mot · H302840 · 2015-10-02 00:00:00 — Ny strategi mot digitalt utanförskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av en ny strategi mot digitalt utanförskap och tillkännager detta för regeringen. I har vi många medborgare som hamnar i digitalt utanförskap. , Punkt SE, presenterade en undersökning där det konstateras att 1 miljon svenskar inte använder internet och att många av dem är i de äldre åldersgrupperna. Undersökningen visar att som de allra flesta barn, unga och medelålders använder internet finns det fortfarande en stor grupp människor som står utanför. De flesta av de äldre som inte har internet svarar att de inte är intresserade. Några anger krånglig teknik och höga kostnader som skäl att inte koppla upp sig. 2020 tros 400 000 svenskar fortfarande vara utan internet. Bara ett fåtal väljer bort internet för att de tycker det är för krångligt eller för dyrt. De flesta uppger att de inte är intresserade. Ingen ska lämnas utanför digitaliseringen. Det digitala utanförskapet hänger ihop med ett socialt utanförskap. För att till fullo kunna vara en del av samhället krävs det ofta att det finns möjlighet att kunna ta del av information, underhållning, tjänster och så vidare genom digital delaktighet. Det är också viktigt utifrån ett demokratiskt perspektiv att kunna använda de digitala arenorna för att kunna göra sin röst hörd. Det behövs utveckling av fler och enklare användarvänliga offentliga servicetjänster. Genom teknikutvecklingen och förenklade tjänster kan vi se att sjukvård, omsorg, utbildning med mera kan underlätta för många, t.ex. patienter med kroniska sjukdomar att slippa långa dagliga resor och istället kunna få vård i hemmiljö. Det behövs en fortsatt e-tjänsteutveckling som detta måste förutsätta fler insatser för att minska it-klyftan i samhället. Visst finns det klasskillnader i detta men det handlar inte minst om generationsskillnader, en del betingat av tillgången till en dator men rädslan och okunskapen. Det är främst biblioteken som har tagit initiativ för att allmänheten ska lära sig att bli digitalt delaktiga. Även om bibliotekens insatser i detta avseende kan uppfattas som en del av bibliotekens uppdrag – att ge tillgång till information. Biblioteken når stora folkgrupper – faktiskt också nya grupper i de projekt där biblioteken ger introduktion till internet. Därför är det viktigt att biblioteken får fortsatt stöd för att nå flera grupper. Det civila samhällets organisationer gör en viktig insats, eftersom det är de som möter personer som inte är digitalt delaktiga. Aktörerna är många, bland annat studieförbunden. Ett annat exempel är Seniornet , en ideell organisation som startats med det uttalade syftet att låta äldre lära äldre om it. Organisationen arbetar aktivt och framåtsyftande, bland annat tillsammans med folkbiblioteken i Seniorsurfdagar för att stimulera till lärande, och är också tillsammans med studieförbunden en viktig part i Digidelkampanjen. En kampanj som avslutades och som pågick . har projektet bidragit till att en halv miljon svenskar som tidigare stod utanför den digitala världen blivit delaktiga. lämnade överlämnade Digidel 16 förslag till den dåvarande regeringen om fortsatta satsningar mot digitalt utanförskap. Det finns alltså många aktörer. Men det finns även en växande utbildningsmarknad för digital kompetens där folkbildningens organisationer har en viktig roll. Studieförbunden skulle med sin stora bredd ha goda förutsättningar att nå en ansenlig grupp som inte är digitalt delaktiga. Därför anser jag att studieförbunden ska få fortsatt stöd så att de kan nå flera grupper. En slutsats av den ovan redovisade genomgången är att det görs en hel del för digital delaktighet i , men mer kan göras. Därför anser jag att det digitala utanförskapet måste brytas, och att det behövs en ny strategi mot det digitala utanförskapet. På så sätt bidrar vi till ett inkluderande samhälle. Serkan Köse (S)