mot · H2023090 · 2015-05-06 00:00:00 — Utgångspunkten vad gäller regler i form av lagar, förordningar och föreskrifter är att de både ska finnas och följas, men de ska enbart finnas när de är motiverade. När så är fallet ska de vara såväl behovsanpassade som pragmatiska. Det finns dubbelregleringar (det vill säga där två eller fler myndigheter ställer krav som i princip överlappar varandra) samt regler som i praktiken skulle kunna avskaffas utan att det medförde en samhällsekonomisk förlust. Staten bör arbeta för att företag ska förhålla sig till – och rapportera till – så få myndigheter som möjligt. I samband med detta ska givetvis de kontrollerande myndigheterna öka sin tillsyn så att uppsatta regelverk också följs. Detta gäller i synnerhet sådana verksamheter som kan antas ha en kraftig miljöförsämrande effekt om regelverken inte skulle åtlydas. Även de arbetsrättsliga reglerna bör reformeras för att i högre utsträckning ta tillvara kompetens. Den gamla idén om att den som varit anställd längst också ska åtnjuta störst ”skydd” är givetvis problematisk ur flera perspektiv. Principen i sig premierar inte kompetens eller utveckling av kompetens och den premierar heller inte företagens flexibilitet. Det kanske största problemet är dock att den inte underlättar för dem som står utanför arbetsmarknaden, eller med bara en halv fot inne på arbetsmarknaden. Därför bör antalet undantag inom turordningsreglerna ökas från två till fem. De krav som finns på företag, som levererar sammansatta produkter, att kunna redovisa exakt var alla ingående ”ingredienser” kommer ifrån bör luckras upp, eller i vart fall ses över. De slutprodukter som tillverkas är såväl mångfasetterade som komplicerade och produktsäkerhetslagstiftningen ska därför vara enkel och begriplig för såväl företag som myndigheter. Tredjepartscertifiering ska som regel inte vara nödvändig. De miljömässiga krav som styr industriell verksamhet som antas påverka miljön ska vara mycket tydliga. Med tydlig avses även transparent, det vill säga företaget ska på förhand ha mycket god insyn i vad som gäller före operationen, under operationen samt efter operationen. I den mån, till exempel, förorenad mark behöver saneras ska detta alltså framgå mycket tydligt redan innan eventuell industriell operation sätts i bruk. Företag ska inte retrospektivt ställas inför kostsamma saneringar med mindre än att berörd myndighet klargjort detta i ett inledande skede. Bättre hantering av kommunala ärenden Företag som söker olika tillstånd för att expandera eller öppna ny verksamhet kan ibland fastna i en loop där ärendet bollas mellan olika kommunala aktörer och myndigheter utan en tydlig bortre tidsgräns. VI vill se över möjligheter att införa en tydlig tidsgräns för kommuners hantering av ärenden med automatiskt bifall för företagets ansökan om kommunens aktörer missar att handlägga ärendet inom rimlig tid. Vad gäller överklagandeprocesser vill vi se en rimlig tidsrymd och ett förtydligande av det regelverk som gäller. På hemmaplan behöver vi arbeta mer intensivt med offentliga upphandlingar, som uppgår till mer än . Det finns goda möjligheter att släppa fram nya och innovativa företag i denna process. Regelverken för offentliga upphandlingar är både krångliga och onödigt komplexa och stänger alltför ofta ute främst mindre företag. I exempelvis har man inrättat ett program som ger stöd åt upphandlande myndigheter, vilket för tidiga kontakter med anbudsgivande företag, vilket i sin tur för nytänkande istället för stelbenthet. vill utreda och ta fram en nationell handlingsplan för att, genom dialog med myndigheter och anbudsgivande företag, bana väg för nytänkande inom offentlig upphandling. Offentliga upphandlingar är för många svenska företag väldigt viktiga och kan utgöra stora delar av eller hela omsättningen. Enligt är det inte själva lagstiftningen som är det stora problemet för företagen utan de ”skallkrav” som ställs vid offentliga upphandlingar. Dessa krav går ofta utanför de lagar och regler som finns på området och det kan då handla om att genomdriva en viss politik eller gynna ett specifikt företag. På grund av bland annat detta är det tillämpningen av lagstiftningen som är ett hinder för många små- och mikroföretag, de kan helt enkelt inte slå sig in på marknaden för sin produkt och/eller tjänst. Både kostnad och kvalitet måste tas i beaktning. vill se en ökad betoning på kvalitet när det kommer till inköp i dessa verksamheter så att till exempel svenska bönder inte missgynnas på grund av högre produktionskostnader. När en offentlig aktör genomför en offentlig upphandling ska kraven vara relevanta för själva varan. En kommun ska inte kunna ställa krav på att en vara ska vara genuscertifierad eller liknande. Vidare ska en offentlig aktör inte kräva att ett anbudsgivande företag ska ha en jämställdhetsplan för att delta i upphandlingen om de är undantagna för detta i lagstiftningen (ex. mikroföretag). Detta missgynnar små- och mikroföretag som inte har de resurser som krävs för att följa politiska nycker. Avtal för varje krona Ramavtal som kommuner har med leverantörer riskerar att i stor grad stänga ute andra aktörer, inte sällan lokala mindre aktörer. En minskning av ramavtalen gynnar den fria konkurrensen och ger de lokala aktörerna en chans att konkurrera på liknande villkor. Exempelvis ska inte en kommun köpa in allt livsmedel från en aktör genom en offentlig upphandling (detta tenderar att gynna ett fåtal stora aktörer) utan exempelvis genomföra en upphandling med bara ägg. Detta öppnar för den loka äggproducenten att vara med vid anbudsförfarandet. Detta kräver dock framförhållning i upphandlingsarbetet och kommer att leda till ett mer säsongsbetonat livsmedelsintag inom vissa områden. kommun har bland annat instiftat omlastningscentraler dit lokala producenter kan ta sina livsmedel som sedan körs ut centralt av kommun till daghem, förskolor och annan verksamhet. vill se fler sådana lösningar. För att göra det enklare för lokala företag att vara med i processen bör en fördialog genomföras , där till exempel en kommun går ut till intressenter och berättar vad kommunen kräver och ungefär vilka upphandlingar som är aktuella . Efter själva upphandlingen bjuder man in till ett möte där det klargörs varför ett visst anbud vann upphandlingen. Detta ökar transparensen och motverkar konflikter. Vikten av goda lokala upphandlare Statliga och kommunala aktörer bör satsa på att ha goda relationer med lokala upphandlare. Genom att ha flera lokala leverantörer istället för en enda kan uppköparen minska sina kostnader och handla svenskproducerat. Att tillskjuta medel för utbildning av lokala upphandlare kan bli relevant. Enligt investerar vi i mindre än våra viktigaste konkurrentländer i EU. Detta förklarar man bland annat med att handläggningstider för tillstånd är långa, reglerna är krångliga och det råder osäkerhet om vilka krav som ställs. Vidare gör man gällande att det tar i snitt att genomföra en åtgärd som medför miljöförbättringar. Då ledtiderna i andra länder är kortare blir risken då stor att man istället investerar eller flyttar sin verksamhet utomlands. vill förenkla regelverket, minska handläggningstider och inflytandet från EU-lagstiftning. Detta vill vi åstadkomma genom att fatta beslut så nära den berörda parten som möjligt, öka stödet till lokala handläggare och motsätta oss byråkratisk lagstiftning på EU-nivå. Det är viktigt att vi har en förutsägbar och säker lagstiftning när det kommer till tillverkningsindustrin och de effekter det har på miljön. Vi vill se en rimlig lagstiftning där företag tar sitt miljöansvar. Sanering av förorenade områden Om en verksamhet varit i drift blir verksamhetsutövaren skyldig att sanera berörd mark. Detta har tidigare inte varit några större problem, men enligt en dom från Mark- och har praxis ändrats sedan domstolen levererat ett motivuttalande som innebär att saneringen ska belasta statskassan så lite som möjligt. Detta har i sin tur bland annat lett till att moderbolag blivit skyldiga att sanera områden som deras dotterbolag förorenat trots att dotterbolagen likviderats eller gått i konkurs, vilket branschen betraktar som ett problem. Enligt en rapport från finns det 78 000 förorenade områden att sanera, vilket skulle kosta 40–. I budget avsätts en större summa än i både Alliansens och regeringens men vi är inte nöjda med det. Vi vill även tydliggöra i lagen hur ansvarsfördelningen ska se ut genom ett förtydligande i . Staten ska även i högre utsträckning samarbeta med företagen för att ta ett gemensamt miljöansvar. I sköts handläggningen av för industrin viktiga ärenden av en rad olika aktörer, vilket utgör en problematik för företagen. Ett antal olika övergripande utredningar kring detta har gjorts och olika aktörer lägger fokus på olika regelverk. Exempelvis presenterade en rapport med problembeskrivningar och förslag på lösningar. Likaså har länsstyrelserna genom länsstyrelseuppdraget fått i uppdrag att arbeta för att förenkla för företagen. är ödmjuka för att det inte finns någon enkel lösning på en så bred problembeskrivning som ”regelkrångel”. Därför är vi övertygade om att det är de enskilda aktörerna som bäst är lämpade att föreslå åtgärder på detta område. Därför vill vi skapa incitament för att bedriva internt förenklingsarbete genom att inrätta vad vi vill kalla för en ”Servicepott”. Med detta avses en möjlighet för aktörerna att ansöka om ytterligare medel om de lever upp till en målbild som den hanterande myndigheten preciserar. Vårt förslag är att länsstyrelserna ges ansvar för detta och anslår . Utöver krångel med regelverken i sig utgör utdragna väntetider en vanligt återkommande kritik. Som ett steg mot att minska dessa väntetider har identifierat följande aktörer som handlägger merparten av de beslut som ett industriföretag kan komma att behöva: Länsstyrelserna – Miljöfarlig verksamhet såsom gruvor, sågverk, gjuterier, pappersbruk med mera. Kemikalieinspektionen – import av kemikalier, tillverkning av kemikalier inom EU med mera. – anläggningar för bearbetning och hantering av animaliska biprodukter med mera. Bergsstaten – handlägga ärenden som rör prospektering och utvinning av . Patent och registreringsverket – skydda innovationer med hjälp av patent, design- och varumärkesskydd. – registrerar företag och ändringar i företag samt tar emot årsredovisningar. – för bl.a. beskattning och fastighetstaxering. – kontrollera flödet av varor in och ut ur . Sannolikt förekommer även kontakter med fler än ovanstående, vilket innebär att vi framgent kan komma att se över resurstilldelningen ytterligare. Det är målsättning att den svenska hälso- och sjukvården ska hålla en hög internationell kvalitet. Det är därför av största vikt att vi kan erbjuda patienten de allra senaste kunskaperna inom vården, prövade och avancerade behandlingsmetoder, den senaste tekniken och väl fungerande läkemedel. Allt detta behövs för att på bästa sätt kunna bota, lindra samt förebygga sjukdomar och ohälsa. Det är för oss en självklarhet att alla patienter ska ha rätt till likvärdig vård av högsta kvalitet och tillgänglighet, oavsett var i landet de bor. För att vi ska närma oss målet om en svensk sjukvård i världsklass krävs det att tillgängligheten till vård förbättras. Genom att hjälpa landstingen med att öka antalet vårdplatser, ett inrättande av en medicinsk vårdgaranti och införskaffande av mobila vårdenheter ökar vi möjligheterna till att rädda liv. För att uppnå en lyckad behandling krävs tidiga insatser. Därför måste vården kontinuerligt arbeta med att upptäcka och identifiera sjukdomar . satsar därför på att introducera fler nationella screeningprogram och att återställa högkostnadsskyddet, då höjningen innebär en försvårad situation för många sjuka och äldre som tvingas lägga ännu större delar av sin disponibla inkomst på läkemedel och sjukhusbesök. För att sjukvården ska fungera på bästa möjliga vis är det en självklarhet att personalen har rätt kompetens och rätt förutsättningar för att hjälpa och stödja patienterna. har därför som ambition att möjliggöra för arbetsgivaren att avskaffa karensdagen inom områden där smittorisken är stor, att avskaffa delade turer, att alla anställda inom den offentliga hälso- och sjukvården ska ha rätt till att arbeta heltid med rätt att välja att arbeta deltid. De svenska seniorerna har till skillnad från många andra grupper i samhället fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor . Hundratusentals svenska pensionärer har tvingats leva på en månadsinkomst som ligger på eller strax över existensminimum. Alldeles för många svenskar drabbas av våld, övergrepp eller försummelser efter sin 65-årsdag. Därtill är det alltför svårt att i dagens få tillgång till adekvat vård och omsorg för de äldre som inte klarar sig själva. uppfattning är att välfärden ska sträcka sig över livets alla skeenden. Det bör därför vara en självklarhet att man även ges chansen att få avnjuta nylagad, välsmakande och näringsrik mat. För att så många brukare inom äldreomsorgen som möjligt ska erbjudas detta vill vi införa en matreform för våra äldre samt införa en lagstiftning som säkerställer att de äldres mat i likhet med skolbarnens mat ska uppfylla vissa grundkrav gällande näringsinnehåll och kvalitet. Lika självklar som en näringsrik måltid är, är rätten till socialt umgänge, att få möjlighet att leva ett aktivt liv är stimulerande och förbättrar de äldres välbefinnande. Utöver detta satsar på att bygga fler trygghetsboenden och kategoriboende med husdjursprofil, äldrevårdscentraler och ökad trygghet för äldre. En grupp som är i särskilt behov av extra stöd är våra äldre, inte minst äldre kvinnor, som ofta har låg pension. Som ett komplement till våra satsningar inom äldreomsorgen vill vi minska de ekonomiska trösklarna för de äldre sjuka, så att de söker sig till vården i ett tidigt skede och därmed kan undvika att bli inlagda på sjukhus. Vi föreslår därför en riktad satsning som medför att alla som är ska få avgiftsfria läkarbesök, sjukvårdande behandling och provtagning i den öppna hälso- och sjukvården för att förebygga akuta, kostsamma ibland även livsavgörande vårdbesök. Utgångspunkten i familjepolitik är att möjliggöra för familjernas egna val i så hög grad som möjligt. Till skillnad från andra partier inser vi att varje familj är unik och har därför unika förutsättningar som ligger till grund för de val som görs. Eftersom alla familjer är olika är det fel att politiker ska diktera villkoren för uttagen av föräldraförsäkringen. Därför vill vi avkvotera de månader som kallas för ”pappamånader” och vi säger bestämt nej till en tredje sådan. Av samma skäl som vi vill avkvotera föräldraförsäkringen vill vi även slopa jämställdhetsbonusen omgående. Det är familjen själv, inte staten, som ska styra över familjens vardag. För trygghet i vardagen vill vi utöka antalet dubbeldagar så att föräldrar som behöver varandras stöd kan vara föräldralediga tillsammans. I linje med detta vill vi även utöka rätten till deltidsarbete för föräldrar med barn upp till och med . Vi vill utöka den lagstiftade rätten till ledighet från till 50. Vi vill förbättra dagens vårdnadsbidrag eftersom vi ser detta som en viktig möjlighet för de föräldrar och barn som av olika skäl vill stanna hemma lite längre innan barnet ska skrivas in i sedvanlig barnomsorg. Vidare vill vi inrätta särskilda och valfria förskoledagar så att familjerna kan umgås extra , detta genom lagstadgad rätt till en veckas tjänstledighet när man har barn på sommarstängd förskola. För att föräldrar ska kunna engagera sig bättre i barnets skolgång bör de allmänna kontaktdagarna återinföras. En viktig förutsättning för en harmonisk och trygg familjesituation är att familjernas privatekonomi också är hållbar. vill öka föräldrapenningen, bostadsbidraget för barnfamiljer samt underhållsstödet. Av olika skäl kan familjer ibland behöva stöd och råd för att lösa problematiska situationer. Det är ambition att varje barn ska få växa upp i ett tryggt och kärleksfullt hem. Bland annat vill vi förbättra möjligheterna till familjerådgivning, stärka anhörigstödet samt förbättra graviditetspenningen för dem som av olika skäl inte klarar av att arbeta fullt ut i slutet av graviditeten. I de fall föräldrar väljer att separera vill vi effektivisera processen vid vårdnadstvister så att den inte dras ut onödigt länge med förlängt lidande som följd. Vi vill även inrätta en särskild sorgpeng för de föräldrar som har drabbats av att få uppleva det värsta av alla sorger, att förlora ett barn. Då ska tid och stöd för sorg och bearbetning ges utan krångel med sjukskrivning eller dylikt via . Ekonomiskt stöd till äldre För är pensionärer och äldre en prioriterad grupp. Vi har tidigare generationer att tacka för mycket, därav är det också är vår inställning att man efter ett arbetsliv ska ges utrymme för fritid och vila, fri från ekonomisk oro och osäkerhet. Vår viktigaste satsning är den kraftiga höjningen av garantipensionen. Vi vill även avskaffa hela den orättvisa skatteskillnaden mellan inkomst av tjänst respektive inkomst av pension. Vi avser att förändra pensionsbromsen. Denna kan slå hårt mot dagens pensionärer i tider då konjunkturen är dålig. Eftersom systemet är väldigt nyckfullt vill vi reformera detta för att göra det mer rättvist och mer förutsägbart. Effekten av vårt förslag är att samtliga generationer får dela på bördan i sämre tider, istället för att endast befintliga pensionärer får försämrade villkor. Utöver detta vill vi förbättra det allmänna tandvårdsbidraget för äldre så att alla ålderspensionärer erhåller det högre årliga beloppet från och med istället för dagens . Vi vill också förbättra villkoren för överföring av pensionsrätter samt utöka grundperioden med omställningspension för människor , från dagens 12 månader . är ett välfärdsparti. Med detta menar vi att alla medborgare ska omfattas av en bra och hållbar ekonomisk grundtrygghet, även i tider då man av olika skäl, såsom sjukdom eller funktionsnedsättning, inte klarar av att arbeta. Vi avser av denna anledning att höja dagens sjukpenning. Detta då vi ur flera aspekter ser det som problematiskt att så pass många inte får ut av sin tidigare inkomst, trots att detta har varit ambitionen. Vi avser både att höja sjukpenningnivån för arbetslösa och kraftigt höja anslagen för den generella sjukpenningen. Nuvarande invandringspolitik medför en betydande ekonomisk belastning för följt av ett hårt tryck på vår bostadsmarknad, arbetsmarknad och på vår välfärdsstruktur. De senaste årens rekordinvandring har i stort präglat den svenska debatten med nuvarande fokus på att uppemot 600 000 människor väntas invandra till . För perioden –2018 har i sin senaste verksamhetsprognos uppskattat att mellan 231 000 och 357 000 asylsökande kommer att anlända till . När det kommer till anknytningsärenden, det vill säga anhöriga som söker uppehållstillstånd, väntas siffran uppgå till 230 000 . I bostadstermer innebär det att vi måste bygga motsvarande 40 svenska normalstora kommuner. Detta faller på sin egen orimlighet, vilket blivit uppenbart för allt fler. På arbetsmarknaden ser situationen fortsatt dyster ut. Trots att utrikes födda utgör av hela befolkningen – vilket i sig får betraktas som en ansenlig del – så står samma grupp för knappt hälften av arbetslösheten och mer än hälften av det utbetalade biståndet. Denna oförmåga att försörja sig får konsekvenser för den ekonomiska situationen likväl som det påverkar bostadssituationen och utbildningssituationen. Detta har lett till att det finns över en halv miljon personer i som lever i ett så kallat utanförskap. Utrikes födda utgör hälften av dessa, av dem som bor i ett utanförskapsområde har två inrikes födda föräldrar. Invandringspolitiken bör, precis som övriga politikområden, i betydligt högre utsträckning präglas av behovsprövning. Detta innebär att invandringen i hög grad harmonieras med arbetsmarknadens behov, medan humanitär hjälp optimeras så att man med de resurser som står till förfogande kan hjälpa så många utsatta människor som möjligt. Från politiska meningsmotståndare anförs oftast att detta misslyckande är ett resultat av en kombination av främlingsfientlighet, diskriminering samt dålig integrationspolitik. Parametrar som volymerna och karaktären på invandringen, utvandringslandet eller utbildningsnivå nämns som regel inte. Enligt World Values Survey och European Values Survey är dock det enskilt minst främlingsfientliga landet bland jämförbara länder. Enligt Migrant Integration Policy Index (Mipex) satsar mest intensivt på integrationspolitiken. uppfattning är istället att det är invandringens karaktär och volymer som ligger till grund för dagens dystra situation och att vi därför kraftigt behöver begränsa den utomeuropeiska asyl- och anhöriginvandringen. Med vetskapen att det går att hjälpa betydligt fler människor i krisområdenas närhet vill kraftigt öka biståndet som går till internationell flyktinghjälp. På så vis kan vi bidra med akut humanitär hjälp, göra det möjligt för barn på flykt att gå i skolan samt genom fonder stödja utvecklingsländer med hög flyktingmottagning. Det militära försvaret ska genomföra de insatser som riksdag och regering beslutat eller som i övrigt följer av Försvarsmaktens uppgifter. Försvarsmakten ska lösa följande uppgifter: Upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta, söka samverka och kostnadsdela verksamheten med de nordiska grannländernas försvarsmakter i mån av ingångna avtal, med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov, äga beredskap att snabbt kunna ställa personal till förfogande för räddningsledare vid terrorism eller annan asymmetrisk krigföring, äga beredskap att kunna sända en utlandsstyrka för fredsbevarande eller fredsskapande insatser med stöd av FN-mandat. Den dagsaktuella hotbilden är inte den viktigaste utgångspunkten när vi bedömer vårt behov av militärt försvar. Hotbilden kan snabbt förändras, däremot kan vi inte snabbt återta acceptabel försvarsförmåga. Faktiska styrkeförhållanden och värstafallsscenarier måste vara underlag för vårt behov av militärt försvar. bör efter en förstärkning av försvaret ha ett balanserat försvar med sådan styrka och sammansättning att det skapar en så hög tröskeleffekt att detta i det längsta avhåller en presumtiv angripare från anfall. En återinförd värnplikt är nödvändig för att på ett trovärdigt sätt nå upp till den kvantitet förband som är nödvändig för försvaret av . Cirka 6 000 värnpliktiga bör utbildas i grundläggande militär utbildning (GMU) och cirka hälften av dessa utbildas vidare för krigsplacering i brigaderna. I och med återaktiverandet av värnplikten återgår armén till ett system med fredsorganisation och krigsorganisation. försvarspolitik ska fokusera på försvaret av . Genom att stärka vårt eget försvar, genom att fullt ut verka för ett nordiskt försvarssamarbete och genom Partnerskap för fred med Nato tar sitt säkerhetspolitiska ansvar. När återfått ett existensförsvar så är det rimligt att åter bidrar med militärt bistånd i fredsskapande och fredsbevarande insatser med FN-mandat. Det är en balanserad inställning, långt från både isolationism och förlorad självständighet. är mycket positiva till de steg som tagits avseende samarbete och samverkan mellan de nordiska länderna vad gäller försvarssystem. Det framstår som mycket tydligt att det finns betydande ekonomiska skalfördelar att uppnå med ytterligare integrering av de nordiska ländernas försvarssystem. vill ta ytterligare initiativ på dessa områden och vill inrätta en nordisk försvarsallians med ömsesidiga förpliktelser och garantier.