mot · H2023091 · 2015-05-06 00:00:00 — Nya och starkare incitament har bidragit till att hundratusentals svenskar har fått arbete trots krisen. Men arbetslinjen behöver kompletteras med en fördjupad jobblinje. Jobb skapas främst i små och växande företag. Därför är det viktigt att jobbskaparnas förutsättningar förbättras. Kostnaderna för att anställa måste minskas, regelkrånglet lättas och möjligheten att attrahera kapital och nyckelkompetens förstärkas. Även bostadsmarknaden behöver reformeras och göras mer dynamisk. Byggande måste bli enklare och billigare och det befintliga beståndet måste utnyttjas mer effektivt som de boendes trygghet värnas. kan bara växa hållbart om tillväxten är inkluderande. Därför är det centralt att fler människor och fler regioner ges möjlighet att bidra till, och dra nytta av, tillväxten. För det andra måste vi med all kraft bekämpa tudelningen i samhället i allmänhet, och på arbetsmarknaden i synnerhet. Många mindre orter har drabbats hårt av den utdragna krisen och den minskade sysselsättningen i traditionell industri. Det är också tydligt att ungdomar, nyanlända och personer med en svag utbildningsbakgrund har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Trösklarna till arbetsmarknaden måste sänkas. Det måste bli lättare att komma in på en arbetsplats och lära sig ett nytt jobb. En mer rättvis arbetsrätt behöver införas och möjligheten att kombinera arbete med utbildning och handledning förbättras. För det tredje står och världen inför en av sina största utmaningar . Klimatförändringarna och miljögifter ställer stora krav på att vi lyckas förena ökad tillväxt med minskade utsläpp så att kan bli en förebild för omvärlden. Förorenare ska betala för sin miljöskada som klimatsmarta innovationer underlättas och transportsektorns utsläpp minskas. En central del i detta är en kraftfull grön skatteväxling. Det måste bli dyrare att förorena och billigare att bidra till en grön tillväxt. En giftfri vardag kräver nya styrmedel för att minska halterna av skadliga kemikalier. För det fjärde vill vi stärka välfärden med ökad mångfald och närhet, som ger ännu mer kvalitet utifrån fortsatt ökade resurser. Skolan behöver fler framgångsrika lärare, fördjupat fokus på kunskap och på att ge alla elever, även de som vill söka sig mot yrkesutbildningar, en bättre start i livet. Patienter i behov av vård och äldre i behov av omsorg behöver känna trygghet i att få den bästa tänkbara vården, så lättillgänglig som möjligt, och inflytande över sin situation. Vi måste försvara människors rätt att påverka välfärden på den plats där de bor samt ge dem bättre möjligheter att välja med fler alternativ. Fler entreprenörer bör ges möjlighet att förnya och förbättra välfärdens kvalitet. står starkt i förhållande till länder i vår omvärld. Statsskulden är låg, sysselsättningen hög och vårt innovationsklimat är gott. Men vi står också inför betydande utmaningar. Många av de länder som genomgått en värre ekonomisk kris än Sverige sjösätter nu ambitiösa reformprogram. För att även ska stå starkt i den globala konkurrensen måste också vi genomföra viktiga strukturreformer. kommer aktivt att driva en ekonomisk politik som genom sådana strukturreformer stärker svensk ekonomis tillväxtpotential, så att denna utveckling kommer alla människor och regioner till del och stödjer omställningen till ett klimatsmart samhälle. 6.1 Fler jobb i växande företag En fungerande arbetsmarknad kräver tre saker. För det första måste det finnas små och växande företag, jobbskapare, som vågar utvecklas, investera och efterfråga arbetskraft. vill sänka kostnaderna för att anställa, förenkla reglerna för att starta och driva företag samt göra det billigare att investera i växande företag. För det andra måste utbudet av arbetskraft, med god kompetens och hög produktivitet, stimuleras. Det är av största vikt att vi har ett välfungerande utbildningssystem för såväl teoretiska som praktiska utbildningar. Det måste alltid löna sig att arbeta. För det tredje måste matchningen mellan dessa jobbsökare och jobbskapare fungera. Arbetsförmedlingen har misslyckats med att förmedla jobb. I stället har man ägnat sig åt att förmedla åtgärder. Det är i huvudsak politikens fel, då den inte förmått att göra Arbetsförmedlingen till något som tjänar arbetslösa och arbetsgivare, utan i stället låtit byråkratin och åtgärderna i alltför hög grad bli ett självändamål. anser att det är nödvändigt att banta åtgärdspolitiken och reformera Arbetsförmedlingen i grunden. Dessutom vill vi göra det enklare att lära på jobbet genom att kombinera arbete med utbildning och praktik. Möjligheten att få ett introduktionsjobb måste utökas och lärlingsutbildningarna stärkas. Dessa tre saker – efterfrågan från växande företag, utbud av arbetskraft samt en välfungerande matchning mellan jobbsökare och jobbskapare – utgör tillsammans grunden för en välfungerande arbetsmarknad. Det är på denna grund som vill bygga ett samhälle som låter människor, regioner och företag växa. stod sysselsättningen i privat sektor i princip stilla i . [3] har dock jobben börjat växa fram. Och de växer fram i de små företagen. Det är därför olyckligt att regeringen väljer att finansiera sin politik genom att höja skatten på anställda och jobbskapare. Ska kunna växa, måste vi ha en politik som låter jobbskaparna växa. i den globala konkurrensen har blivit rikt tack vare vårt deltagande i den globala ekonomin och globaliseringen. Ska fler jobb, med stigande reallöner, skapas i hela måste svenskt näringsliv förbli världsledande och vårt land skapa förutsättningar för att stå sig starkt i den globala konkurrensen. Detta måste ske som tillväxtekonomier tävlar om marknadsandelar i mogna branscher och helt nya branscher växer fram i nya teknologikluster. Nya små företag som växer sig större vid sidan av traditionell exportindustri spelar en allt större roll för att förnya näringslivet och garantera att det kan hålla jämna steg med omvärlden. Små företag på små orter arbetar på en global marknad och konkurrerar med internationella produktionskedjor från till . Innovationskraften som finns i företag runt om i är också avgörande för att vi snabbare ska finna de nya smarta lösningarna på klimatomställningen och den gröna tillväxten. hävdar sig väl i den internationella konkurrensen. Vi har rankats som en av de mest konkurrenskraftiga ekonomierna. På samma sätt är vi internationellt ledande vad gäller innovation och kreativitet. är ett av de länder som satsar mest på forskning och utveckling i förhållande till BNP. Vi har en stark äganderätt, såväl för materiell som immateriell egendom. FoU-investeringar som andel av BNP Källa: (2014a) Men vår framgång är inte säkrad. Den senaste tidens varsel på bland annat och Mobile vittnar om att svensk företagsfinansierad FoU står inför stora utmaningar. Givet företagens stora andel av de totala satsningarna på forskning är det av största vikt att vi stärker förutsättningarna för företagsfinansierad forskning och innovation i . , som rankar världens mest konkurrenskraftiga länder, lyfter två faktorer som de främsta problemen för det svenska företagsklimatet: våra höga skatter och vår överreglerade arbetsmarknad. Vi föreslår reformer på båda dessa områden. För att garantera en ändamålsenlig kompetensförsörjning krävs en världsledande utbildning och högre utbildning i hela landet. Men det krävs också starka incitament för att utbilda sig. Välutbildad arbetskraft och kapital rör sig enkelt över landgränser. Det går då inte att utforma skatter och regleringar utan hänsyn till förhållanden i andra länder. Många länder tävlar om den främsta kompetensen, idéerna, forskningen och investeringarna. är beroende av att skapa små och stora kluster av kunnande, över hela landet. Det är därför höga marginalskatter riskerar att kosta mer än de ger, då de avskräcker spetskompetensen. På samma sätt riskerar höga skatter på ägande och kapital att leda till att förlorar de nyckelmedarbetare som vill bli delägare, och de investerare som vill ta risker utan att deras kapital skattas bort, när dessa flyttar till andra marknader. Alla former av regleringar av bostadsmarknaden och arbetsmarknaden måste vägas mot risken att förlorar i entreprenörskap och nyskapande. Särskilt problematiskt är det om innovation och nytänkande hindras i de välfärdsbranscher där vi tack vare vår välfärdsstat och våra innovativa företag byggt upp kunnande och skapat innovationer som både kan bli avgörande för att förbättra välfärdens kvalitet och som kan exporteras till andra länder. Lika viktigt är det att bredda exportmarknaderna för svenska företag, att röja handelshinder samt att värna den inre marknaden i EU och de frihandelsavtal som hotas av nationalistiska och protektionistiska krafter. kommer konsekvent att värna källan till vår nuvarande och framtida välfärd: ett näringslivsklimat i världsklass. Vi kommer inte att höja skatterna på jobb och företagande. Detta kommer att genomsyra hela politik och i kommande budgetmotioner kommer vi att återkomma med ytterligare förslag för att stärka den svenska konkurrenskraften, så att fler jobb kan skapas och välfärden därigenom säkras genom ökade skatteintäkter. De små företagen skapar jobben Höj inte skatten på unga Att få sitt första jobb är viktigt, inte bara för att det ger en inkomst och ett socialt sammanhang. Forskning tyder också på att en trög start i karriären riskerar att medföra negativa konsekvenser även på lång sikt. Det är därför vi i målmedvetet arbetar för att trösklarna till jobb ska vara låga. Vi vill att fler unga ska få känna glädjen i att få ett sommarjobb eller sitt första jobb efter studierna. Det första jobbet är nyckeln till att skaffa sig en egen bostad och starta ett eget liv. Regeringen avser att finansiera sin politik genom att i första hand höja skatten på jobb och företag. Särskilt hårt drabbas ungas jobb. Regeringen vill tredubbla de ungas arbetsgivaravgift. Effekten på sysselsättningen beror på hur stor del av de ökade kostnaderna för företagen som övervältras på lönekostnader, vinster och priser, men är sannolikt djupgående. Regeringen ämnar kompensera kommuner och myndigheter för de kostnadsökningar som höjd skatt på unga ger upphov till. Försvarsmakten, som anställer många unga, får exempelvis en sådan kompensation. Det är bra, men det faktum att regeringen känner sig tvungen att kompensera kommuner och myndigheter för de högre kostnaderna, som jobbskaparna förväntas kunna övervältra samma kostnader på lägre löner och marginaler, vittnar om en bristande förståelse för jobbskaparnas situation. Regeringens höjda skatter på ungas jobb straffar de arbetsgivare som anställer just ungdomar. Det är dålig politik. vill i stället underlätta för de företag som anställer unga. konstaterar, i ett remissvar till regeringen, att de höjda skatterna på ungas jobb har en negativ sysselsättningseffekt och att det finns skäl att behålla skattenedsättningen. Regeringen har dessutom aviserat att man ämnar höja kostnaden för att anställa personer . Även detta är djupt olyckligt, särskilt i då vi snarare borde underlätta för dem som kan och vill arbeta längre. Regeringens fokus är ineffektiva skattehöjningar, fokus kommer i stället att vara effektiva skattesänkningar. Särskilt för de jobbskapare som anställer de som har svårast att komma in på arbetsmarknaden. Förstärk och effektivisera nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga vill att det ska vara billigt att anställa unga. Vi var därför med och halverade arbetsgivaravgiften för unga i ett första steg. Men vi ville gå längre och förstärka reformen. var därför drivande i att nedsättningen nu har förstärkts ytterligare för dem under , medan den tas bort för dem som fyllt . På så vis är nedsättningen störst för dem som behöver den mest. I samband med att röstade nej till regeringens budgetproposition röstade också för att genomföra denna effektivisering av nedsättningen av ungas arbetsgivaravgifter och den trädde därför i kraft . Den nya regeringen kommer dock inte att låta de sänkta kostnaderna vara verksamma mer än några få månader, innan de höjs kraftigt. vill i stället behålla den lägre arbetsgivaravgiften för de yngsta, så att fler av dem kan få ett jobb. Sänk kostnaderna för småföretagen vill underlätta för nyanställningar i små och växande företag. Olika modeller av jobbskaparavdrag, där företag exempelvis får en minskad arbetsgivaravgift när de nyanställer, bör utredas. Det är viktigt att inte skapa tröskeleffekter som gör det dyrt för företag att expandera sin personalstyrka. kommer att återkomma med förslag om att sänka arbetsgivaravgifterna för små företag, för att stimulera dessa företag att växa och anställa. Skatter och andra typer av kostnader är viktiga parametrar när företagare bestämmer sig för om det är värt att ta risken att anställa en person till. Det är därför anmärkningsvärt att regeringen förbjudit utredningen om entreprenörskapsklimatet att studera och lämna förslag på förändringar i skattesystemet. [9] vill komplettera utredningens direktiv så att även dessa viktiga frågor för entreprenörskapet i lyfts fram och studeras. drev i regeringen igenom ett högkostnadsskydd för sjuklönekostnader. Systemet är uppbyggt så att de minsta företagen, som är mest sårbara för om någon i personalstyrkan blir sjuk, också får det största skyddet. Genom förslag till högkostnadsskydd har det blivit lite tryggare att anställa. Särskilt människor med en tidigare sjukdomshistoria ges nu större möjligheter att hitta ett jobb. Så ser en jobbvänlig och inkluderande politik ut. Det är glädjande att regeringen ändrat uppfattning och valt att anamma förslag om ett högkostnadsskydd för sjuklönekostnader. Det är nu viktigt att systemet följs upp och utvärderas för att garantera att det har avsedd effekt. Lättare att bygga upp företag Under Alliansens år ökade, trots den internationella krisen, nyföretagandet i . Den utvecklingen måste nu förstärkas kraftigt så att växande företag kan bredda näringslivet i hela och skapa fler arbetstillfällen. Det ska vara lätt att göra rätt för sig som företagare. Därför måste de regler som företagare tvingas följa vara enkla, begripliga och ändamålsenliga. och Alliansen slopade i regering revisionsplikten för 250 000 av landets 349 000 aktiebolag. I många fall vill företagen själva genomföra revision. Det kan handla om villkor för att få lån av banken, att företaget är nystartat eller att företaget har väldigt många leverantörer. Men i andra fall är revisionsplikten bara en onödig pålaga som inte gynnar vare sig företaget eller samhället i stort. vill därför att fler företag ska undantas från revisionsplikten. På samma sätt ska inte kravet på aktiekapital utgöra ett hinder för att starta ett nytt företag. var med och halverade kravet på aktiekapital, från till . Vi vill gå vidare med en ytterligare sänkning av aktiekapitalet till en betydligt lägre nivå. Vi kommer i framtida budgetmotioner återkomma med förslag som gör det ännu enklare att starta företag; förslag som frigör mer tid och pengar för företagen att göra det de är bäst på: skapa jobb. En stor del av landets företag ägs och drivs av personer som är . Vi står inför en betydande generationsväxling bland dem som skapar jobben. Drivs inte dessa företag vidare är det inte bara en förlust för den enskilde, som ofta ger upp ett livsverk, utan det får också stora konsekvenser för ekonomin i stort. Med dagens skatteregler finns i synnerhet två problem med generationsskiften av fåmansföretag. För det första kan en försäljning av företaget till en familjemedlem medföra högre beskattning än en försäljning till en utomstående part. med långsiktigt engagemang för verksamheten är bra för ekonomin. Att skattemässigt missgynna att företag stannar kvar inom familjen riskerar att motverka detta. För det andra tvingas den som säljer till en utomstående part att på grund av de så kallade karensreglerna låsa sitt kapital innan det är möjligt att få hela vinsten beskattad som inkomst av kapital. Skattesystemet ger därmed incitament till att låsa in kapital istället för att återinvestera det. vill se över reglerna för generationsväxling i syfte att garantera att skattesystemet inte försvårar att familjeföretag förblir just familjeföretag. Vi kommer att återkomma till denna fråga i framtida budgetmotioner. och Alliansen införde ett investeraravdrag. Det innebär att fysiska personer kan investera i ett mindre företag, i samband med företagets bildande eller en nyemission, och få göra avdrag på skatten med hälften, det vill säga högst . Investeraravdraget stimulerar till investeringar i, och utveckling av, svenska småföretag. På så sätt bidrar det till att fler jobb skapas. vill utveckla investeraravdraget. När vi kan analysera effekterna av det första steget i investeraravdraget vill vi undersöka om avdragsmöjligheten kan utökas och taket höjas för att ytterligare förbättra de växande företagens möjligheter att få tillgång till kapital och på så sätt stärka svensk konkurrenskraft. Enklare och lägre delägarskatter För små företag är möjligheten att locka till sig nyckelkompetens ofta begränsad. Många företag har i uppstartsfasen inte tillräckligt med likviditet för att kunna finansiera ersättningar som är konkurrenskraftiga. Då är det viktigt att det är enkelt och billigt att på andra sätt locka till sig den kompetens som krävs för att få företaget att växa. Dessutom är entreprenörer som befinner sig i en uppstarts- eller tillväxtfas ofta inte tillräckligt kapitalstarka för att ensamma kunna finansiera företagets utveckling. Externa finansiärer måste därför gå in med eget kapital i större omfattning än vad grundaren kan satsa. Detta innebär att grundaren riskerar att tidigt förlora kontrollen över sitt företag, vilket försvagar incitamenten att bidra till företagets utveckling. En mekanism som bidrar till att lösa båda dessa problem är så kallade personaloptioner, i praktiken ett instrument för att omvandla arbete till delägande och risktagande i företaget. [10] Med hjälp av personaloptioner kan exempelvis nyckelmedarbetare kompenseras genom att göras till delägare, snarare än att ges en hög lön. Det ger små företag med begränsad likviditet möjlighet att attrahera nödvändig nyckelkompetens. Gällande regelverk innebär att eventuell ersättning från personaloptioner kan beskattas med marginalskatter på . Dessutom sker beskattning av optionerna när de löses in, vilket missgynnar långsiktigt ägande och kan ge upphov till likviditetsproblem för optionsinnehavaren. lyckades i regeringen få till stånd en utredning om villkoren för personaloptioner. [11] Vår ingång i arbetet med att underlätta användandet av personaloptioner är att beskattning bör ske när aktierna som ligger till grund för optionen säljs och att en eventuell vinst ska beskattas som kapitalinkomst, med vissa begränsningsregler tänkta att gynna långsiktigt ägande och sätta ett tak för hur stor vinst som kan tas ut till den lägre kapitalbeskattningen. En sådan reform väntas minska skatteintäkterna med . [12] Vi återkommer i höstens budgetmotion med ett mer detaljerat förslag på hur beskattningen av personaloptioner ska reformeras. Syftet med 3:12-reglerna är att förhindra att inkomster till ägare av fåmansföretag, som härrör från ägarens arbetsinsatser (inkomst av tjänst), beskattas som kapitalinkomst till en lägre skattesats. Reglerna anses allmänt höra till de mest tekniskt komplexa beskattningsreglerna i för fysiska personer. vill förenkla regelverket. Det skulle gynna företagare som inte har råd eller tid att skaffa den juridiska hjälp som krävs för att dra nytta av reglerna fullt ut. Vi kommer att återkomma i kommande budgetmotioner med förslag om förenklingar av delägarägarbeskattningen för växande företag. Fler branscher med lägre trösklar ser med oro på regeringens förslag om att göra det svårare att starta och driva företag inom ett antal viktiga branscher. Vi vet att det inom RUT-branschen, det vill säga hushållsnära tjänster, jobbar många personer, inte minst kvinnor och utrikes födda, som utan hade fått svårt att få ett jobb. Ett stort antal svarta jobb har omvandlats till lagligt arbete, med pensionssparande och social trygghet. Regeringens förslag om att halvera RUT-avdraget är därför olyckligt. Det riskerar att leda till mer svartarbete, större otrygghet och färre jobb. Regeringen föreslår därtill ett kraftigt minskat ROT-avdrag. De intäkter regeringen räknar med att detta ska inbringa kommer i stället att användas till subventioner riktade till större byggbolag i större städer. Det kommer att sätta press på många mindre hantverksföretag i hela landet. Vidare har regeringen tillsatt en utredning om vinstförbud i välfärden. Denna utredning har bidragit till en ökad osäkerhet bland välfärdsföretag. Det riskerar i sin tur att motverka investeringar och nyanställningar. Särskilt problematisk är den nya politiken för den ekonomiska jämställdheten i . Under tid i regering ökade kvinnors företagande kraftigt. [14] Särskilt kvinnors företagande, och i förlängningen därmed kvinnors ekonomiska makt, drabbas av många av regeringens reformer. Sammantaget minskar regeringens vårproposition och vårändringsbudget ett antal viktiga branschers förmåga att växa och bidra med jobb. anser, tvärt emot regeringen, att fler branscher måste ges förutsättningar att skapa nya företag, som i sin tur tillåts skapa nya jobb. 6.2 Ny giv på arbetsmarknaden Svensk arbetsmarknad är tudelad. Många klarar sig bra, medan andra riskerar att hamna på efterkälken. [15] Tudelningen finns mellan de unga och de lite äldre, mellan stagnerande och växande orter, mellan lågutbildade och högutbildade samt mellan utrikes och inrikes födda. Medan flera stadsregioner sett utanförskapet minska i takt med att jobben i privat sektor växt, har många mindre bruksorter, som varit beroende av ett fåtal industrier, drabbats hårt av den globala lågkonjunkturen. Ungdomsarbetslösheten är hög, såväl i absoluta tal som i relation till arbetslösheten i resten av befolkningen. Detsamma gäller sysselsättningen för utrikes födda, där uppvisar ett högt sysselsättningsgap mellan inrikes och utrikes födda jämfört med andra länder. Ungdomsarbetslöshet, 15–24 år Källa: SCB (2015d) Ungdomsarbetslöshet i förhållande till total arbetslöshet, 15–respektive 15–64 år Källa: (2015c) Arbetsförmedlingens egna prognoser tyder också på att andelen av de inskrivna som tillhör så kallade utsatta grupper väntas öka framöver. Detta ställer än högre krav på att svensk arbetsmarknad reformeras och öppnas för fler. Andelen inskrivna som tillhör så kallade utsatta grupper, tusental respektive procent Källa: Arbetsförmedlingen (2014a) Nästan 400 000 personer som är öppet arbetslösa eller i ett arbetsmarknadspolitiskt program är inskrivna hos Arbetsförmedlingen. En dåligt fungerande arbetsförmedling är således inte bara ett samhälleligt slöseri, utan också ett svek mot dessa 400 000 personer. deltog 191 000 personer, eller av arbetskraften, i arbetsmarknadspolitiska program. Det är tydligt att trots att stora delar av svensk ekonomi nu börjat återhämta sig släpar arbetsmarknaden efter. Andel av arbetskraften i arbetsmarknadspolitiska program Källa: (2014c) Arbetsmarknadspolitiken tar stora resurser i anspråk. Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader uppgår till , arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd kostar och de arbetsmarknadspolitiska programmen kostar . Totalt förfogar Arbetsförmedlingen . Att arbetsmarknadspolitiken fungerar och är effektiv är således inte bara viktigt för de arbetssökande. Även skattebetalarna bör kunna förvänta sig goda resultat av den stora investering man tvingas göra i arbetsmarknadspolitiken. Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiken fungerar dock inte som den borde. [16] Till stor del är detta politikens fel.