mot · H3021624 · 2015-10-05 00:00:00 — Arbetet med bilaterala skatteavtal ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med bilaterala skatteavtal samt om hur regeringen bör rapportera om arbetet till och tillkännager detta för regeringen. har i en rapport , RiR2010:24, uppmärksammat den snabbt vikande trenden i arbetet med att hålla de svenska skatteavtalen up-to-date i förhållande till våra viktigaste konkurrentländer. RR menar att har sackat efter i detta viktiga arbete vilket riskerar att medföra att svenska företag tappar i konkurrenskraft när det gäller internationell verksamhet samt investeringar och lokalisering av viktiga verksamheter såväl i som i utlandet, på grund av sämre skattemässiga förutsättningar. Svenskt näringsliv, som också gjorde en analys av den svenska stocken av bilaterala skatteavtal både 2010 och i en uppföljning 2014, konstaterar samma dystra trend. Detta är mycket allvarligt, eftersom man har verifierat att trenden pågått , då hade en ledande roll i världen i arbete med att hålla skatteavtalen på en hög och för vår industri bra nivå. har alltså utvecklingen backat och detta måste rättas till med resoluta och genomtänkta åtgärder. menar i en bedömning att den direkta förlusten för som nation, i form av minskade skatteinbetalningar, är på grund av de relativt sämre villkor som har fått gentemot våra viktigaste konkurrentländer. Detta beror på att vi inte har upprätthållit ett tillräckligt högt tempo i arbete med att uppgradera gamla avtal samt teckna nya skatteavtal med länder som Svensk industri har eller planerar verksamhet i. I själva verket är sanningen den att vi, , har nedmonterat våra insatser för att uppdatera och utveckla vårt nät av skatteavtal. Situationen är allvarlig, har tappat sin ledande roll i sammanhanget och våra konkurrentländer förbättrar sina positioner. är extremt beroende av att industrin kan utveckla sina exportsatsningar och på det sättet dra in mer resurser till . Hela vår välfärd bygger på exportindustrins möjligheter att dra in resurser till landet. Den ekonomiska utvecklingen i har stagnerat. BNP per capita är ett bra mått om man vill diskutera hur den övergripande utvecklingen ser ut för ett land. För del är utvecklingen tydlig. var utvecklingen stark och måttet BNP per capita ökade stadigt. har måttet i stort varit , men mindre variationer upp och ner. Kurva visar att någonting har hänt med den svenska ekonomin. Vi står helt enkelt still och får det inte bättre. I det läget måste allt som kan göras för att bättra på utvecklingen också verkställas. De brister som finns i tempot med att teckna nya skatteavtal samt att uppgradera och komplettera befintliga dito gör att förutsättningarna för Svensk exportindustris konkurrenskraft försämras för som går. slarvar, i denna fråga, bort en viktig del av de grundläggande förutsättningarna för att vår exportindustri skall kunna utvecklas. bristande aktiviteter med skatteavtalen är en viktig faktor i detta scenario. Om skall kunna fortsätta som en ledande välfärdsnation måste vi snabbt börja gå i motsatt riktning. Det är därför av största vikt att regeringen omgående ökar tempot i arbetet med att nyteckna och uppdatera gamla skatteavtal. Skatteavtalen är en av många olika faktorer som långsiktigt påverkar, bland annat, den svenska industrins etablering av centrala funktioner, produktionsenheter och forskningscentra. Det är i sin tur en viktig och avgörande faktor för var företagen beskattas, inte minst i ljuset av de olika förslag som finns på företagsbeskattningsområdet inom EU och . kan långsiktigt tappa stora delar av skattebasen för företagsbeskattning om vi inte ser till att hålla internationellt konkurrenskraftiga skattevillkor för våra internationellt verksamma företag. Det går alltså inte att utesluta att bristerna i arbetet med bilaterala skatteavtal är en del av orsakerna till att den ekonomiska utvecklingen i stagnerat. Enligt 2014 hade de 82 länder som då hade gällande skatteavtal med tillsammans 151 avtal med andra länder som i ett eller flera avseenden var mer fördelaktiga villkor än man hade i avtalen med . Detta är inte hållbart för en exportberoende nation som . Det är därför viktigt att regeringen löser detta problem. Tempot i arbetet med bilaterala skatteavtal måste öka. Målet måste vara att skall återta sin position bland de nationer som har bäst villkor i sina skatteavtal och antalet länder som vi tecknar avtal med måste öka. En tydlig agenda för arbetet och vilka åtgärder som vidtas för att nå målet måste arbetas fram. Frågan är så viktig att regeringen bör redovisa statusen på de svenska bilaterala skatteavtalen för . En sådan redovisning bör innehålla såväl antal som kvalitet avseende skatteavtalen. En tidplan för det fortsatta arbetet bör också ingå. En lämplig modell för kvalitetsredovisningen kan vara de rapporter som (2010:24) och (2010 och 2014) avgivit på området.