mot · H3022431 · 2015-10-06 00:00:00 — vill att makten ska ligga så nära dem den berör som möjligt. Det är närodlad politik. Vi vet att det mesta som växer, växer underifrån, så också ett jämställt . Vägen till jämställdhet ser olika ut för människor beroende på livssituation och var man bor. Familjer måste till exempel ha frihet att själva, hemma vid köksbordet, planera både familjens tid och ekonomi. är ett feministiskt parti som utmanar de maktförhållanden och strukturella ordningar som står i vägen för ett jämställt samhälle där vi behandlas utifrån de individer vi är och inte efter vilket kön vi tillhör. jämställdhetspolitik bygger på liberal feminism. Vi strävar efter jämställdhet mellan könen, värnar individens frihet och tror på människors förmåga att ta ansvar för sina val. har kommit långt på jämställdhetsområdet, men vi har mycket kvar att göra. Kön, etnicitet, sexuell läggning, ålder, social bakgrund och mängder av andra saker skapar förväntningar på oss och påverkar våra val och möjligheter. Ojämställdheten finns med genom hela livet, i hela samhället. Elever begränsas av traditionella könsnormer vid studie- och yrkesval. Makt och inflytande är ojämnt fördelat mellan könen och vi har könsrelaterade skillnader i lön och karriär. Kvinnor utför mer obetalt arbete än män och har lägre pensioner som en följd av lägre livsinkomst. Kvinnor utsätts oftare för grovt våld i hemmet än män. För att bryta ojämställdheten vill se fler kvinnor på ledande positioner, driva på för möjligheten för fler kvinnor att starta företag, öka den ekonomiska friheten för såväl kvinnor som män, och motverka våld i nära relationer och sexualiserat våld. Det är en långsiktigt hållbar väg för individen och för samhället. Vår vision är ett helt jämställt samhälle där kvinnor och män, flickor och pojkar har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Makt, företagande och skola Informerade val i skolan Lägstanivådagar blir garantidagar som kan fördelas över hela föräldraledigheten Våld i nära relationer och sexualiserat våld ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en genomgripande utredning som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet, relaterade till de mål för jämställdhetspolitiken som antagit, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för fler kvinnor i ledningsgrupper, styrelser och som chefer genom att driva på för en förändrad maktstruktur i näringslivet och göra det lättare för kvinnor att starta och driva företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriterierna för de generella företagsstöden bör ses över av regeringen för att främja såväl kvinnors som mäns företagande på lika villkor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kvinnors företagande bl.a. för tjänstesektorn genom att se över möjligheterna att justera taket i uppåt, att låta omfatta fler tjänster samt att värna och utveckla möjligheten att driva företag inom välfärden, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bryta invanda könsrelaterade mönster vid utbildnings- och yrkesval genom en mer aktiv studie- och yrkesvägledning och ett tydligare genusperspektiv genom hela skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att deltidsnormen för kvinnor på arbetsmarknaden bör brytas, bl.a. genom att se över hur arbetsmarknadens parter kan skapa rätt förutsättningar för fler att arbeta heltid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försvara familjers valfrihet genom att värna och se över möjligheterna att vidareutveckla barnomsorgspengen så att familjer ska kunna välja förskola utanför hemkommunens gränser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att återinföra en jämställdhetsbonus, att föräldraförsäkringen öppnas upp för ytterligare två närstående samt att införa en VAB-bonus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av föräldraförsäkringen utifrån hur regelverket kan bli mer flexibelt och bättre passa föräldrar som driver egna företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att lägstanivådagar döps om till garantidagar och får fördelas över hela föräldraledigheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att avskaffa vårdnadsbidraget, eftersom det skapar en kvinno- och fattigdomsfälla, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att en ny nationell handlingsplan mot våld i nära relationer och sexualiserat våld tas fram med både förebyggande och akuta delar, t.ex. obligatoriska hot- och riskbedömningar vid anmälan om hot och våld och förbättrat praktiskt och ekonomiskt stöd vid akuta våldssituationer, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att polisen alltid utreder behov av besöksförbud och andra personskyddsåtgärder vid anmälan om våld i nära relationer och att elektronisk fotboja ska kunna användas vid fler fall av kontaktförbud, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till att grundläggande kunskaper om våldsutsatthet och normaliseringsprocessen blir en obligatorisk del av utbildningen till alla yrken som kommer i kontakt med våldsutsatta personer, t.ex. polis, jurist, socialsekreterare och läkare, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa fler mansjourer, skyddade boenden och liknande verksamheter för män som utsatts för våld i nära relationer, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att säkerställa att personer som utsatts för våld i nära relationer får en fungerande utslussning efter att ha befunnit sig i skyddat boende eller någon liknande verksamhet, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för att personer utsatta för våld i nära relationer kan få förtur i bostadsköerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för att kvinno- och mansjourerna får en långsiktig och mer stabil finansiering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vårdgivare bör skapa rutiner för vårdmöten så att det ställs frågor om våld till både kvinnor och män för att tidigt upptäcka våldsutsatthet, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rättsväsendet och psykiatrin ska använda evidensbaserade och välbeprövade riskbedömningsinstrument för att bedöma risken för framtida våld i nära relationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rutinerna vid risk- och hotanalyser som görs hos polisen vid anmälan om våld i nära relationer, följt av handlingsplaner och stöd, ska ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska bli lättare att få byta identitet när det finns ett allvarligt och långvarigt hot mot hälsa och liv i en nära relation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nolltolerans mot våld i nära relationer – där ofta kvinnor är offer – ska gälla alla som bor i , även personer i anknytningsrelationer med tillfälligt uppehållstillstånd, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kräva bättre samordning mellan ansvariga myndigheter som kommer i kontakt med våldsutsatta personer – ett aktivt samarbete mellan länsstyrelser, , kommuner, landsting och kvinnojourer, och tillkännager detta för regeringen. Ojämställdhet finns i alla delar av samhället. De kostnader och den outnyttjade potential som är relaterade till ojämställdheten är inte belagda. Bara vad gäller ett av och regeringens fyra jämställdhetsmål finns det beräkningar på kostnader. Det handlar om kostnader för våld mot kvinnor. I en rapport från (Kostnader för mäns våld mot kvinnor – en samhällsekonomisk analys) uppskattas kostnaderna för våld mot kvinnor i nära relationer till omkring 2,7–3,. Ett område där det saknas beräkningar är det obetalda arbetet. En av de få kostnadsberäkningar som finns på det ojämnt fördelade hem- och omsorgsarbetet visar att kvinnor bara i utför motsvarande mer i arbete än män i i form av anhörigvård. Kostnaderna för ett jämställt samhälle är fortfarande i stort sett en vit fläck på både forskarnas och politikernas karta. För att snabbare kunna åstadkomma förändringar är det viktigt att frågan får en grundlig belysning ur ett nationalekonomiskt perspektiv. Politiken behöver oberoende siffror på vad ojämställdheten kostar för staten, samhället och för individen. Med en sådan rapport får vi underlag för att, förutom den mänskliga aspekten, också visa på att det även kan vara ekonomiskt motiverat att göra något åt ojämställdheten. Utredningen bör relateras till de mål för jämställdhetspolitiken som antagit. En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Makt, företagande och skola För att som kvinna bestämma över sitt liv, ta ansvar för sina val och få belöning för sitt arbete måste kvinnor själva kunna bestämma var de ska jobba, hur de vill göra karriär och få upp sin lön för att påverka sin livsinkomst. Men kvinnor har mindre makt och inflytande än män. Fler män är höginkomsttagare, styrelseordföranden och styrelseledamöter. När det gäller de statligt helägda bolagen jobbade alliansen hårt och framgångsrikt för jämnare könsfördelning i styrelserna och är andelen kvinnor . Alliansen visade då tydligt att förändring är möjlig och är det viktigt även för de privata bolagen att ta sitt ansvar. Att driva företag ger frihet och även möjlighet att komma in i näringslivet. vill därför stärka kvinnors möjligheter att starta och driva företag och att fler kvinnor genom ett jämställt samhälle får höga positioner i näringslivet. Då ledningsgrupper och styrelser blir mer jämställda förändras maktstrukturerna i näringslivet även utanför styrelserummen. Samhällets förlegade strukturer, där kvinnor inte förväntas vara drivna entreprenörer eller ta risker i sitt företagande, bidrar till att kvinnor inte driver företag i samma utsträckning som män, inte satsar lika mycket pengar eller tid på sina företag och har svårare att få lån beviljade för sitt företagande. växer inte lika snabbt och mycket som mäns. Antalet entreprenörer i har ökat men bröts den uppåtgående trenden. Rapporten monitor (GEM) visar att andelen svenska entreprenörer har sjunkit från 2014. Huvudförklaringen är att färre kvinnor ägnar sig åt entreprenörskap. Enligt Entreprenörskapsforum som ansvarar för rapporten beror det bland annat på den politiska osäkerhet som omgärdar välfärdsföretagande och gör att många potentiella välfärdsföretagare, ofta kvinnor, inte längre vågar starta företag eller satsa mer på sina företag. behöver fler, inte färre, kvinnor som driver företag. vill fortsätta förbättra förutsättningarna för kvinnliga företagare, inte försämra. Vi vill därför att kriterierna för de generella företagsstöden ses över av regeringen för att främja såväl kvinnors som mäns företagande på lika villkor. Människor ska ha möjlighet att starta företag, leva på det, ha flera olika arbetsgivare att välja på och tjäna pengar på sitt företag även inom kvinnodominerade sektorer som vård, skola och omsorg. och ger fler kvinnor möjlighet att starta företag, vilket leder till fler kvinnor på ledande positioner och således förändrade strukturer i näringslivet. Genom LOV, lagen om valfrihet, som öppnar för privata aktörer inom välfärden, kan kvinnor som arbetar inom offentlig sektor lättare byta arbetsgivare och därmed påverka sin lön. värnar LOV och möjligheten att driva företag inom välfärden. Tack vare RUT-avdraget driver fler kvinnor företag över hela landet. 7 av 10 företagare inom städ- och hemservice är kvinnor. behöver många nya vardagsjobb och dessa har stor möjlighet att växa fram inom tjänstesektorn exempelvis genom . vill se över möjligheterna att justera taket uppåt och att de tjänster som omfattas av blir fler. Då kommer efterfrågan att öka, fler människor kan starta företag inom en kvinnodominerad bransch och fler som står långt från arbetsmarknaden kan få jobb och fler svarta jobb blir vita. Informerade val i skolan har en könssegregerad arbetsmarknad där kvinnodominerade branscher har lägre löner och sämre möjligheter till karriär. Svenska ungdomars könsbundna utbildnings- och yrkesval bidrar till att bevara en könssegregerad arbetsmarknad och orättvisa strukturer. I skolan grundläggs värderingar och förhållningssätt. Med en mer aktiv studie- och yrkesvägledning () och tydligare genusperspektiv genom hela utbildningsväsendet kan våra unga lättare bryta könsnormer vid studie- och yrkesval. Specifika informationsinsatser behövs vid val till grund-, gymnasie- och högskola. Utbildningsinsatser med genusperspektiv behövs även för rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare. Bryts de könsstereotypa valen så påverkas den könssegregerade arbetsmarknaden. Skolan i sig har inte skapat ojämställdheten, men kan vara en del av lösningen. En kvinna förväntas av många arbetsgivare att stanna hemma mer, oavsett om hon får barn eller ej. En man förväntas i större utsträckning prioritera jobb framför barn. Dessa förväntningar och föreställningar som både individer och samhälle har på hur människor bör vara och uppträda utifrån sitt biologiska kön kallas genus eller socialt kön. Kvinnor har lägre löner än män även när skillnader som beror på ålder, utbildning, sektor, yrke och arbetstid räknas bort. 2012 var kvinnors lön av mäns. Att män i snitt tjänar 3,6 miljoner mer över livet än kvinnor, beror inte bara på löneskillnader utan även på mängd arbetad tid vilket påverkas av bland annat föräldraledighet, VAB, deltidsarbete, bransch, karriär och sjukskrivning. 2013 arbetade av kvinnorna deltid och av männen (SCB 2014). Deltidsarbete försvårar för karriär och löneutveckling. Deltidsnormen är ett problem för många kvinnor och förvärras delvis av en oflexibel barnomsorg. vill arbeta för att deltidsnormen för kvinnor på arbetsmarknaden bryts, bland annat genom att se över hur arbetsmarknadens parter kan skapa rätt förutsättningar för fler att arbeta heltid. För är familjers valfrihet viktig. Det är också viktigt att alla som vill ska ha möjlighet att arbeta heltid. Det är ofta kvinnorna som går ner i arbetstid för att ta hand om barnen. För att hinna lämna och hämta på förskola och ändå jobba heltid måste till exempel garanterad förskoleplats erbjudas inom rimligt avstånd, något som inte alltid fungerar. Barnomsorgspengen främjar eget företagande i en kvinnodominerad bransch och ger också fler alternativ inom förskolan. Den ska öka familjers frihet att välja förskola, något som inte alltid fungerar och den behöver därför utvecklas så att den får den valfrihetseffekt som familjer behöver. varierar det hur flexibla kommuner är när det gäller att få förskoleplats i en annan kommun än den familjen bor i, något som kan vara förutsättningen för att många föräldrar ska kunna arbeta heltid. Ett exempel är då familjen bor nära en kommungräns, föräldrarna arbetar i grannkommunen och får förskoleplats på orimligt långt avstånd från hem och jobb. Vi vill därför värna och se över möjligheterna att vidareutveckla barnomsorgspengen så att familjer ska kunna välja förskola utanför hemkommunens gränser. Kvinnor tar ut av föräldraförsäkringen och män . Kvinnor tar VAB och män (SCB 2014). Kvinnor förlorar ekonomiskt och hälsomässigt på det ojämna uttaget av föräldraförsäkringen. Forskning visar tydligt att ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen är bra för både barnet och familjen. Sjukskrivningar går ned för kvinnor och delas istället jämnare mellan könen, däremot ökar mannens livslängd, barnets kognitiva utveckling ökar, risken för skilsmässor och våld minskar. Många familjer känner under småbarnsåren att det blir ekonomiskt svårt om den med högre inkomst är föräldraledig. Det kan vara ekonomiskt kännbart på kort sikt och på blir det framför allt kännbart för den part som är borta från arbetsmarknaden länge, eftersom det leder till lägre livsinkomst och låg pension (, , Delegationen för jämställdhet i arbetslivet m.fl.). För alla barns bästa och barnens rätt till båda sina föräldrar vill se en enkel, modern och flexibel barn- och föräldraförsäkring som ger alla föräldrar möjlighet att kombinera arbete med föräldraskap. En försäkring som också tar hänsyn till att familjer ser olika ut och måste ha frihet att själva, hemma vid köksbordet, bestämma hur de ska fördela föräldradagarna. Dagens modell ger stora möjligheter för familjerna att själva bestämma hur föräldraförsäkringen ska användas. värnar denna valfrihet och vill inte öronmärka fler månader. Däremot är det viktigt att samhället ger föräldrarna utförlig information om uttagets effekter på livsinkomst, hälsa och kontakt med barnen. För att alla föräldrar ska kunna delta i en jämställd arbetsmarknad vill se över möjligheterna att återinföra jämställdhetsbonusen som Alliansen införde, så att föräldradagarna delas mer jämnt. Vi vill också se över möjligheterna att öppna upp barn- och föräldraförsäkringen så att dagar kan nyttjas/överlåtas till max två ytterligare närstående personer. Det skulle modernisera föräldraförsäkringen så att kvinnor inte förväntas ta största delen av föräldradagarna. Det skulle också bättre inkludera fler familjekonstellationer. För att fler kvinnor ska välja att bli företagare är det också viktigt att regler för föräldraförsäkringen som gäller för anställda så långt det går även ska gälla för företagare oavsett företagsform, inklusive de som är både anställda och företagare, så kallade kombinatörer. Då stärks flexibiliteten och tryggheten för framförallt kvinnors företagande. Störst betydelse för livsinkomst och pension har de strukturer och livsmönster, såsom deltidsarbete och huvudansvar för hem och familj, som skapas av den ojämna föräldraledigheten. Arbetet i hemmet är ojämnt fördelat mellan kvinnor och män till stor del till följd av det ojämna uttaget av föräldraledighet och VAB. Kvinnor utför oavlönat arbete mer än män (SCB 2014). Den snedvridna arbetsfördelningen bidrar kraftigt till kvinnors ökande sjukskrivningar, speciellt hos de kvinnor som har barn. En stor riskökning för sjukfrånvaro för kvinnor ses speciellt efter andra barnets födelse, det är oftast då båda föräldrarna åter börjat förvärvsarbeta och den dubbla arbetsbördan för kvinnan blir som mest omfattande. En viktig del i ansvaret inom familjen är att vara hemma från arbetet med barnen då de är sjuka. Kvinnor tar största delen av VAB-dagarna. För att föräldrar i större utsträckning ska ta gemensamt ansvar för VAB-dagarna kan en del vara en ekonomisk uppmuntran att fördela dessa jämställt. vill därför se över möjligheterna att införa en VAB-bonus som motsvarar den tidigare nämnda jämställdhetsbonusen. Lägstanivådagar blir garantidagar som kan fördelas över hela föräldraledigheten vill se över möjligheterna att lägstanivådagarna döps om till garantidagar och blir möjliga att fördela över hela föräldraledigheten. Detta för att motivera fler pappor att vara hemma längre med sina barn. betalas föräldrapenning ut () för ett barn. grundas ersättningen på den inkomst man har (dagar på sjukpenningnivå). De övriga är ersättningen per dag (dagar på lägstanivå). som tas ut för barnet måste vara dagar på sjukpenningnivå. Om det är två föräldrar är det deras gemensamma uttag av dagar på sjukpenningnivå för barnet som räknas. När de har tagit ut på sjukpenningnivå kan de börja ta ut dagar på lägstanivå också. Det är oftast mammor/kvinnor som tar ut den första delen av föräldraförsäkringen med SGI-dagar, och om det bara finns garantidagar kvar till andra vårdnadshavaren minskar chansen till uttag. Få föräldrar har råd att leva på garantidagar, vilket gör möjligheten att blanda garantidagar och SGI-dagar fördelaktig och något som främjar jämställdhet. Därför vill se över möjligheterna att lägstanivådagarna döps om till garantidagar och blir möjliga att fördela över hela föräldraledigheten. Vårdnadsbidraget, som erbjuder föräldrar en möjlighet att stanna hemma tills barnet är , blir i praktiken istället ett stort hinder främst för kvinnor. Det minskar den arbetade tiden, är inte pensionsgrundande och ger således sämre pension. Eftersom det är kvinnor som ofta redan står långt från arbetsmarknaden som till största delen använder vårdnadsbidraget är det de som binds till hemmet. Vårdnadsbidraget gör dem ekonomiskt beroende av den andra parten och leder till att de hamnar i utanförskap. vill istället ge kvinnor ekonomisk makt och frihet och därför se över möjligheterna att ta bort vårdnadsbidraget. Våld i nära relationer och sexualiserat våld Att leva i rädsla för hot och våld, i en så utsatt position att nästan varje steg i vardagen påverkas, är fruktansvärt och inlåsande. Kvinnor och barn är extra utsatta och våld mot kvinnor är det mest akuta jämställdhetsproblemet vi har . Det finns i alla samhällsklasser i hela . En av de mest utsatta grupperna är kvinnor som utsätts för våld efter beviljat uppehållstillstånd i . Våldet mot kvinnor är vanligast i hemmet, det är statistiskt sett den farligaste platsen för en kvinna att vistas i (RSK, – stoppa mäns våld mot kvinnor). Det är oftast en närstående som slår och trakasserar och få brott anmäls. Ingen människa ska behöva leva i rädsla för att bli slagen. Det finns en handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Den har lett till förbättringar och är till stor del genomförd. vill se en nollvision för våld i nära relationer och sexualiserat våld. vill därför se över möjligheterna för att en ny nationell handlingsplan mot våld i nära relationer och sexualiserat våld tas fram. Handlingsplanen ska ha mätbara mål och med ett och samma tydliga uppdrag till alla berörda myndigheter med krav på uppföljning och utvärdering, för att nå nollvisionen. Detta istället för en mängd isolerade projekt som får pengar men inte blir varaktiga. Handlingsplanen ska innefatta både förebyggande och akuta delar. För att samhället ska veta hur det ska agera i varje enskilt fall måste planen bland annat innehålla en strategi för att motverka mäns våld mot kvinnor. Till exempel ska polisen jobba efter ”Koncept ”, en samverkansmodell mellan bland annat specialiserad polis, socialtjänst och åklagare, i hela landet. Helhetssynen, samverkan och uppsökande verksamhet är några av de komponenter som har gjort konceptet effektivt och uppskattat hos utsatta kvinnor. Det är också ett problem att myndigheterna alltför ofta misslyckas med att se de riskfaktorer som finns när det gäller våld i nära relationer, vilket leder till att ett antal kvinnor mördas, trots att detta kunde ha undvikits.