mot · H3022110 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN ska inta en central plats i utrikespolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för högre krav på de länder som leder FN-arbete, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom FN bör verka för ett utökat arbete mot korruption såväl internt som externt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU:s institutioner inte ska ha behörighet att föra talan inom FN och tillkännager detta för regeringen. ser FN som den primära mekanismen för internationellt samarbete vad gäller fred och säkerhet samt samverkan för demokrati och mänskliga fri- och rättigheter. FN har sedan organisationen grundades varit mellanstatlig och en nationernas förening, baserad på den grundläggande principen att alla dess medlemmar är fria och likvärdiga, en princip som vill slå vakt om. är de grundläggande mänskliga rättigheterna som de definieras i FN:s allmänna förklaring den minsta gemensamma nämnare vilken vi anser att alla stater i alla situationer bör leva upp till. När dessa allvarligt kränks finner vi försvaret av mänskliga fri- och rättigheter överordnat suveränitetsprincipen. Historien har lärt oss att stater, inte ens demokratiska sådana, kan tillåtas obegränsat handlingsutrymme. Därför behövs FN-samarbetet för att garantera individens säkerhet mot övergrepp från repressiva regimer och verka för en positiv utveckling i fler länder. har därtill en viktig funktion att verka för fred och säkerhet och när så krävs utifrån ett brett mandat kunna besluta om fredsskapande och fredsbevarande insatser, även om det ska göras med stor försiktighet. ser FN:s konventioner om de mänskliga rättigheterna som vägledande dokument för världssamfundets välfärd. Konventionerna bör ratificeras av alla medlemsstater och praktiskt efterlevas i så stor utsträckning som möjligt. Eftersom det finns stora tveksamheter i många staters efterlevnad spelar konventionskommittéerna en nyckelroll då de övervakar och kritiserar stater som inte lever upp till sina åtaganden. ser en uppenbar risk för att förtroendet för FN:s institutioner urholkas om dess organ leds eller dess ledare tillsätts av stater som uppenbarligen inte lever upp till de mest grundläggande kraven på respekt för mänskliga rättigheter. Vi vill därför att arbetar för hårdare krav på att de som leder FN-arbete själva föregår med gott exempel. Vi anser det även vara fundamentalt att FN är uppmärksamt på och motverkar eventuell korruption internt i organisationen samt bidrar till minskad korruption externt genom FN:s utvecklingssamarbete. EU:s institutioner i FN EU:s deltagande i FN-samarbetet regleras av resolution 65/276 vilken i sin tur bygger på FN:s resolution 3208. Den senare ger den europeiska ekonomiska gemenskapen observatörsstatus i FN. Den förra ger också EU:s institutioner – även då den understryker att EU inte är medlemsstat – långtgående rätt att agera som en sådan. Att EU:s institutioner tillåts representera samtliga av EU:s medlemsländer i FN är ett tydligt steg mot en federal europeisk stat, något som kraftigt motsätter sig och till vilket det svenska folket aldrig gett sitt medgivande. Vi befarar dessutom att det slutgiltiga målet är att helt ersätta medlemsländernas representation i FN. är av den uppfattningen att FN, i och med det viktiga arbete historiskt bidragit med, kommer att gå miste om en betydelsefull röst om den här utvecklingen tillåts fortsätta. anser att som nation har stor trovärdighet i fråga om konflikthantering, internationellt samarbete och mänskliga rättigheter. är därför bättre meriterat än många andra stater att förvalta en icke-permanent plats i . Vi stöder därför kandidatur.