mot · H3023163 · 2015-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt förslaget i tabell 1 i motionen. I utgiftsområde 1 ingår bl.a. utgifter för statschefen, , ombudsmän (), , , länsstyrelserna samt demokratipolitik, nationella minoriteter och medier. Ärendebelastningen hos JO är mycket hög, vilket har lett till betydande utmaningar för myndigheten där många ärenden har måst läggas åt sidan trots att de hade kunnat vara angelägna ur rättssäkerhetssynpunkt. bör därför ges ökade resurser för att kunna fullgöra sitt viktiga uppdrag. Vi anvisar därför en höjning av anslag 2:4 till JO på för att därmed möjliggöra högre ambitioner på rättssäkerhetsområdet. liberalerna anser att länsstyrelsernas arbete i miljöfrågor är viktigt och delar därför den nu sittande regeringens ståndpunkt att ytterligare medel bör tillskjutas på anslaget 5:1. För att finansiera andra prioriterade satsningar begränsar vi dock anslagshöjningen till länsstyrelsernas arbete med miljöfrågor till , vilket jämfört med budgetpropositionen är en utgiftsminskning med . liberalerna vill samla integritetsfrågorna hos en myndighet med ett brett mandat. Vi vill också att alla lagförslag ska granskas ur ett integritetsperspektiv, på samma sätt som deras effekter för t.ex. ekonomin eller jämställdheten analyseras. Även integritetspåverkande lagar som redan antagits ska utvärderas regelbundet. I avvaktan på en ny myndighetsstruktur förstärker vi anslag 6:3 till Datainspektionen med , för att förbättra myndighetens förutsättningar att bedriva en aktiv tillsyn. är den myndighet som ansvarar för genomförandet av allmänna val. Även mellan de ordinarie valen har myndigheten en viktig funktion. På grund av det osäkra politiska läget, med en regering med svag parlamentarisk ställning, bör anslag 6:5 ökas med för att därmed möjliggöra en ökad beredskap för extra val. har alltid varit ett land med etnisk mångfald och många språk. liberalernas minoritetspolitik handlar om att stärka individens rätt att använda sitt minoritetsspråk och vara delaktig i sin kultur. Därför är liberalerna pådrivande för att förbättra individens tillgång till undervisning, kultur och välfärdstjänster på sitt minoritetsspråk. Under alliansregeringen ökade antalet kommuner som ingick i förvaltningsområdena kraftigt och rätten till undervisning i minoritetsspråk har förbättrats. liberalerna fortsätter att driva på för en aktiv minoritetspolitik. liberalerna är starkt kritiskt till att regeringen nu väljer att föreslå en frysning av budgetanslaget . Det är oförenligt med tanken att förvaltningsområdena ska kunna utökas, och innebär i praktiken att anslutningen av nya kommuner sker på bekostnad av sänkta ambitioner och försämrade förutsättningar för de kommuner som tidigare ingått. Regeringen har därmed demonstrerat sitt ointresse för de minoritetspolitiska ambitionerna som det tidigare rått enighet om. liberalerna anser att ytterligare medel måste tillföras för att förvaltningsområdena ska kunna fortsätta utökas. Vi anvisar därför ytterligare på anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter. Den romska minoriteten har under historiens gång utsatts för omfattande övergrepp och kränkningar, och många romer befinner sig fortfarande i utanförskap. Alliansregeringen inrättade ett särskilt budgetanslag för långsiktigt arbete för romsk inkludering. Vi noterar att regeringen föreslår en sänkning av den samlade anslagsnivån för åtgärder för den nationella minoriteten romer. Detta är inte acceptabelt. Ett långsiktigt genomförande av strategin för romsk inkludering kräver långsiktiga och uthålliga åtaganden, och i stället för nedskärningar behöver snarare ambitionerna höjas. Vi tillskjuter extra på anslag 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer. Den fortsatta justeringen av pris- och löneomräkningen som vi föreslår får därutöver effekter på anslag 2:1, 2:2, 4:1 och 5:1. är inte skonat från politiskt våld. Enligt är de tre främsta extremistmiljöerna i den vänsterautonoma miljön, vit makt-miljön och den våldsbejakande islamistiska extremismen. Men vi vet inte hur morgondagens extremism gestaltar sig, och därför behövs en bred syn på den våldsbejakande extremismen. De blodiga terrorattentaten i och , som riktade sig mot det fria ordet och mot judar, måste leda till ökade förebyggande och brottsbekämpande insatser och förbättrat skydd. Det växande antalet svenskar som rekryteras till IS och andra terrorgrupper ska mötas med kraftfulla insatser. Det är viktigt att polis och säkerhetspolis motverkar denna brottslighet, men minst lika viktigt att arbeta förebyggande. På liberalernas initiativ presenterade alliansregeringen första nationella handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, och alliansregeringen tillsatte också en nationell samordnare. Det är angeläget att detta arbete drivs vidare. Utöver de åtgärder som ligger inom ramen för detta utgiftsområde behövs också skärpt lagstiftning, bland annat vad gäller resor för att ansluta sig till terrorgrupper, och ökat internationellt samarbete mot våldsbejakande extremism. För liberalernas övergripande politik vad gäller arbetet mot våldsbejakande extremism och terrorism hänvisas till följdmotionerna till skrivelserna 2014/15:144 och 2014/15:146. Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 1 Avvikelse från regeringen (FP) Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter Åtgärder för den nationella minoriteten romer Myndigheten för press, radio och tv för europapolitiska studier samt EU-information ledamöter och partier m.m. Åtgärder för nationella minoriteter Åtgärder för den nationella minoriteten romer [Motionärernas namn]