mot · H3022239 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () Nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö Utvidgat starta eget bidrag Fortbildning av skyddsombud utbildningsinsatser mot mobbning Satsning på lärlingsjobb utan arbetsgivaravgifter Motverka hot och våld utgångspunkt är att arbetslöshetsförsäkringen är såpass central att den bör betraktas som en del av de grundläggande socialförsäkringssystemen. Detta innebär också att den bör vara uteslutande finansierad via skattsedeln. vill således att även den så kallade finansieringsavgiften samt övriga administrativa avgifter, utöver själva arbetslöshetsavgiften, avskaffas och tas över av staten, till följd att medlemskap i en arbetslöshetskassa blir helt och hållet avgiftsfritt. vill också göra arbetslöshetsförsäkringen obligatorisk, i likhet med övriga delar av socialförsäkringen. ställer sig bakom den höjning av a-kassan som regeringen utför men vill se en starkare ersättning i början av perioden med en snabbare avtrappning då försäkringen mer får karaktären av just en omställningsförsäkring. fungerar inte arbetslöshetsförsäkringen tillfredsställande i bemärkelsen att alltför få – bara en av tio – får ut av sin tidigare inkomst. Det får till konsekvens att den som blir arbetslös inte ges möjlighet att fokusera på att söka jobb. Vi vill ha en återgång till 100-dagarsregeln för jobbsök inom kompetens och utbildningsområde samt i sin geografiska närhet. Vidare vill vi göra om reglerna för deltidsarbetslösa enligt det förslag som presenterat i sitt slutbetänkande. vill se en sammanslagning av . Vi menar att myndigheterna bör slås samman till en enda myndighet som prövar individers arbetsförmåga. grundläggande fokus är att möjliggöra för arbetskraften att praktiskt återgå till arbetsmarknaden, oavsett om det är från sjukdom eller arbetslöshet. Att låta ta över arbetslöshetsförsäkringen skulle vara ytterligare ett steg för att konsolidera socialförsäkringssystemet till att vara en generell angelägenhet snarare än en regional eller yrkesspecifik dito. För att ge arbetsgivarna större möjligheter att behålla nyckelpersoner med rätt kompetens vill vi utöka antalet tillåtna undantag som medges, från två till fem. Reformen bedöms underlätta situationen för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden samt även stimulera produktivitet och strukturomvandling. har som ett första steg ställt oss bakom det förslag om reformering av Lavallagen som utstationeringskommittén presenterat i sitt slutbetänkande. Men vill att den så kallade Lavallagen, som förhindrar fackförbund att vidta stridsåtgärder mot arbetsplatser med utstationerad arbetskraft som inte följer svenska kollektivavtal, ska rivas upp i sin helhet. ska därigenom äga konflikträtt gentemot oseriösa arbetsgivare som utnyttjar arbetskraft eller aktivt ägnar sig åt lönedumpning genom att åsidosätta svenska villkor Månadsrapportering och anmälningsplikt ska vara tvingande för samtliga företag som har utstationerad arbetskraft i . Det ska införas en bortre gräns för hur länge en arbetstagare kan vara utstationerad i . Denna bör sättas till max . Om en arbetsgivare behöver ha personal stationerad i annat EES-land längre än så medför det inget hinder emedan den anställde har rätt att, i enlighet med inremarknadsakten, arbetskraftsinvandra. vill införa den så kallade vitajobbmodellen. Det är en upphandlingsmodell som kan appliceras på all offentlig upphandling och som ställer ett antal krav på det anbudsgivande företaget. Bland annat ska företagen erbjuda sina anställda kollektivsavtalsenliga villkor. Huvudentreprenörsansvar ska krävas, vilket medför att huvudentreprenören ansvarar för att även underentreprenörer följer de regler som ställs upp. vill slopa den tredje fasen i jobb- och utvecklingsgarantin. Vår förhoppning är att en del av nuvarande deltagare i fas 3 kommer att välja att stärka sin konkurrenskraft genom att erbjudas bättre möjligheter till om- och vidareutbildning inom ramen för exempelvis komvux, yrkesvux eller Myndigheten för . av deltagarna i fas 3 har något slags funktionsnedsättning vilket medför en minskad arbetsförmåga. Det innebär således att dessa individer behöver ett särskilt stöd för att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Därför föreslår en satsning på subventionerade föreningsjobb samt en höjning av taket i lönestödet i enlighet med den så kallade slutsatser. Föreningsjobb, lärlingsanställningar med mera ambition är att antalet deltagare i fas 3 gradvis ska minska och att verksamheten successivt ska fasas ut. I syfte att närma oss denna målsättning föreslår vi genom denna budget en rad åtgärder för att skapa fler utbildningsplatser, lärlingsjobb, fler anställningar inom offentlig sektor, stimulans till gröna näringar på landsbygden och åtgärder för förbättrat företagsklimat, ökad tillväxt och ökad anställningsbenägenhet hos små och medelstora företag. Som ett ytterligare led i vår strävan efter att öka samhällsnyttan och bekämpa långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten vill vi även göra en satsning på så kallade föreningsjobb. Vi avser att avsätta i stimulansbidrag till kommunerna för detta ändamål. Målsättningen är att via lönesubvention kunna erbjuda kollektivavtalsenliga löner av heltid. anser att unga arbetslösa från ska ha likvärdig rätt att söka bidraget. En förändring från dagens . Ett utökat starta-eget-bidrag skulle bana väg för fler småföretag och påverka sysselsättningen positivt. föreslår vidare att stödet utbetalas i stället för dagens . I enlighet med föreslår en höjning av taket på lönestödet från dagens fasta belopp på 16 700 till 0,45 andel av prisbasbeloppet, vilket enligt nivåer innebär ett tak om . Detta uppnås mot slutet av budgetperioden. Ett av de mest centrala hinder som finns på svensk arbetsmarknad för arbetssökande med funktionshinder är nuvarande storleken på lönestödet. konstaterar att arbetsgivare mycket sällan får den kompensation som subventionen avser då taket för den lönegrundande nivån är för låg. För att nå en välmående arbetsmarknad krävs inte bara balans mellan arbetskraftsutbud och arbetskraftsbehov utan också klara regler och villkor för både företag och den som arbetar. är det verktyg vi har för att kontrollera arbetsmiljön på våra arbetsplatser och här vill se en höjd ambitionsnivå. har anslagen återigen börjat höjas men ligger fortfarande långt under den nivå som rådde . förstår vikten av att behöver resurser för sitt arbete, och därför väljer att höja både anslag och ambitionsnivå. vill även uppmuntra arbetet med (systematiskt arbetsmiljöarbete) – detta genom tre viktiga ställningstaganden. Det handlar om tre viktiga ställningstagande. besked och information till företagen, fler inspektioner ifrån sida och att förtydliga att är en föreskrift som samtliga företagare skall följa. Då vi höjer anslag vill vi även göra en initial satsning på ytterligare 25 miljoner för informationsförmedling till alla . har ambitionen att återställa anslagen till nivå, vilket motsvarar en höjning på ifrån dagens nivå. För att försöka komma tillrätta med arbetsrelaterade besvär vill vi göra företagen mer benägna att aktivt arbeta för en bättre arbetsmiljö. Därför vill vi inrätta ett arbetsmiljöbidrag motsvarande per tre anställda. Vår förhoppning är att detta skall uppmuntra till investeringar i personalens hälsa, vilket är en långsiktig investering för minskade sjukvårds- och rehabiliteringskostnader för samhället. vill också satsa på ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö för att via forskning hantera olika arbetsmiljöfrågor och deras effekter för samhället. vill också intensifiera arbetet mot olyckor på arbetsplatserna och återställer då det statliga stödet till fortbildning av fler skyddsombud. Trakasserier och mobbning är tyvärr vanligt förekommande på våra arbetsplatser. Det är ett problem ser allvarligt på, och därför avsätter vi som fackförbund med tydliga ramar och god kunskap gällande åtgärder mot mobbning kan söka och hålla utbildningar för arbetsgivare.