ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302609 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om företagare och trygghetssystem och tillkännager detta för regeringen. Fler och växande företag är avgörande för att klara jobben. Det handlar om en framtidsinriktad politik för entreprenörer och företagare. skapas de flesta nya jobb inom små och medelstora företag. Exempelvis har av de nya jobben skapats i företag med mindre än 200 anställda. är en företagares ekonomiska trygghet beroende av i vilken företagsform verksamheten bedrivs. En företagare som driver sitt företag som enskild firma har rätt till ett särskilt stöd . Då beräknas sjukpenningen utifrån vad en anställd skulle ha för inkomst från ett liknande arbete. Om företagaren i stället driver sitt företag som aktiebolag eller som en ekonomisk förening gäller inte detta. Då beräknas sjukpenningen i stället utifrån den faktiska lön som tas ut. Om ingen lön tas ut betalas ingen sjukpenning ut. Den som precis har startat ett aktiebolag och som ännu inte har kunnat ta ut någon lön riskerar därmed att stå utan ersättning om hon eller han drabbas av sjukdom. Vi vill att människor ska våga ta steget och starta företag. Då är det viktigt att de sociala trygghetssystemen utvecklas och ger ett bra skydd även för dessa människor. Vi ser behovet av förbättrade trygghetsregler för företagare. Regeringen bör beakta detta.
mot · H302611 · 2015-10-02 00:00:00 — Erforderliga handlingar vid en konkurs ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inom ramen för den statliga lönegarantin inkludera administrativa kostnader för att säkra erforderliga handlingar vid en konkurs och tillkännager detta för regeringen. Alltför ofta får löntagare – då det företag de arbetar på går i konkurs – problem med att få ut arbetsgivarintyg. Det innebär att det blir svårt att få a-kassa. gör konkursförvaltaren det arbete som behövs, men det är inget de är skyldiga att göra. I första hand är det den före detta arbetsgivaren som ska lösa detta, men att så inte alltid blir fallet visar verkligheten. så utspelade sig i vårt län en situation där ett konsultföretag som utsetts till konkursförvaltare åt ett företag som gått i konkurs krävde förskottsbetalning för att utfärda arbetsgivarintyg åt de ca 30 före detta anställda. Företaget vägrade då det var på obestånd i och med konkursen. Kostnaden för att utfärda ett arbetsgivarintyg är inte stor men situationer liksom den ovan har inträffat tidigare och kommer att kunna inträffa igen. För att löntagaren inte ska hamna i kläm och helt stå utan ersättning, vilket hen riskerar att göra kopplat till de krav som ställs från arbetslöshetsersättningen, bör möjligheten till att inkludera kostnaden för att utförda arbetsgivarintyg i lönegarantin ses över.
mot · H302612 · 2015-10-02 00:00:00 — Kränkande behandling och mobbning i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna att stärka skolors skyldighet att agera vid missförhållanden i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att vidta ytterligare åtgärder för att förebygga mobbning och kränkande behandling i skolan och tillkännager detta för regeringen. Dom allra flesta kan skriva under på att skolor ska stå för nolltolerans mot mobbning och kränkande behandling. Lagstiftningen ställer tydliga och höga krav på att skolan ska vara en trygg plats för alla barn och unga. Tyvärr visar flera utredningar och rapporter att så inte är fallet. Organisationen skriver i sin rapport att var femte ung på mellan- och högstadiet har blivit kränkt av en annan elev och att har blivit mobbade. I genomsnitt har ett barn i varje klass varit mobbad eller längre. Var tionde ung på högstadiet har blivit kränkt av en vuxen i skolan . Dessa fall måste ses som extra allvarliga, då vuxna är de som är ansvariga för att skapa en trygg miljö i skolan och förebygga kränkningar. De flesta vuxna i skolan anser att de har tillräckligt med kunskap i likabehandlingsfrågor och svarar att de vet hur de ska agera om en elev blir utsatt för kränkningar. Bland eleverna svarar varannan att de tycker att vuxna i skolan agerar när de får veta att elever blir kränkta. Efter tillsyn vid 546 grundskolor och 183 gymnasieskolor skriver Skolinspektionen att det finns brister i tryggheten på skolan och att många saknar en plan mot kränkande behandling. En trygg och god miljö är viktig för att eleverna ska kunna prestera bra i skolan. visar Skolinspektionens tillsyn att ungefär sex av tio grund- respektive gymnasieskolor brister i att garantera elevers trygghet och studiero på skolan. Främst handlar det om skolornas arbete mot kränkande behandling, där över fem av tio grundskolor samt över sex av tio gymnasieskolor brister. Det främjande och förebyggande arbetet mot kränkande behandling ska beskrivas i verksamhetens plan mot diskriminering och kränkande behandling, vilken ofta är bristfällig. På skolor där det saknas strategier för att kartlägga och bemöta kränkande behandling blir det svårt att veta om rätt förebyggande åtgärder vidtas. Det kan även vara svårt att veta om de åtgärder som faktiskt genomförts är tillräckliga för att öka tryggheten och stoppa eventuella kränkningar på skolan. har det kommit in 810 anmälningar om kränkande behandling till Barn- och elevombudet () och Skolinspektionen. Det är en ökning jämfört med . Det här visar, trots en tydlig lagstiftning, att det behöver göras mer för att motverka kränkande behandling och mobbning i skolan.
mot · H302613 · 2015-10-02 00:00:00 — Sanering av förorenad mark ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanering av förorenad mark och tillkännager detta för regeringen. Vid industriområde i kommun har industriell verksamhet bedrivits . Den industriella verksamheten inleddes då en stångjärnshammare anlades på platsen och pågick då kemtvätten lades ner. Bland verksamheterna kan nämnas sulfat- och sulfitmassebruk, skruvfjäderfabrik, skiv-/plattillverkning, tapettillverkning och kemtvättsverksamhet. Det pappersbruk som var i drift orsakade de största markföroreningarna, på grund av oljehantering och deponering av kisaska. Fastigheten är herrelös och omfattar flera svårt förfallna byggnader. kommun har låtit genomföra ett antal undersökningar av industriområde vilka sammanställts till en komplett huvudstudie i enlighet med kvalitetsmanual. Undersökningarna har påvisat att föroreningar, främst i form av metaller och olja, finns inom det f.d. industriområdet. Ett flertal metaller har uppmätts i halter över gränsvärden för mindre känslig markanvändning. Byggnaderna inom det f.d. industriområdet förfaller och innebär i sig en uppenbar risk för människors hälsa. Framförallt gäller detta olyckor. Baserat på riskbedömningen bedöms byggnadernas förfall samt förhöjda arsenikhalter i kisaskan vara de främsta hälsoriskerna som bör reduceras. Det är av allra största vikt att detta område saneras för att rädda miljön. Företagen som en gång smutsade ner naturen finns kvar. Områden som det på i kommun utgör stora risker för omgivande människor och natur. Bristen på saneringen är också ett hinder för exploatering av marken för bostäder och arbetstillfällen. Regeringen behöver därför säkerställa en noggrann process när de områden som ska saneras ska väljas ut.
mot · H302615 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om representation i myndigheternas styrelser och tillkännager detta för regeringen. För att förtroendet för olika myndigheter ska stärkas bör representationen i myndigheternas styrelser ses över. I Statskontorets rapport , Myndigheternas ledningsformer – en kartläggning och analys (2014:4), tydliggörs bristen på förtroendevalda i våra statliga myndigheters styrelser. Kartläggningen visar att i de 32 styrelserna var riksdagsledamöter, kommun- eller landstingspolitiker, statlig myndighet och från näringslivet. Det kan finnas bra skäl och argument för att det inte enbart ska vara förtroendevalda i styrelserna. Men om förtroendevalda i större utsträckning är representerade så skapas en folklig förankring och därmed en demokratisk påverkansmöjlighet. I förlängningen leder detta till en ökad legitimitet för myndigheternas beslut och på så vis så kommer förtroendet att stärkas. Att det finns ett behov av ett stärkt förtroende visas tydligt i Sifos senaste förtroendemätning av 26 av våra myndigheter. Bottenbetyg får exempelvis Arbetsförmedlingen som är en av de myndigheter som utgör grundstenen i vårt välfärdssystem. För att fullfölja sitt uppdrag som förtroendevald måste en kontinuerligt ha en dialog och lyssna på sin viktigaste uppdragsgivare – medborgarna. Den kunskap och kännedom om människors behov som följer därav ger den förtroendevalda som styrelseledamot en unik kompetens som inte går erhålla på annat håll. De ledamöter som väljs in i olika styrelser bör ha olika bakgrund, såsom ålder, kön och att det finns en representation från hela landet. Utifrån det som presenterats ovan anser vi att frågan om representationen i myndigheternas styrelser bör ses över.
mot · H302617 · 2015-10-02 00:00:00 — Arbetsmiljöutbildning för skyddsombud och arbetsgivare ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsmiljöutbildning för skyddsombud och arbetsgivare och tillkännager detta för regeringen. har de uppmätta riskerna för olycksfall ökat, visar statistik från . Riskerna ökar för både män och kvinnor. godkändes nära 52 000 arbetsskador, vilket är den högsta noteringen för arbetsskadeförsäkringen. Av dessa är 11 400 allvarliga arbetsolyckor. Inom avtalsområdena /LO och kommuner och landsting minskade antalet långvariga sjukfall . Därefter har sjukskrivningarna ökat och ökningen är betydligt större för kvinnor än män. Det är reglerat i arbetsmiljölagen att arbetsgivare och arbetstagare svarar gemensamt för att skyddsombudet får erforderlig utbildning. Det finns ingen uppgift om hur en sådan utbildning ska pågå. En grundläggande arbetsmiljöutbildning är allt mellan och . Vårt förslag är: Tillägg till 6 kap. 4 § i arbetsmiljölagen Att alla nya skyddsombud får en grundutbildning i arbetsmiljö som omfattar minst . Att alla arbetsgivarrepresentanter ska ha en grundutbildning i arbetsmiljö som omfattar minst . Att alla skyddsombud och arbetsgivare får erforderlig vidareutbildning.
mot · H302619 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheter till lösningar på problemet med ägarlösa båtar som skräpar ned, och tillkännager detta för regeringen. Alla har vi väl sett en övergiven båt liggandes vid strandkanten eller uppdragen i vassen. Charmigt till viss del förutsatt att båten tas bort. Problemet är att den inte alltid gör det. Många gamla övergivna båtvrak är nämligen ett problem som växer i omfattning. Ofta är det markägaren som får bekosta bortforsling av vrak där ägaren inte går att spåra. Att plast- och träbåtar blir liggande i naturen kan ge allvarliga negativa miljökonsekvenser. Många båtar innehåller giftiga ämnen som kan spridas i mark och vatten. Om båten innehåller olja eller bensin kan detta läcka ut i naturen. De flesta av de äldre uttjänta båtarna är gjorda i plast, vilket inte är nedbrytbart i naturen. Båtarna förfular också vår miljö och kan på olika sätt innebära risker för människor. Det finns olika angelägna åtgärder som kan vidtas för att minska problemet med nedskräpning på grund av övergivna och uttjänta båtar. En laglig förbättring av möjligheterna att flytta båtar skulle kunna utgöra en sådan delåtgärd. Möjligheten för en markägare (ofta en kommun) att ges rätt att forsla bort ägarlösa båtar som förfular, förhindrar eller anses som miljöfara bör förstärkas. Man skulle t.ex. kunna undersöka vilka incitament som kan finnas för en båtklubb att sanera vraket och att lämna in båten till (systemet för båtskrotning som införs ). Till dess att systemet med båtretur finns på plats överallt kan man t.ex. se över frågan om våra återvinningscentraler och definitionen av ”hushållsavfall”. kan man på enstaka ställen lämna sin eka/plastbåt och få den återvunnen. Definitionen av hushållsavfall bör innefatta även småbåtar för att få båtägare att gå till de kommunala återvinningscentralerna, alternativt att man förtydligar reglerna för återvinningscentralerna så att de kan ta emot småbåtar för en eventuellt mindre acceptabel summa. Dit kan de ju komma enkelt på en släpkärra, vilket skulle öka sannolikheten rejält att de gamla småbåtarna blir skrotade och återvunna på ett kvalitetssäkrat sätt.
mot · H302620 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan stärka barnperspektivet inom och tillkännager detta för regeringen. Situationen på våra socialtjänster runt om i landet är fortsatt svår. Allt för ofta läser man om barn som utsätts för olika saker. Saker som barn inte skall bevittna eller drabbas av. Att minska barns lidande, att låta de växa och känna sig trygga är bland det viktigaste som finns. Det är samhällets skyldighet att se över situationen för alla barn och garantera att man bemöts med respekt och att man utgår ifrån barnens rättigheter. Inspektionen för vård och omsorg, , bekräftade i en rapport från att utifrån undersökningar som gjorts att man inom har stora brister i hantering av ärenden. Det är ytterst oroväckande att man inte har likvärdighet i bedömningarna, att det är brist på erfarna socialsekreterare samt att man inte alltid kan garantera att barnperspektivet sätts i första rummet. Det är glädjande att vi har en regering som har identifierat en hel del av problemen inom , man har tillsatt en nationell samordnare för att ytterligare driva på arbetet med att utveckla kvaliteten i den sociala barn- och ungdomsvården och man har i den senaste budgeten tillfört medel till vilket är bra. Trots detta så finns det fortsatt oroliga röster i våra kommuner. Man hör om sjukskrivningar, ärenden som hamnar mellan stolar, som bollas fram och tillbaka och ärenden som inte hanteras och så vidare. Det ser naturligtvis olika ut gällande bemanningen men att det är för få socialsekreterare på för många ärenden är ständigt återkommande i de möten vi gör och i de berättelser vi hör. Det kan resultera i en mängd olika saker. Familjer och ärenden blir en siffra och personal inom jobbar mot klockan. Det kan bli en ohållbar situation för de som jobbar och för de som inte får det stöd och den hjälp de behöver. Det kan resultera i att människor drabbas i onödan. De som ofta drabbas hårdast är barnen. Fokus på problem och bristen på styrning och tillräckligt många kollegor kan göra att man missar viktiga delar i utredningarna. Det är viktigt att se hur barnen drabbas och vilka insatser man gör för att skydda barnen från onödigt lidande och krävande situationer. Vi tror att barnperspektivet behöver stärkas inom . Man behöver se över metoder, kartlägga och sprida goda sätt att arbeta på över hela landet. Även nationella riktlinjer för hur många ärenden per handläggare man får ha kan vara ett sätt att lösa problemen inom .
mot · H302621 · 2015-10-02 00:00:00 — Kontinuitet inom och sjukvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att begränsa nyttjandet av tillfälligt inhyrd personal inom den offentligt organiserade delen av välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. Vi lever i välfärdsstaten . Vi har länge haft skola, barnomsorg, äldreomsorg, socialtjänst och en hälso- och sjukvård – för att bara nämna några exempel – att vara stolta över och kunna lita på. har vi en arbetslöshet som förvisso minskar men som ändå befinner sig på en historiskt hög nivå. Lägg därtill en åldrande befolkning som lever allt längre och där relationen pensionärer kontra de som arbetar med tiden blir mer och mer i obalans till fördel för den delen av befolkningen som inte arbetar. Kontentan blir att den skattebas som ska bära upp den välfärd vi helt enkelt förväntar oss inte är tillräckligt stor. Det är vår tids stora utmaning och den nöt som politiker från höger till vänster försöker knäcka. Vad som inte får ske i det läge som vi befinner oss i och som vi än mer kommer befinna oss i . Är att vi inte använder de resurser vi har på klokast möjliga sätt. Ett sådant omdömeslöst sätt att använda resurser är att betala dubbla priset för en inhyrd läkare eller socialsekreterare istället för att betala normaltaxa för en fast anställd. För att återigen ta läkaren och socialsekreteraren som exempel så är det betydligt svårare att hjälpa en patient/brukare/klient som staffettläkare/socialsekreterare jämfört med om du jobbat tillsammans med samma patient/brukare/klient . Inom är det av särskild vikt att man har god personkännedom och kunskap om familjer, nätverk och annat som är viktigt för att kunna bemöta klienter på ett adekvat sätt. Samt för att samverkan mellan olika enheter ska kunna ske för att garantera att personens behov säkras. Självklart ska och kommer det alltid att förekomma inhyrda experter eller konsulter i de områden där kompetens inte finns ”in house”. Det vore önskvärt att regeringen ser över hur vi genom strategisk kompetensförsörjning kraftigt kan minska kostnaderna för inhyrd personal så som till exempel stafettläkare och tillfälligt inhyrda socialsekreterare inom den offentligt organiserade välfärden.
mot · H302622 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan nyttja skjut- och övningsfält för fler frivilliga organisationer och säkerställa i det kommande värdlandsavtalet för att kunna verka i övningar med och andra länder där vi har avtal, och tillkännager detta för regeringen. skjut- och övningsfält är största militära övningsområde. Fältet är det enda som är miljöprövat och godkänt för samtliga arméns truppslag. Skjutfältet är beläget avskilt från bebyggelse som gör att övningar inte stör omgivningen och det erbjuder varierade vinterförhållanden. Det är en stor resurs som förutom det stora övningsområdet också omfattar ett hotell, verkstäder, restaurang och ett flygfält. har Försvarsmakten satsat på skjutfält. Man har bland annat förstärkt området med fler personal. Satsningen möjliggör större användningsområden och möjlighet att utveckla detta övningsområde. skjutfält är en utmärkt resurs utifrån sin lokalisering och den varierade terrängen. Det är attraktivt för övningsverksamhet i ett nordiskt- internationellt perspektiv. En sådan verksamhet pågår, men borde ges en ökad tyngd . Skjutfältet har en terräng som möjliggör träning med motor och terrängfordon och stora avstånd gör att man kan skjuta med långdistansvapen. Det är viktigt att Försvarsmakten har tillgång till övningsfält med skilda naturtyper och terrängförhållanden placerade på olika platser i landet. För oss är det viktigt att detta fantastiska och unika område nyttjas. Vi anser därför att man behöver se över hur man ytterligare kan få till verksamhet till skjutfält. Man kan t.ex. ta fram en strategi för hur man kan få dit fler frivilliga organisationer och hemvärnet. Man bör aktivt jobba för att bli mer attraktiva för internationella övningar och säkerställa i det kommande värdlandsavtalet för att kunna verka i övningar med och andra länder där vi har avtal kan nyttja området.
mot · H302623 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en nollvision för antalet unga hemlösa och tillkännager detta för regeringen. Det finns många utsatta människor i vårt samhälle och bland dem många som saknar bostad och eget hem. Hemlöshet drabbar barn och unga särskilt hårt. Många av dem har svårt att fullfölja sina studier, upprätthålla kontakter med vänner och är utsatta för ökad risk för våld och missbruk. Än mer uppseendeväckande är det att problemet inte syns, vare sig i statistik eller i utredningar och rapporter. Flera organisationer som arbetar med sociala frågor vittnar om att barn och ungdomar utgör en växande grupp hemlösa. Orsakerna kan vara flera men för många uppstår hemlöshet i samband med vräkningar, familjesplittring, osämja, föräldrars missbruk eller kriminalitet. Det är (för) många barn och ungdomar som befinner sig i en mycket svår livssituation. Vissa barn och ungdomar – som övergetts av sina föräldrar och lever i hemlöshet – försöker ändå genomföra sina studier utan att deras hemlöshet är känd. Barn och ungdomar som tvingas bo hos kompisar och byta adress två till . Situationen är ohållbar och kan skapa en grogrund för både missbruk och kriminalitet. agerande är oerhört viktigt i de här sammanhangen. Vikten av att visa empati och respekt för de familjer som exempelvis ska avhysas är stor. Avhysning är den mest kännbara civilrättsliga påföljd som kan hota en privatperson och självklart oerhört ångestladdad. När barnfamiljer blir avhysta är det barnen som lider den största skadan. Trots att det i socialtjänstlagen står att ”när åtgärder rör barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnens bästa kräver”, finns det exempel på när ensamstående kvinnor med barn får rådet av att söka bostad på vandrarhem. Detta är upprörande och förödande för dem som det drabbar. I har vi riklig tillgång till statistik inom många samhällsområden, jämfört med många andra länder. Men trots detta är kunskapsluckorna kring de beskrivna problemen stora. var ett av de första länder som ratificerade . Det skedde 1990 och därmed har information om barn kommit att stå alltmer i fokus. finns en hel del statistik som rör barns villkor inom andra samhällsverksamheter, men kring boendesituationen är det fortsatt begränsat. Dessutom är det mycket sparsamt med barns egen rapportering om sina villkor. har fattat beslut om att nämnda konvention även ska bli svensk lag. I linje med den höjda ambitionen gällande barn och ungas rättigheter i samhället bör omfattningen av hemlösa barn och unga kartläggas och därefter bör en åtgärdsplan med en tydlig nollvision arbetas fram.
mot · H302624 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge förtroendevalda inom rätt till ledighet från sitt arbete när de utför sitt uppdrag och tillkännager detta för regeringen. har knappa 17 000 förtroendevalda runt om i landet. De har till uppgift att vara delaktiga, ta ansvar och utveckla verksamheten inom . De förtroendevalda utses genom val och tjänstgör sedan på församlingsnivå och inom samfälligheten i kommunen (lokalt), i de 13 stiften (regionalt) samt i kyrkomötet (nationellt). De har till uppgift att bland annat arbeta för att fortsättningsvis är en öppen folkkyrka för alla i hela landet, de bevakar och beslutar om underhållet av våra kyrkor samt beslutar i frågor som rör begravningsväsendet. finns något lagstadgat stöd för dessa förtroendevalda att vara lediga från sitt arbete för att utföra sitt uppdrag. Risken blir att personer som förvärvsarbetar i mindre utsträckning är villiga att åta sig kyrkopolitiska förtroendeuppdrag och således i förlängningen att gruppen av förtroendevalda i vår kyrkopolitiska församling blir mindre representativ. I den mån detta problem på motsvarande sätt berör beslutsfattandet i andra religiösa samfund bör även dessa omfattas av en översyn.