ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302479 · 2015-10-01 00:00:00 — Hantverkskunnandets status och bevarande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en handlingsplan för hur vi kan säkra att utbildar fler hantverkare och hur vi får fram fler hantverksutbildningar, och tillkännager detta för regeringen. avläggs 60 000 gesällbrev i och 160 000 i . Men i har vi inte alls den traditionen och omfattningen av utfärda gesällbrev. Vi vet också att hantverksbranscher står inför ett omfattande generationsskifte. Medelåldern bland de yrkesverksamma hantverkarna är hög och pensionsavgångarna kommer att medföra stora behov av nyutbildad arbetskraft. Detta riskerar inte bara att vi får yrken som helt dör ut, det riskerar också statusen inom hantverkskunnandet. Genom att vi har satsat mycket på lärlingsutbildningar så motverkas detta delvis, men inte fullt tillräckligt. Detta sker parallellt med många som kommer hit från andra länder har unika kunskaper inom just hantverk, men där vi har mycket kvar att önska när det gäller validering av yrkeskunskaper från andra länder. Det är både angeläget och viktig att vi som land arbetar för att förbättra förutsättningarna för hantverket och hantverksföretagandet och dess bevarande. Därför bör vi skyndsamt verka för hantverkskunnandets status och bevarande.
mot · H302480 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändringar i alkohollagen och tillkännager detta för regeringen. Problemet för brännerier som tillverkar spritprodukter är att nuvarande bestämmelser hämmar den svensktillverkade produktionen. Produkter som tillverkas i har inte samma villkor som utländska när det gäller tillgång till den viktiga egna närmarknaden. I praktiken diskrimineras närproducerade svenska drycker i förhållande till drycker från övriga EU och världen. Under föregående mandatperiod diskuterades en ny alkohollag. Frågan om gårdsförsäljning och eventuella andra förändringar hänvisades dock till en ny utredning. Men aviserade folkhälsoministern att regeringen stänger dörren för gårdsförsäljning. Ett uttalande som är mycket olyckligt för svenska producenter tillika näringsidkare, vilket också leder till färre arbetstillfällen. Kravet på icke-diskriminering av utländska drycker medför också att Systembolaget ger plats åt samma bråkdel av svenska drycker som av utländska. Systembolaget gör allt för att undvika att anklagas för diskriminering, eftersom då kan monopolställningen ifrågasättas. Den helt övervägande delen av svenskproducerade drycker kommer således inte in i Systembolagets sortiment. Systembolaget har många förtjänster, men också brister i sin relation till mindre inhemska alkoholproducenter. Ett exempel är att när utlovade tjänster inte har levererats är den enskilde näringsidkaren förhållandevis hjälplös. Genom lag är man bunden att leverera och försöka upprätthålla en god relation till Systembolaget. Ytterligare problem med alkohollagen i dess nuvarande skick är - att vid besök hos producenterna efterfrågas ofta möjligheten att få köpa produkten som har provsmakats, men detta får inte producenten göra. - att lagring av alkoholtillstånds ges av genom att myndigheten kräver en säkerhet om av alkoholskatten. Skillnad görs härvidlag inte på försäljningsbar alkohol och sådant som ligger på fat för mognad. Produkter som måste lagras länge innebär därför en stor utgift för producenten innan en potentiell återbäring kan inbringas i form av försäljning. I länder utan försäljningsmonopol, samt i , kan producenter sälja direkt till sin hemmamarknad. - att det är vanligt att mindre och medelstora producenter i de traditionella vinländerna säljer större delen av sin produktion direkt till besökare. Sådan gårdsförsäljning kräver ingen distribution eller fördyrande mellanled. Den blir därmed gynnsam för såväl producent som kund och är dessutom mer miljövänlig. Lokal, småskalig och mångfasetterad produktion vore omöjlig utan försäljningsmöjligheterna. - att producenterna borde ha rätt att få rimliga möjligheter till avsättning av sina produkter. Det skulle skapa nya arbetstillfällen och ökad avsättning för svensk odling, liksom för tillvaratagandet av svenskproducerade produkter. Det skulle även bidra till en ökad inhemsk turism.
mot · H302482 · 2015-10-01 00:00:00 — Bevarandet av det motorhistoriska kulturarvet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja det motorhistoriska kulturarvet i och tillkännager detta för regeringen. Motorhistoriens bevarande och utvecklande i behöver ett tydligare stöd. Det rullande kulturarvet i form av exempelvis veteranbilar, museijärnvägar och flygplansmuseum är en viktig del av den svenska kulturen och historien. Motorentusiaster runt om i landet lägger ned tid och pengar på att reparera och underhålla äldre fordon eller på att sköta en museiverksamhet. Detta kulturarbete är ideellt och verksamheterna har små ekonomiska marginaler, som reparations- och driftskostnaderna ofta är höga och kräver tekniskt kunnande som behöver föras vidare till kommande generationer. Till detta kommer att nya regler, avgifter och lagar ibland tar begränsad hänsyn till de villkor som gäller för exempelvis äldre bilar. Det är inte rimligt att fordon och verksamheter som bedrivs ideellt och som är en viktig del av industrihistoria riskerar att försvinna med anledning av höga myndighetsavgifter eller regler som tagits fram för moderna fordon. Insikten hos myndigheter vad gäller de vitt skilda förhållanden som motorhistoriska fordon och museiverksamheter lever under bör därför förbättras när man tar fram förslag på nya regler eller avgifter. Det är också önskvärt att samhället underlättar möjligheten att använda markområden för veteranbilsträffar och motorevenemang. uppskattar att det finns cirka 200 000 personbilar och motorcyklar i trafik som är i landet och därmed i behov av löpande underhåll. Till detta kommer ungefär lika många avställda historiska fordon, som kräver mer eller mindre omfattande renoveringsinsatser för att åter kunna ge sina ägare glädjen i att framföra ett teknik- och kulturhistoriskt intressant fordon på våra vägar. Att fler yrkeskunniga på historiska fordon verkligen behövs i motorbranschens företag intygas inte minst av de specialistföretag som redan är verksamma i denna del av branschen och som ofta har mycket svårt att hitta medarbetare med rätt kompetens och profil för att kunna svara upp mot kundbehoven. Detta tydliggör att det även skulle behövas en satsning på yrkesutbildning inom området. har varit en betydande fordonsnation, och detta är viktigt att bevara och kunna utveckla. Motorhistoriska fordon och muséer bör därför uppmuntras från samhällets sida på ett bättre sätt, exempelvis genom att de får möjlighet att ta del av det statliga kulturstödet.
mot · H302483 · 2015-10-01 00:00:00 — Motion till 2015/16:483
mot · H302484 · 2015-10-01 00:00:00 — Ett höjt fribelopp för studenter ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av reglerna kring fribeloppet för studenter och tillkännager detta för regeringen. För många studenter är ett extrajobb vid sidan om studierna inte bara välkomna extrapengar till en skral studiemedelsbudget utan också ett sätt att få in en fot på arbetsmarknaden. Det ger arbetserfarenhet och bättre chanser att hitta jobb efter att studierna avslutats. Men reglerna för studiemedel medför att en heltidsstudent får tjäna ca vid heltidsstudier. har fribeloppet höjts 2008, 2011 och 2013. tillsatte regeringen en studiesocial kommitté med representanter från alla riksdagspartier. Ett av uppdragen är att se över den omtvistade fribeloppsgränsen och politikerna är var då överens om att det ska bli lättare att kombinera studier och arbete. Så ser det dock ännu inte ut. De studenter som vill jobba mer eller de som har tillgångar undansatta i fonder och vill använda dem bestraffas genom detta inkomsttak. Det är nämligen så att om man tjänar över inkomsttaket så sänks studiemedlet, man kan till och med bli återbetalningsskyldig. Så länge man klarar av sina studier och jobbar och under loven bör detta inte ha någon inverkan på studiemedlets storlek. Dessvärre är det en risk att studenter jobbar svart när de slår i inkomsttaket, vilket inte gynnar någon. Svenska studenter bör inte straffas när de vill jobba vid sidan av sina studier. Snarare bör arbete belönas. Möjligheten till en översyn av reglerna kring inkomsttaket för studenter bör därför ses över.
mot · H302485 · 2015-10-01 00:00:00 — Översyn av allemansrättens regler ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av allemansrättens regler om ockupation av mark, ersättning vid markskador och kommersiell verksamhet utan avtal och tillkännager detta för regeringen. Allemansrätten är unik för och något vi bör värna. Det är en fantastisk möjlighet som vi ska vara rädda om och som också lockar utländska turister till den svenska landsbygden. I kan vi vandra i skog och mark, plocka bär och svamp eller övernatta någon enstaka natt ute i naturen – utan tillstånd från markägaren ifråga. Men det förutsätter att man respekterar att det är en tillfällig vistelse och att man inte lämnar efter sig skador, vilket alltför ofta sker. Dessvärre har frågan om allemansrätten aktualiserats av mer negativa anledningar, nämligen genom att privatpersoner eller näringsidkare nyttjar andra människors mark för kommersiell verksamhet, utan tillstånd från markägaren. Det bör inte vara acceptabelt att företag organiserar storskalig bärplockning utan avtal eller att privatpersoner slår läger på annans mark och sedan skräpar ner, bryter mot allemansrätten och ockuperar platsen. är det svårt och tar tid för en markägare att få myndigheterna att agera om människor slagit läger på ens mark , och det är dessutom kostsamt. Inte heller kan en markägare göra mycket om oseriösa företag bussar in människor på hans eller hennes mark för att plocka bär i stor skala eller få till ersättning för de skador som detta sedan medför på marken. Här måste förändringar till. Det vore välkommet med en översyn vad gäller förenklade regler för avhysning av människor som olagligen ockuperar andras mark så att polisen kan agera snabbt. Regelverket kring ersättning för de skador som storskalig bärplockning eller olovliga läger medför för markägaren bör också ses över. Vid omfattande kommersiell verksamhet skulle exempelvis kunna kräva att avtal ska finnas mellan företaget och markägaren. Det ska dock kommas ihåg att det finns turistföretag som anordnar natur- och äventyrsupplevelser som har avtal med markägarna i fråga där även frågor om eventuell ersättning ingår. Denna typ av landsbygdsturism är en tillgång dels för ökande turismintäkter i och dels för att den tar hänsyn till naturen. Men det måste finnas en rimlig balans mellan allemansrätten och markägarnas intressen, annars riskerar vi att allemansrätten försvinner på grund av ett fåtal olagligen utnyttjar den. Det vore önskvärt med en översyn av reglerna för enklare avhysning av människor som ockuperar annans mark, en översyn vad gäller möjlighet till eventuell ersättning vid uppkomna skador i naturen samt eftersträvansvärt med en begränsning av kommersiell verksamhet utan avtal med markägaren. Regeringen har aviserat att man tillsätter en utredare som ska se över om det kan bli enklare för markägare att hindra och köra bort otillåtna läger och bosättningar. Vilket är välkommet. Möjligheten till en översyn av vad som vidare anförs i motionen vore därmed välkommen för att värna allemansrätten.
mot · H302489 · 2015-10-01 00:00:00 — Motion till 2015/16:489
mot · H302491 · 2015-10-01 00:00:00 — Översyn av behov och kostnader för investeringar av ridanläggningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av investeringar för ändamålsenliga ridanläggningar och tillkännager detta för regeringen. Svensk ridsport är unik i världen, både i omfattning och tillgänglighet och ridklubben är en mötesplats med många möjligheter för kommunens invånare. Inte minst när det gäller folkhälsa. Ridskolan är också en resurs i integrations- och jämställdhetsarbetet, och den är tillgänglig och öppen för kommunernas invånare. Men många ridskolor bedriver bra verksamhet i underhållsmässigt eftersatta miljö. Stallar, ridhus och utemiljö behöver rustas upp för att klara dagens lagkrav men också för att attrahera fler att börja rida och därmed stärka folkhälsan hos fler. Ridning är en utmärkt sport för alla åldrar och de flesta ridskolor har grupper för alla nivåer. Dessutom är ridsporten den enda idrottsgren där kvinnor och män tävlar på lika villkor. Ridning är också den största handikappidrotten i med 4 000 aktiva ryttare. Mycket tyder också på att ridning utvecklar ledaregenskaper. Ridskolornas genomförde 2011 en undersökning som visade att av fritidscheferna i kommuner anser att ridning och hästhantering ”utvecklar självkänsla och handlingskraft”. utbildar 600–700 ungdomsledare, 250 ledare för ryttare med funktionshinder och 80–100 ridledare. Kommunerna måste ytterligare stärka ridsporten som till stor del är en tjejsport. Inte minst mot bakgrund av att det i stor utsträckning ofta satsa mer pojkidrott. Anläggningarna måste rustas upp men kostnaderna är höga när underhållet inte har skett systematiskt och regelbundet. Med anledning av ovan sagda bör en översyn göras av behov och kostnader för de investeringar som krävs för ändamålsenliga ridanläggningar.
mot · H302492 · 2015-10-01 00:00:00 — Enklare att få tillstånd för längre ledbussar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för en ändring i trafikförordningen i fråga om ledbussars längd och tillkännager detta för regeringen. inbjöds intresseorganisationer med flera att yttra sig angående rapporten från och Transportstyrelsen om tyngre och längre fordon på det allmänna vägnätet. yttrade sig enligt nedan: ”Runt om i pågår planering för införande av högkapacitetsbussystem, superbussar eller BRT-system. För att uppnå hög transportkapacitet kan det vara nödvändigt med längre bussar, som exempelvis dubbelledsbussar med en längd av . kan Transportstyrelsen efter ansökan bevilja tillstånd för bussar som är längre än genom att utfärda en särskild föreskrift, som exempelvis TSFS 2014:31 beträffande kommun. Denna handläggning är emellertid tidskrävande och handläggningstiden uppgår till närmare . För att underlätta införandet av BRT-system med längre bussar än samt mot bakgrund av våra högt uppsatta miljömål och ambitionen att fler ska använda kollektivtrafik föreslås därför att en översyn görs för att Trafikförordningen (1998:1276) 4 kap. 17 a § ändras, så att längre ledbussar på högst , som uppfyller och Transportstyrelsens föreskrifter, tillåts utan en särskild tillståndsprövning av Transportstyrelsen.”
mot · H302493 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utse försökslän för pilotstudie av kundvalsmodell i kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. Med kollektivtrafiklagen öppnades marknaden för kollektivtrafik. Denna marknadsöppning gör det möjligt att bedriva buss- och järnvägstrafik på kommersiella villkor. Sedan denna lag trädde i kraft har dock endast några få kommersiella nyetableringar tillkommit, vilka endast utgjort ett komplement för en avgränsad resenärsgrupp. En av orsakerna till denna högst begränsade effekt av marknadsöppningen är att huvuddelen av kollektivtrafiken upphandlas och skattesubventioneras till drygt hälften av kostnaderna, vilket utestänger kommersiella operatörer från marknaden. , , har studerat möjligheterna att övergå från dagens offentliga subventionering av trafiken efter upphandling till att istället tillämpa en kundvalsmodell, där ersättning utgår per resenär till den operatör som bedriver trafik. Enligt VTI:s studie ”Marknadsöppning – och sen? Samhällsekonomisk analys av förutsättningarna för en stärkt kollektivtrafik” (2013) finns det skäl att anta resandet kan öka med en kundvalsmodell. Med en sådan modell får entreprenören full frihet att utforma trafiken, vilket kan leda till lägre kostnader och en högre lönsamhet för kollektivtrafiken. Vidare blir det tydligt för marknaden om vad som är viktigt för samhället, det vill säga att fler reser kollektivt. VTI föreslår därför vidare studier och genomförandet av kontrollerade försök, att pröva en kundvalsmodell i någon del av landet, för att utvärdera de praktiska erfarenheterna av en sådan kundvalsmodell. Därför föreslår jag att regeringen tillsätter en utredning att utforma en kundvalsmodell och konsekvenserna av att införa en kundvalsmodell i kollektivtrafiken, först och främst i form av en pilotstudie i ett eller flera län. Utredningen och tillhörande pilotstudie bör göras i nära samverkan med företrädare för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och ett statsbidrag för pilotstudien bör undersökas.
mot · H302494 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska tas bort som överklagandeinstans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regleringsbreven till länsstyrelserna ska peka ut bostadsbyggande som en prioriterad uppgift och tillkännager detta för regeringen. Bostadsbyggandet i har legat lågt. I byggs det ungefär hälften än vad som byggs i övriga . Lågt bostadsbyggande har varit särskilt kännbart under finanskrisen, även om vi nu ser ett ljusare läge och uppskattar byggandet till att uppgå till drygt 40 000 lägenheter , . För att öka bostadsbyggandet krävs mer byggklar mark. För att nå detta krävs en fortsatt satsning på regelförenklingar, bland annat av , och snabbare processer i rättssystemet, allt för att minska tiden från idé till färdig bostad. Ett steg för att snabba upp överklagandeprocessen är att tas bort ur processordningen så att detaljplaner och bygglov överklagas direkt till mark- och miljödomstolen. Det handlar även om länsstyrelsernas syn på bostadsbyggande. Där i är speciellt negativ till byggande av nya bostäder på jordbruksmark vilket påverkar stora delar av , där tätorterna finns just på jordbruksmark. Konsekvenserna av i ställningstagande medför att framtagande av detaljplaner i fördröjs eller uteblir, vilket ju är orimligt då vi har behov av fler bostäder i en region med hög inflyttning. Om detta inte får en lösning till bostadsbyggandets favör kommer hamna i samma orimliga situation som , med extrem bostadsbrist och ökande bostadspriser. För att förändra Länsstyrelsernas syn på bostadsbyggande måste regeringen i regleringsbreven ge samtliga länsstyrelser direktiv om att bostadsbyggande är en prioriterad uppgift och som inte får hindras om det inte föreligger synnerliga omständigheter. Boriana (M)
mot · H302495 · 2015-10-01 00:00:00 — Anslutning till konventionen mot manipulation av sport ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ansluta sig till konvention om manipulation av sport och tillkännager detta för regeringen. Matchfixning är ett stort och utbrett problem i idrottsvärlden, det växer och omsätter allt mer pengar. Matchfixning definieras av idrottsrörelsen själv som ett av de absolut största hoten mot den seriösa idrotten. Även i får vi allt oftare rapporter om misstänkt matchfixning. Svaret på denna kriminalitet och idrottsförstörelse ligger till stor del i internationellt samarbete och koordinering. Detta understryks bland annat av Europol. har varit i frontlinjen i kampen mot annan manipulation av sport – då det gäller arbetet mot dopning och framväxten av . Trots detta ställde sig utanför arbetet med att ta fram konventionen mot manipulation av sport. 51 länder deltog i arbetet medan var ett av tre av medlemmar som valde att inte delta. var konventionen färdig och man öppnade för länder att ansluta sig. Medan , och tidigt valde att ansluta sig valde att stå utanför. Efter regeringsskiftet har den nya regeringen ändrat inställning till konventionen och öppet genom idrottsminister uttalat att skall skriva under konventionen mot manipulation av sport. En lång rad av EU:s medlemsländer har skrivit under och det blir alltmer anmärkningsvärt att ännu inte är bland dem som signerat. Därför bör verkställa det som regeringen uttalat och signera en anslutning till konvention mot manipulation av sport.
mot · H302496 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver ses över för att förtydliga kommunens ansvar för att uttömma alternativa lokaliseringar innan man upplåter jordbruksmark till bebyggelseändamål, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelserna bör få riktlinjer och underlag för att få ett mer enhetligt arbetssätt med rådgivningen till kommunerna så att kommunerna bättre kan bedöma jordbruksmarkens värden på lång sikt och tillkännager detta för regeringen. Följderna av en ökande befolkning i världen och ett förändrat klimat innebär troligtvis att betydelsen av svensk jordbruksmark kommer att öka i ett globalt perspektiv. Att skydda jordbruksmark och att ha ett konkurrenskraftigt jordbruk blir därför viktigare. Alltså blir jordar mycket viktiga och de skånska jordarna är bördigast i hela och står för nästan hälften av den totala jordbruksproduktionen. Jordbruksmarken är en naturresurs som kan leverera livsmedel och andra produkter . Jordbruksnäringarna tillsammans med livsmedelsindustrin och turismen är viktiga delar av det skånska näringslivet och utgjorde av totala produktionsvärde. Hur jordbruksmarken bevaras är alltså en fråga om att skydda en nationellt och globalt betydelsefull naturresurs, men också viktigt för sysselsättningen. När vi bygger på jordbruksmark innebär det att möjligheten att använda marken för att förse oss med livsmedel försvinner. Det är en oåterkallelig process. i har räknat ut att kommer att ha förlorat möjligheten att producera 17 miljoner brödlimpor om jordbruksmarken fortsätter att bebyggas i samma takt som . Trots att bestämmelserna i lagstiftningen () föreskriver en mycket restriktiv hållning till att bebygga jordbruksmark exploateras jordbruksmark i kommunerna utan de avvägningar och beslutsunderlag som lagstiftningen kräver. Det bör tydliggöras i lagstiftningen att kommunerna måste ha uttömt alternativa lokaliseringar innan man upplåter jordbruksmark för bebyggelse. Enligt ska länsstyrelserna genom samråd tillhandahålla underlag och ge råd för att kommunerna ska kunna göra en tillfredsställande bedömning när det gäller bebyggelse på jordbruksmark. I en rapport från (, Väsentligt samhällsintresse? Rapport 2013:35) gällande jordbruksmarken i kommunernas fysiska planering framgår att kommunerna önskar förstärkt rådgivning från länsstyrelserna i denna fråga. Problemet är också att länsstyrelserna inte har något enhetligt arbetssätt för att ge rådgivning till kommunerna när det gäller hushållning med jordbruksmark. Länsstyrelserna bör få riktlinjer och underlag för ett mer enhetligt arbetssätt med rådgivningen till kommunerna så att kommunerna bättre kan bedöma jordbruksmarkens värden på lång sikt.