mot · H3023000 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att göra en översyn i lagstiftning om företagsbeskattning av lageruppbyggnad och tillkännager detta för regeringen. Företag och verksamheter under uppbyggnad och som är beroende av egenproducerade insatsvaror kan komma att hamna snett i beskattning av innestående lager. Problemet är att man blir beskattad på en tillgång i företaget som man vid tid för beskattning enbart haft kostnader för. Problemet blir särskilt kännbart för företag typ lantbruk som under delar av året, under växtsäsong, bygger upp lager som sedan förbrukas , vinter och vår. i fråga därtill delat räkenskapsår kan man riskera få sin beskattning baserad på läget då lagret i företaget var som störst. Ingen hänsyn tas då till en strävan att i så stor utsträckning som möjligt vara självförsörjande . Rent teoretiskt skulle ett företag typ detta skattemässigt gynnas av att sälja all egenproducerad foderspannmål direkt vid skörd för att sedan köpa in foder . Teoretiskt låter det sig göras men blir krångligt om företaget i fråga bedriver produktion enligt Krav med stora krav på specifika kvaliteter. Problemet förvärras av om företaget i fråga är under uppbyggnad och expansion och därför i förebyggande syfte bygger upp sitt lager, att i ett sådant läge lägga betydande delar av företagets kassa på att skatta av lagerreserver gör expansionen svår. Det riskerar missgynna företag som är i en utvecklings- och tillväxtfas.
mot · H3023001 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att tillåts slutföra sitt arbete och att förslagen i sedvanlig ordning remissbehandlas och blir föremål för lagstiftning, och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen under ledning av dåvarande landsbygdsministern tillsatte i syfte att reda ut, komma med förslag på, och i förlängningen lagstifta om en rad frågor med koppling till jakt och viltvård i vårt land. Utredningen och dess förväntade förslag och kommande lagstiftning väckte berättigad entusiasm hos stora dela av befolkningen, såväl markägare, jägare som naturintresserade. Till mångas stora förvåning och bestörtning blev en av Samarbetsregeringen första åtgärder att lägga ner , några argument varför detta skedde har inte kommunicerats man kan möjligen ana att avsaknad av intern samsyn i Samarbetsregeringen på centrala begrepp kring jakt och viltvård bidragit till tvärstoppet. Likväl kvarstår alla de frågeställningar genom direktiv och arbete börjat nysta i samt även hunnit avlämna delbetänkande på, att lösa. En majoritet i Miljö- och jordbruksutskott liksom Riksdag tycker detsamma och har i ett utskottsinitiativ uppmanat regeringen att återupptar delar av jaktlagsutredningen andra delbetänkande berörde tre frågor: Arrendatorers jakträtt, möjligheter till att använda vilt- eller åtelkameror samt utfodring av vilt. Om vi enbart fokuserar på den senaste frågan av dessa tre, utfordring av vilt, är det en frågeställning med intressenter såväl i jaktlag, markägandet som trafiksäkerheten. När utredningen tillsattes var Alliansregeringens tydliga ambition att få fram enkla och tydliga regler även på dessa områden. Bland annat föreslog utredaren i sitt delbetänkande att införa förbud mot stödjande utfodring av klövvilt och att länsstyrelserna ska kunna utfärda utfordringsförbud för klövvilt året om. Utan tvekan finns det ett mycket stort och allmän intresse i att tillåts slutföra sitt arbete, att förslagen i sedvanlig ordning remissbehandlas och blir föremål för lagstiftning.