mot · H3022849 · 2015-10-06 00:00:00 — En handelspolitik för tillväxt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver göras en konkurrensöversyn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utvärdering bör göras gällande svenska sektorers långsiktiga importbehov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka svenska exportmöjligheter gällande högteknologiska produkter högt upp i värdekedjan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för icke snedvridande konkurrensregler nationellt och globalt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för en öppen och fri handel samt motverka protektionism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en tvistlösningsklausul av ren Naftamodell är något som inte ska ställa sig bakom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handelsavtal bör innefatta djuretik, CSR och miljöaspekter där prioriteringen ligger i ett minskat koldioxidläckage, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att EU ska avskaffa exportbidraget som är direkt skadligt för utvecklingsländerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handelsavtal i första hand ska prioritera en real tillväxt gällande den svenska industrin och tillkännager detta för regeringen. har en positiv syn på en fri och öppen handel med varor och tjänster. Handeln minskar protektionism samt förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar. Den globala handeln är därmed en stor bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. menar att goda handelsrelationer och konkurrensneutrala globala handelsavtal är av största vikt, samt att det genererar en väl avstämd handelspolitik och bidrar till sunda konkurrensförhållanden. Detta gynnar bl.a. den svenska industrin och deras handelspartner, som tillsammans står för ungefär en femtedel av vår BNP, tre fjärdedelar av exporten samt sysselsätter direkt eller indirekt omkring en miljon personer och är därmed ryggraden i den svenska ekonomin. avser att stärka den svenska industrins konkurrenskraft genom en ökad handel. Vårt mål är att öka marknadsandelar, tillväxt och vinstmarginaler för svenska bolag och att detta sker i reella termer med jämförbara länder. Vi ser dock ett behov av ytterligare faktorer gällande konkurrens. anser att det behövs en total konkurrensöversyn och därmed en genomgång av dessa så kallade konkurrensfaktorer. Vi vill dock poängtera att det är marknadens uppgift att se över de egna sektorernas konkurrenskraft och att politiken inte ska gå in och detaljstyra på minsta möjliga nivå, men vi ser behovet av ytterligare faktorer och en övergripande konkurrensöversyn gällande större mätområden i sin helhet. som nation måste utveckla rätt förutsättningar för att vara ett attraktivt land för industriföretag. vill verka för sund konkurrens och därmed icke snedvridande konkurrensregler, både nationellt och globalt. Vi anser inte att stora exportnationer och ekonomiskt tunga nationer ska agera protektionistiskt och ge marknadsstöd och snedvridande subventioner till sin egen industri. är i grunden positiva till frihandel och globala handelsavtal i sin helhet. Vi anser att inom såväl EU som i internationella forum, såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Få saker skulle skada vår industri mer än om vi och våra handelspartner skulle börja begränsa eller på andra sätt förhindra eller fördyra internationell handel. Vi förordar i princip att för en frihandelsvänlig linje både som nation och inom Europeiska unionen. Som medlemsland i EU är en del av den inre marknaden. Vi är dock i vissa avseenden kritiska till EU-medlemskapet, men även om villkoren för EU-medlemskap bör diskuteras så ser vi ändå att kommer att förbli en del av EU:s inre marknad, i likhet med och . ser positivt på import i sin helhet och dess betydelse för den svenska konkurrenskraften. Allt fler produkter innehåller delar som produceras någon annanstans i världen och den s.k. värdekedjan är i viss mån positiv, även om önskan gällande geografisk närhet till värdekedjor bör tas i beaktning. Svenska företag får ta del av en global marknad med en ökad variation av produkter. Genom detta ökar konkurrenskraften på inhemsk produktion och därmed gynnas även exporten. Dock anser vi att importbehovet behöver utvärderas på lång sikt. Politisk instabilitet eller påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställningar på vissa produkter eller naturliga orsaker kan förändra den globala handelsmarknaden. anser att en långsiktig utvärdering bör göras gällande svenska sektorers långsiktiga importbehov och för att stärka svensk produktion av produkter med betydelse. Export/ Produkter högt upp i värdekedjan ser positiva utsikter gällande svensk konkurrenskraft och avser att fortsatt stärka den svenska industrins exportmöjligheter genom goda handelsrelationer och världsledande produkter, särskilt gällande högteknologiska tjänster och produkter högt upp i värdekedjan. Vår vision är att fortsätta utvecklingen genom att förädla de redan befintliga nationella konkurrensfördelar och därmed stärka marknadsandelar samt att ta dela av nya och växande internationella tillväxtregioner, bl.a. , och . Vi anser att detta gynnar hela den nationella företagskedjan i form av små enskilda underleverantörer till större kluster av bolagssamarbeten. Om medlemsländerna inom EU ska exportera vissa jordbruksvaror till länder utanför EU kan man under vissa förutsättningar få exportbidrag, vilket är ett instrument för att göra priserna på jordbruksprodukter mer stabila inom EU. Detta får dock konsekvenser för mottagarländer där marknaden kan övermättas och slå ut lokala producenter. I vissa fall finns även en djurskyddsaspekt i exportbidraget där levande djur kan transporteras över långa sträckor. anser att exportbidraget är direkt skadligt för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad samt att det strider med intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning och anser därför att regeringen kraftfullt ska verka för att dess avskaffande. Vi ser vikten av att skapa globala handelsavtal i sin helhet, men vi vill även belysa vikten av deras innehåll och hur de påverkar den svenska marknaden. Ett avtal är inte ”by default” optimalt ur svensk synvinkel då sektorerna och faktorerna är många. anser därmed att avtal ska skrivas med hänsyn till reella fördelar gällande den svenska industrin. Vi menar att vissa avtal kan gynna svenska sektorers intressen, dock kan övriga starka handelsnationers sektorer gynnas än mer. Vi anser därmed att avtal i första hand skall prioritera en real tillväxt gällande den svenska industrin. Handelsavtal kan därför riktas mot t.ex. regionala delar av världen eller genom bilaterala samt multilaterala avtal nationer emellan för att uppnå bästa möjliga effekt. Vi anser även att andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken, t.ex. djuretik, Corporate Social Responsibility s.k. CSR och miljöaspekter där prioriteringen ligger i ett minskat koldioxidläckage. är generellt positiva till ett handelsavtal mellan och – det s.k. . Vi tror att detta kommer att stärka den svenska industrin genom borttagandet av både tarrifära och befintliga icke-tariffära handelshinder men även genom att förebygga tillkomsten av nya handelshinder. ser positivt på uttalade indikationer om transparens, deltagande och ansvarstagande, och vår förhoppning är att framtagna standardiseringar styr mot redan befintliga handelsmekanismer i WTO:s avtal. Avtalet innehåller dock väldigt många faktorer och komplexiteten är påtaglig när det gäller bl.a. det tekniska och de icke-tarrifära regelhindren, jämfört med borttagande av t.ex. ekonomiska tullar. ser vikten av att i första hand se över de områden som har störst möjlighet till regelsammarbete än att försöka hitta gemensamma nämnare för alla sektorer. Dessutom behövs en förståelse av att vissa regelverk är svåra att samköra pga. olika myndighetsstrukturer samt olika produktregelverk. Vi anser att en gemensam minsta nämnare gällande de olika sektorerna ska generera avkastning, ökad marknadsintegration samt i viss mån skydd av nationella intressen samt att handelsrelationer med tredjeland inte får försämras. Gällande utfallet i de olika sektorerna vill vi poängtera att redan framtagna prognoser är just generella uppskattningar. Rapporter som visar vilka sektorer eller olika regioner som gynnas av handelsavtalet är osäkra. Även om vår generella uppfattning av avtalet i sin helhet är positivt gällande industrins exportmöjligheter så vill vi dock flagga för vissa klausuler i avtalet. anser att tvistelösningsklausulen (ISDS) ska tas i största beaktande gällande hur denna kommer att utformas i det slutgiltiga avtalet. En tvistelösningsklausul av ren Naftamodell är något som inte kan ställa sig bakom. Vi vill vidare se att det blir fråga om en lista där de delar som ska vara föremål för ett handelsavtal tas upp och inte som en lista där endast de delar som inte kommer att vara föremål för avtalet tas upp. Sammanfattningsvis välkomnar vi ett frihandelsavtal med , men anser att ett sådant avtal inte får utmynna i en situation där företag kan stämma stater, där den svenska modellen skadas eller i en situation där avtalet i övrigt leder till en underminering av den svenska autonomiteten.