mot · H3023223 · 2015-10-06 00:00:00 — och Alliansen införde av bland annat dessa anledningar den så kallade jämställdhetsbonusen, som premierar familjer där föräldrarna delar föräldraledigheten mellan sig. I ett första skede vill vi bibehålla denna jämställdhetsbonus, som regeringen aviserar att man vill avskaffa. För att ytterligare öka drivkrafterna till ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen vill se över hur jämställdhetsbonusen kan förstärkas. Ökat jobb- och jämställdhetsfokus i föräldraförsäkringen Forskning visar att omfattningen och fördelningen av uttaget av föräldraledighet påverkar människors ställning på arbetsmarknaden. Effekten av en generös föräldraförsäkring på arbetskraftsdeltagande, löner och liknande är komplex. Rätten att kvarstå i anställning under föräldraledigheten gör troligen att kvinnors deltagande på arbetsmarknaden förbättras. En inkomstberoende försäkring ökar därtill incitamenten att arbeta innan barnafödseln. I kombination med en väl utbyggd barnomsorg är således drivkrafterna och möjligheten att kombinera föräldraskap och arbete relativt goda i , särskilt för kvinnor. har också lyckats uppnå ett högt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor. Det är en förutsättning för en dynamisk och snabbväxande ekonomi. Källa: (2015e) Frånvaro från ett specifikt jobb är dock förknippat med sämre karriärmöjligheter och löneutveckling. Frånvaro från arbetsmarknaden som helhet riskerar också, särskilt för personer som redan innan föräldraledigheten stod långt från arbetsmarknaden, att ytterligare försämra en persons chanser att komma i jobb. Nyanlända och svenska medborgare som återinvandrar med barn i åldrar som berättigar till föräldraledighet ges retroaktiv rätt till föräldraförsäkringens alla per barn. Det innebär att särskilt nyanlända kvinnor kan inleda sin integrationsprocess med att vara föräldralediga . Detta riskerar att fördröja och försämra deras integration på den svenska arbetsmarknaden. trappas antalet dagar som ett barn berättigar till ned i den omfattning som barnet gett rätt till föräldraledighet utomlands. föreslår att denna avtrappning görs baserat på barnets ålder, snarare än huruvida det berättigat till föräldraförmåner i andra länder. Det skulle öka föräldrars drivkraft att snabbt komma i arbete som systemet skulle bli enklare och rakare jämfört med dagens system. Mer specifikt föreslås att rätten till föräldraledighet minskar för personer som delvis uppfostrat sina barn utomlands proportionellt med barnens ålder i förhållande till de åldersgränser som finns i föräldraförsäkringen. I dagens försäkring måste utnyttjas innan barnet har fyllt . Med reformerade system kommer ett nyanlänt barn som är , och som därför är halvvägs till fyra, att ges rätt till hälften av de , det vill säga . Är barnet i stället , och därmed har kvar till fyra, berättigar det till av dagarna, det vill säga . För barn mellan fyra och används samma avtrappning, men för de som i dagens system får sparas . Reformen är en marginell förändring av nuvarande system. Barnets ålder, snarare än huruvida det gett rätt till föräldraledighet utomlands, föreslås avgöra den retroaktiva rätten till föräldraledighet. Behovet av föräldraledighet kan antas vara mindre för barn som är äldre. Reformen kommer därtill att snabba på integrationsprocessen genom att snabbare få föräldrar till äldre barn att ställa sig till arbetsmarknadens förfogande. Reformen antas leda till en betydande förstärkning av de offentliga finanserna men dessa effekter bör utredas vidare. Att vara hemma för vård av barn är ytterligare ett område där kvinnor generellt tar ett större ansvar än män. Effekten är att kvinnor är frånvarande från arbetsplatsen i högre grad, vilket minskar deras chanser att bli befordrade och göra karriär. För att premiera ett mer jämställt ansvar för vårdandet av sjuka barn vill införa en VAB-bonus. För denna reform avsätter vi . Vårdnadsbidraget – kommuners möjlighet att erbjuda maximalt till familjer som i stället för offentligt finansierad barnomsorg tar hand om sina egna barn – har såväl för- som nackdelar. Det är i grunden bra att familjer ges större valfrihet att själva bestämma hur de vill organisera sin samvaro. Vårdnadsbidraget så som det nu är utformat ger dock främst kvinnor, och i än högre grad utrikes födda kvinnor, incitament att stanna hemma med barnen i stället för att vara en del av arbetskraften. Vårdnadsbidraget minskar tiden som ägnas åt arbete, är inte pensionsgrundande och ger således sämre pension. Eftersom kvinnor som står långt från arbetsmarknaden är överrepresenterade bland de som använder vårdnadsbidraget riskerar dessa kvinnors ställning på arbetsmarknaden att försämras ytterligare. Vårdnadsbidraget har således försämrat jämställdheten på arbetsmarknaden och jobbintegrationen för nyanlända kvinnor. 5.10 Trygga och effektiva socialförsäkringar Snabbare återgång till arbete – kortare sjukskrivningar har sjuktalen stigit kraftigt i . Antalet sjukpenningdagar per person var . Därefter ökade sjukpenningdagarna stadigt till per person . Antalet sjukpenningdagar hade minskat något när Alliansen tillträdde , men översteg fortfarande kraftigt nivån . I syfte att minska sjukfrånvaron och öka drivkrafterna och möjligheterna till omställning och arbete för dem i sjukförsäkringen genomförde alliansregeringen tidigt omfattande reformer av försäkringen. Exempelvis infördes rehabiliteringskedjan, den bortre tidsgränsen och rehabiliteringsgarantin. Som ett resultat av bland annat dessa reformer sjönk sjukpenningtalet till en av dess lägsta nivåer någonsin: per person . har dock sjuktalen åter börjat öka. Nivån på sjukfrånvaron är fortfarande låg och ligger kring genomsnittet i EU. Den ökande trenden är dock oroande, i synnerhet i och med den trögrörlighet sjuktalen historiskt sett uppvisat. (2015a). Utvecklingen har varit liknande för antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Under den tidigare socialdemokratiska regeringen ökade antalet personer med sjukersättning kraftigt. 2005 uppbar cirka 557 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning. Men genom bland annat alliansens reformer bromsades även denna ökning, med resultatet att endast cirka 355 000 personer uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning . Till skillnad mot sjukpenningdagarna har det totala antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning fortsatt att minska . Detta döljer dock att inflödet, precis som för sjukförsäkringen, återigen har börjat öka. Den minskningen som sker är framförallt ett resultat av att personer som tidigare beviljats sjukersättning uppnår allmän pensionsålder och övergår till det reguljära pensionssystemet. Sjukfall uppdelat på diagnosgrupper. Källa: (2015a). Även om ökningen i sjuktalen varit betydande för de flesta diagnosgrupper har psykisk ohälsa ökat relativt mer än andra diagnosgrupper, och då i synnerhet bland kvinnor. berodde av pågående sjukfall på psykisk sjukdom eller beteendestörning. är motsvarande andel . En fjärdedel av alla nya sjukfall bland anställda orsakades av psykisk sjukdom. Och nästan hälften av alla nya mottagare av sjuk- och aktivitetsersättning beviljades ersättningen på grund av psykisk sjukdom. Kostnaden för sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning. Källa: (2015b) och Prop. Med ökande sjuktal följer också ökande kostnader för sjukförsäkringen. uppgick kostnaderna för sjukpenning, sjukersättning och aktivitetsersättning till totalt , varav nästan för sjukpenning. , innan sjuktalen började öka på nytt, uppgick motsvarande kostnad till totalt, varav för sjukpenning. Prognosen för är att sjukpenningen kommer att innebära en kostnad på . Den totala prognostiserade kostnaden är dock ännu bara då antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning ännu inte börjat öka. För att fortsatt säkra de offentliga finanserna är det därmed viktigt att bromsa och motverka ökningen av sjuktalen. Risken är annars att vi åter kommer att se en ohållbar kostnadsökning, där kostnaderna tränger undan andra viktiga reformer. De stora variationerna i sjukfrånvaron kan inte enbart eller ens huvudsakligen härledas till förändringar i folkhälsan. De ökningar vi sett i sjuktalen har därför inte sin grund i att människor har blivit sjukare i mycket högre rad. Snarare verkar sjukförsäkringens struktur och samhällets attityd till sjukskrivning vara viktigare för att förklara variationen. I och med detta kan även reformer av sjukförsäkringen bidra till minskad sjukfrånvaro, utan att för den delen behöva innebära betydande minskningar av försäkringsskyddet för de sjuka. Ökade resurser för kontroll Kontrollstationer är ett viktigt medel för att säkerställa att alla sjukskrivningar följs upp och att människor inte hamnar i passivitet. Med det i åtanke införde Alliansen den så kallade rehabiliteringskedjan. Rehabiliteringskedjan innebär att standardiserade kontroller genomförs i sjukperioden för samtliga sjukskrivna. Vid varje kontroll görs en prövning av den sjukskrivnes rätt till sjukpenning med successivt hårdare krav. Utvärderingar av rehabiliteringskedjan har visat att kontrollerna vid dag 90 och dag 180 varit verkningsfulla i att minska sjuktalet. har dock blivit allt sämre på att genomföra kontrollerna . gjordes av 90-dagarsbedömningarna och av 180-dagarsbedömningarna . hade motsvarande andel minskat till . Inspektionen för socialförsäkringen menar att denna försämring i utförandet av kontrollerna har bidragit till de senaste årens ökning i sjuktalet. Det är därför glädjande att regeringen väljer att förstärka förvaltningsanslag i syfte att förbättra genomförandet av kontrollerna. anser dock att de endast behöver för att klara av kontrollerna, inte de som regeringen föreslagit. Vi väljer därför att endast tillföra till förvaltningen av sjukförsäkringen. Till skillnad från regeringen ser vi även en möjlighet, och ett värde i, att effektivisera verksamhet. De ökade anslagen för kontroller finansieras därför huvudsakligen genom minskade anslag till övriga administration. tillförs till för att finansiera kontroller. De resterande till kontroller tillförs genom omprioriteringar inom anslaget. I syfte att ytterligare effektivisera verksamheten trappas de ökade anslagen därefter ned . Myndigheten får därmed omprioritera ytterligare medel. Mindre glädjande är regeringens förslag på att ta bort den bortre gränsen i sjukförsäkringen. När de tidiga kontrollerna ännu inte fungerar och sjuktalet trendmässigt ökar riskerar ett borttagande av den bortre gränsen i sjukförsäkringen att förvärra situationen ytterligare. Sjukförsäkringen måste vara utformad så att det finns tydliga drivkrafter till omställning och arbete även för dem som har haft sjukpenning i än . Här utgör den bortre tidsgränsen en väsentlig komponent. avvisar därför regeringens förslag på att ta bort den bortre tidsgränsen. För att stärka incitamenten till att återgå till arbete föreslår vi även att en karensdag införs då sjuklöneperioden tar slut. Sjukpenning utgår därmed inte för dag 15. Bättre och tidigare rehabilitering Det är viktigt att den sjukskrivne erbjuds ett tillräckligt stöd för att kunna återgå i arbete. I många fall kommer dock insatsen . För att rehabiliteringsinsatser ska fungera som bäst bör de sättas in . Rehabiliteringsgarantin har till exempel varit mest framgångsrik i att minska sjukskrivning för de som ännu inte hade sjukskrivit sig när behandlingen inleddes. Hälso- och sjukvården bör se till att rehabilitering i lämpliga fall startas . har ett ansvar för att så sker. I de fall det är lämpligt, och i den mån det är möjligt, bör insatser även påbörjas innan sjukskrivning ens är aktuellt. eller hälso- och sjukvården bör också på ett tidigt stadium kontakta arbetsgivaren för att komma till rätta med eventuella problem som har att göra med arbetsplatsen. De som behöver vara sjukskrivna och hemma från sitt arbete för att bli friska måste givetvis fortsatt få vara det. Men för de som klarar av det är det viktigt med en fortsatt koppling till arbetet. När det är möjligt bör därför rehabilitering och sjukskrivning kombineras med visst arbete. har regeringen genom avtal med SKL infört en så kallad rehabiliteringsgaranti i syfte att erbjuda evidensbaserad rehabilitering för att förebygga sjukskrivning och öka återgången i arbete. Garantin innebär att landsting har en möjlighet att med statlig ersättning utföra vissa godkända behandlingsinsatser mot psykisk ohälsa och icke-specifika rygg- och nackproblem. Bakgrunden till dess införande är den stora andelen av sjukfallen som utgörs av just dessa diagnoser. beror av pågående sjukfall på psykisk ohälsa eller muskuloskeletala sjukdomar. Ökningen i sjuktalen har varit påtaglig för de flesta diagnoser. Som nämnts har dock psykiska sjukdomar ökat mest. Givet detta har rehabiliteringsgarantin en god möjlighet att bidra till att stävja ökningen i sjuktalen. Det är därför beklagligt att regeringen väljer att dra ned på rehabiliteringsgarantin. Vi anser att rehabiliteringsgarantin ska fortsätta vara av tidigare omfattning och tillför därför mer än regeringen till den. För att de resurser som satsas på rehabilitering ska få ytterligare verkan föreslår vi även en omprioritering inom rehabiliteringsgarantin mot insatser med starkare evidensbaserat stöd. Exempelvis har den multimodala rehabiliteringen (MMR) såsom implementerad inom rehabiliteringsgarantin inte varit mer framgångsrik än sedvanlig rehabilitering. Dessa resurser kan till exempel flyttas till sådan MMR som tidigare uppnått goda resultat. Likaså kan arbetet med kognitiv beteendeterapi utvecklas då resultaten för sjukskrivna inte nått upp till exempelvis de resultat man nått i . Enklare att byta jobb Vissa personer kan vara sjukskrivna och må dåligt just på grund av sitt arbete. Andra sjukskrivna personer klarar inte längre av sina tidigare arbetsuppgifter. För att dessa personer ska kunna återgå i arbete kan det därför även behövas stöd för att hitta ett nytt arbete. En del i detta är att öka rörligheten på arbetsmarknaden i stort genom att reformera trygghetslagstiftningen. Men även mer direkta åtgärder kan behövas, i synnerhet på kort sikt då rörligheten fortfarande kan förväntas vara låg. anser att ett system med jobbfixarpeng bör ersätta dagens arbetsförmedling. Privata arbetsförmedlare utför då förmedlingen av arbeten och stödjer arbetslösa i utbyte mot en incitamentsbaserad ersättning. Inom ramen för en sådan jobbfixarpeng skulle även långtidssjukskrivna kunna erbjudas hjälp och stöd att byta jobb för att varaktigt komma tillbaka till arbete efter en längre sjukskrivning. Målgruppen är långtidssjukskrivna som redan har en anställning men som vill, och behöver, byta till ett nytt jobb. Det ska tydliggöras att det inte skulle innebära att det införs något nytt krav på att byta jobb. Sammantaget förväntas insatser för tidiga kontroller, tidig och arbetsrelaterad rehabilitering och ökade möjligheter till att byta jobb bidra till att vända utvecklingen med stegrade sjuktal. 5.11 Hållbar försvars- och säkerhetspolitik Flyktingströmmarna är de största sedan . Klimatförändringar, ohållbart utnyttjande av naturresurser, icke-fungerande samhällsstrukturer, bristande rättsväsende och konflikter där terrororganisationer angriper civila och sprider skräck och förödelse, gör att människor tvingas fly och söka möjligheter till ett bättre liv. Dessa utmaningar ställer krav på hur och EU agerar för att hjälpa de människor som flyr och för att vända de senaste årens negativa utveckling. ska vara en kraftfull röst för mänskliga rättigheter och driva på världssamfundet att agera för att förebygga krig och konflikter samt bevara, återskapa och säkra fred och trygghet för människor. ser med allvar på det alltmer utmanande säkerhetsläget i vårt närområde och i EU. Givetvis påverkar det och vår närmiljö när den militära aktiviteten i ökar och våra baltiska grannar känner sig allt mer utsatta. Detta ställer krav på den svenska försvarsförmågan när oroligheterna kryper närmare. vill att den svenska försvarsförmågan ska stärkas. Detta innebär bland annat att försvaret ska finnas i hela landet och att försvaret ska vara tränat för att kunna agera i alla väderförhållanden som finns i vårt land och där vi gör insatser. Hållbar försvars- och säkerhetspolitik har det säkerhetspolitiska läget i närhet, och inte minst i absoluta närområde, förändrats markant. kunde vi se hur samarbetet i stärktes både innanför och utanför EU:s gränser. Denna utveckling har tyvärr avstannat. I stället ser vi hur den liberala demokratin vänds ryggen, rättigheter och öppenhet inskränks och samarbete byts mot konfrontation. Det ryska krig som utkämpas i , den av olagliga annekteringen av och den ökade mobiliseringen i norra är bland de tydligaste exemplen. I av ryska påtryckningar är det extra viktigt att EU står upp för de samarbeten inom ramen för det östliga partnerskapet som finns och välkomnar de länder som söker sig ett än närmare samarbete. När de relevanta villkoren är uppfyllda är det självklart för oss att de länder inom det östliga partnerskapet som vill bör få bli medlemmar i . Vi ser också i och delar av hur oroligheter, våld och förföljelser sprider sig. IS/Daesh och andra kriminella terrororganisationer sprider skräck, hat och förödelse i sina fotspår. Detta påverkar givetvis också det säkerhetspolitiska läget för . Vårt deltagande i internationella insatser behövs. På kort sikt behövs den svenska förmågan i exempelvis och i . På kan det bli aktuellt med svenskt deltagande i andra insatser. Försvarsmakten och dess anställda utgör ett omistligt försvar mot externa hot. Att skydda och svenska medborgare från sådana hot tillhör statens kärnverksamhet. De försvarsmaktsanställda förtjänar att ges förutsättningar att lösa sina uppgifter på ett säkert och effektivt sätt. deltog aktivt i den breda försvarsuppgörelse som träffades tillsammans med , . bidrog till att Försvarsmakten tilldelas mer resurser samt att viktiga första steg tas mot en stärkt försvarsförmåga. I och med försvarsbeslutet höjdes försvarsanslagen till 10,2 miljarder, utöver tidigare anslag. Det försämrade omvärldsläget kräver ökad försvarsförmåga. Det är bra för och försvaret att vi har en bred och långsiktig överenskommelse som skjuter till resurser. ska de första gemensamma stegen tas för att långsiktigt stärka den svenska försvarsförmågan. I överenskommelsen verkade särskilt för att Försvarsmaktens vinterförmåga ska säkerställas och att det inte ska ske några förbandsnedläggningar, eftersom vi vill se en ökad försvarsförmåga i hela landet. I överenskommelsen slogs även fast att en utredning skulle tillsättas för att se över konsekvenserna av olika former av samarbeten och medlemskap, en fråga som har drivit . beklagar att den utredningen inte får mandat att på djupet analysera konsekvenserna av ett Natomedlemskap. har också verkat för att de frivilliga försvarsorganisationerna ska få goda möjligheter att bidra till totalförsvaret och även att samhällets krisberedskap ska utvecklas och ekonomiskt långsiktigt säkerställas. anser vidare att dialogen mellan politiken och Försvarsmakten är viktig. Politiken ska, i samråd med Försvarsmakten, definiera de uppgifter som Försvarsmakten förväntas ha förmåga att lösa. ingång är att det inte bör vara politikens uppgift att i detalj reglera hur Försvarsmakten väljer att lösa dessa uppgifter. Alltför detaljerade beställningar riskerar att leda till att myndighetens resurser inte utnyttjas effektivt. Med tanke på utvecklingen i vår omvärld i allmänhet och i i synnerhet, kan även vi understryka att är av särskild betydelse. Vi delar regeringens syn på vikten av svensk militär närvaro på och vikten av ökad övningsverksamhet för att stärka försvarsförmågan över lag. Även frågorna om säkerställd ubåtsjaktsförmåga, stridsflygets kapacitet samt utvecklad cyberförmåga är av stor betydelse framåt. Framöver finns det stora utmaningar vad gäller investeringar, materiel, logistik och personalförsörjning. Här kommer fortsatt att ta ett stort ansvar. är inte opåverkat när våra baltiska grannar känner sig allt mer utsatta och den militära aktiviteten i ökar. vill att den svenska försvarsförmågan ska stärkas. Detta innebär bland annat att försvaret ska finnas i hela landet och att försvaret ska vara tränat för att kunna agera i alla väderförhållanden som finns i vårt land och där vi gör insatser. har varit med och stärkt försvarets resurser rejält , men mer kommer troligen behövas. Försvarsmaktens uppdrag är att försvara . Det ställer stora krav på en flexibel och rörlig organisation. En viktig del i detta arbete är ett väl utbildat och ändamålsenligt utrustat hemvärn. De nationella skyddsstyrkorna är en viktig del av samhällets krisberedskap och bidrar med ökad folkförankring till Försvarsmaktens verksamhet. gläds därför åt att hemvärnet i försvarsuppgörelsen tilldelas medel för ytterligare materielanskaffning. Försvarsmaktens samordning och samarbete med andra delar av samhällsskyddande myndigheter och organisationer är också av största vikt. Även personalförsörjningen är en fråga som måste fungera för att garantera ett effektivt försvar av hela . Särskilt förtida avgångar inom existerande personalstyrka är en utmaning som måste hanteras framöver. Därtill måste rekryteringen av tjänstgörande personal förbättras. I samband med försvarsuppgörelsen tillsattes en utredning som skall inkomma med förslag på hur arbetet med att garantera en välfungerande personalförsörjning ska kunna stärkas. Förra årets omfattande skogsbrand i vittnar om att behovet av att ha myndigheter och ett civilsamhälle som är väl rustade för krishantering är stort. Klimatförändringarna ställer också högre krav på samhällets krisberedskap. I försvarsöverenskommelsen beskrevs vikten av att stärka den civila försvarsförmågan. I överenskommelsen pekas värnandet av civilbefolkningen, säkerställande av de viktigaste samhällsfunktionerna och bidrag till Försvarsmaktens förmåga vid förhöjd beredskap ut som de viktigaste delarna i det civila försvaret. I och med det försvarsbeslut som fattade så återupptas nu det civila försvaret och dess planering. I och med att det civila försvaret inte är en egen organisation så är det av största vikt att samordning och samarbete blir ledstjärnor i det kommande planeringsarbetet. menar att detta arbete inte bara bör fokusera på beredskapsarbete i form ut av stöd till Försvarsmakten utan också fokusera på beredskapsarbetet för icke-militära kriser så som exempelvis stormar och bränder. är i mycket hög grad ett importberoende land. Den låga självförsörjningsgraden av livsmedel riskerar bli en säkerhetsrisk vid många olika slags kriser, både militära och icke-militära. Även klimatförändringarna har effekt på livsmedelsproduktionen internationellt och nationellt. Det är angeläget att har en beredskap för att hantera krisers påverkan på inhemsk produktion av livsmedel och tillgång till dricksvatten. Frågan om livsmedelsförsörjningen bör vara en viktig parameter i civilförsvarsplaneringen. Försvarsberedningen pekade 2014 på att de frivilliga försvarsorganisationerna fyller en viktig samhällsfunktion och att de tillhandahåller nödvändig förmåga och kompetens samt är väsentliga för folkförankring. anser att det är viktigt att långsiktigt säkerställa de frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att bidra till totalförsvaret och därmed även till samhällets krisberedskap. De frivilliga försvarsorganisationerna har många viktiga uppgifter. Försvarsberedningen har pekat på att de frivilliga försvarsorganisationerna bidrar på ett värdefullt sätt till hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna och menar att det bör övervägas att utöka de frivilliga försvarsorganisationernas bidrag även i andra krigsförband. vill se över möjligheterna för att stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna kan öka, med betoning på nationella uppgifter vid höjd beredskap. är ett litet land beläget på ett strategiskt viktigt territorium. Vi är, oavsett anslagsnivåer och Försvarsmaktens arbete, sårbara. har historiskt varit alliansfritt.