mot · H2023090 · 2015-05-06 00:00:00 — En väl fungerande arbetsmarknad baserat på den svenska modellen, tillgång till relevant och kompetent arbetskraft, statliga och privata satsningar inom forskning och utveckling, stabil och säker energiförsörjning samt förnuftiga frihandelsavtal är viktiga exempel på områden som politiken måste ta ansvar för. En strategi som tar sig an dessa utmaningar för en utveckling med fler arbetstillfällen och ökad tillväxt i . fram utvecklades från ett agrart samhälle till ett av världens rikaste industriländer. Bakom denna utveckling låg gynnsam tillgång till råvaror, handel med andra länder samt inte minst den omständigheten att det i rådde fred. Det går också att peka på gynnsamma förutsättningar för entreprenörskap och vissa utbildningsreformer. har också kunnat dra nytta av ett antal exceptionellt framgångsrika vetenskapsmän, uppfinnare och ingenjörer, vars vetenskapliga och tekniska landvinningar kunnat omsättas i industriell utveckling. Det är lätt att glömma bort att en icke industrivänlig politik i stor utsträckning skulle ha raderat ut dessa framgångar. Från ungefär 1970 till mitten av följde en period av nedgång, åtminstone relativt resten av den industrialiserade världen. Ett ohållbart skattesystem, ideologiskt experimenterande följt av överhettning och bankkris höll tillbaka den ekonomiska utvecklingen och gynnade varken entreprenörskap eller konkurrenskraft i . Utvecklingen har varit blandad. Ett antal reformer har räddat kvar på en framskjuten plats bland världens industrinationer, trots att flera storföretag har lämnat landet. Historien visar emellertid att denna position inte upprätthåller sig själv och ser vi åter tecken på stagnation. måste förbli innovativt och näringslivsvänligt och föra en långsiktig politik för dagens och morgondagens företagare och entreprenörer. Industriell utveckling beskrivs ofta som en konkurrenssituation mellan länder. Det ligger kanske något i det, men ekonomisk utveckling är inget nollsummespel. anser att industrin skapar välstånd både i vårt eget land och i resten av världen. Vi ser positivt på handel som en möjlighet för länder att samarbeta med varandra för allas gemensamma bästa. Så har också hundratals miljoner människor lyft sig ur fattigdom i andra delar av världen, delvis tack vare svensk teknik och svenska produkter. Självklart är det ett mål i sig att i vissa avseenden bevara status quo, att helt enkelt slå vakt om de framgångsfaktorer som trots allt gör till ett framgångsrikt industriland. Enligt den konservativa principen om försiktigt framåtskridande är detta en aspekt som inte bör förbigås. För många företagare är det faktiskt just detta som står högst upp på önskelistan, att kunna fortsätta sin verksamhet utan större inblandning utifrån. Emellertid, för att långsiktigt försvara position som kunskapsnation krävs handling. Den svenska skolan är just nu i fritt fall i internationella jämförelser och förordar en översyn av hela utbildningssystemet. En akut problematik som behöver åtgärdas är bristen på NO-lärare i och på gymnasiet, men vi ser också problem med felprioriteringar på högskolan och en forskningspolitik som ska leverera bättre resultat än vad som är fallet. Vi måste också ha en förnuftig och verklighetsförankrad energipolitik, fri från skygglappar och vanföreställningar. För att långsiktigt säkra tillförlitlig baskraft i södra delen av ser vi det som nödvändigt att förnya kärnkraften. Alternativen är antingen orimligt dyra, otillförlitliga eller låser fast oss i import av fossila bränslen från instabila länder. Dessvärre saknar andra partier viljan att genomföra de åtgärder som krävs, vilket blockerar nödvändiga politiska beslut på detta område. kommer i denna turbulens att orubbligt stå för en långsiktigt industrivänlig energipolitik. Vi ser vidare att många företag har brist på riskkapital. Staten har medel avsatta för detta och bör föra en aktiv, men ansvarsfull politik för att ge svenska företagare möjligheter att expandera och nyanställa. Vi måste också se över skattelagstiftningen för att upprätthålla incitamenten att utbilda sig och vara med och driva svensk industri framåt. vill bidra till generellt goda förutsättningar för näringslivet och till villkor som gynnar industrins intressen oavsett bransch. ser vi gärna att stat och kommuner spelar en konstruktiv och kreativ roll för att främja den symbios som oftast råder mellan det offentliga samhället och olika industriella aktörer. urbaniseras just nu i snabb takt, en problematisk trend som det finns all anledning att försöka bromsa. Arbetslösheten är oacceptabelt hög på många mindre orter medan storstadsregionerna lider av växtvärk, inte minst i form av brist på bostäder. Många unga vill inget hellre än att bo kvar i sina hemkommuner, men har svårt att få arbete. ser potentialen i hela och vi vill på olika sätt motverka den avfolkning som stora delar av landet drabbas av. En väsentlig del i detta arbete är att upprätthålla och utveckla industrin även utanför storstadsregionerna. Utöver de utmaningar som redan lyfts fram kan man understryka vikten av att utveckla infrastrukturen på ett nationellt plan. Vi ser skogsindustrin, gruvindustrin och lantbruket som exempel på näringar med stor betydelse för hela landet och vars villkor kan förbättras, vilket vi tidigare lyft fram i vårt förslag om ett nationellt landsbygdslyft. Uppfattningen förekommer att framtiden redan är utstakad, att den blir vad den blir. Självklart finns det omständigheter, positiva och negativa, som ingen riktigt råder över, men en hastig blick på resten av världen visar att det både finns positiva och negativa exempel att lära av. resa från u-land till ledande industriland på bara ett par generationer är inspirerande, medan grannen utifrån likartade förutsättningar är i nöd. Exemplet är extremt, men visar med all önskvärd tydlighet politikens potential att göra skillnad. Vi bör inte peka ut som ett negativt exempel och olika jämförelser kan visa olika resultat beroende på vilken tidsperiod som utgör underlag för jämförelsen. Emellertid kan man konstatera att det till exempel i östra och bland tysk- och engelskspråkiga nationer finns ett antal länder som lyckats bättre än vad gäller välståndsutveckling. Man kan peka ut respekt för äganderätten, ett rimligt och fungerande skatteuttag, god utbildning och inte minst handel med omvärlden som viktiga framgångsfaktorer. Essensen av detta är att exportindustrin är en nyckel till framgång och välstånd. ska fortsätta vara en stark industrination som bygger vidare på den industri vi har genom rimliga skattenivåer, kompetensförsörjning och tillgång till billig och miljövänlig energi. ska utvecklas till en industrination som främjar en ny växande industri genom att se till att det finns möjligheter till investeringskapital, regelförenklingar och god tillgång på högutbildad arbetskraft. ska locka hem svensk industri som flyttat utomlands genom att erbjuda god infrastruktur, förmånliga villkor och en politik som tror på svensk industri. Energi, effektivisering och energiforskning I används – i en relevant internationell kontext – ungefär lika mycket energi till produktion som i vår omvärld. Däremot använder vi mer el istället för fossila bränslen. användes totalt energi i . Av detta svarade kärn- och vattenkraften för , vilket är lejonparten av elenergin. Den mycket kraftigt subventionerade vindkraften svarade för , alltså av den totala energianvändningen. De mer eller mindre olje- och fossilrelaterade produkterna svarade i sin tur för , en dryg fjärdedel. Regeringens skattechock på kärnkraft och vattenkraft i kombination med kraftiga skattesubventioner på vindkraft riskerar att leda till ett ökat nyttjande av olje- eller fossilrelaterade energiprodukter. Eftersom har relativt få egna tillgångar av fossila bränslen medför regeringens nuvarande policy följande konsekvenser: ett högre och mer instabilare energipris, ett större beroende av (undantaget ) icke-demokratiska stater, samt förespråkar, mot bakgrund av ovanstående tre negativa konsekvenser, en vidareutveckling och en vidareutbyggnad av svensk kärnkraft. I princip bör alla former av skattesubventioner vara av övergående karaktär. Både produktion och leverans av el måste vara gedigen och robust. energipolitik ska i grunden baseras på teknikneutralitet. som industrination är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som tillgång på elenergi under årets alla timmar. Det är även därför som vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen i det svenska energisystemet. Vattenkraften är en viktig del av energimix då den både står för en betydande del av baskraften och även används för att reglera effektbehovet. sitter med i den som regeringen bildat och vars syfte är att skapa en långsiktigt hållbar energiöverenskommelse mellan blockgränserna. Vår uppfattning är att det är överordnat att nå fram till ett samarbete kring energifrågorna som för en bred parlamentarisk majoritet vilken kan bestå under betydligt än enstaka mandatperioder. Detta är något som är av stor vikt för industri och näringsliv i stort. , jämte arbete, försöker man bedriva en politik som äventyrar förutsättningarna för baskraften och den goda leveranssäkerhet som vårt land har kännetecknats av. När man avlämnade sin budgetproposition utkristalliserades regeringens ambitioner med en skrivning om att skulle avbryta sitt arbete med att undersöka möjligheten till ersättningsreaktorer och återkom man med förslaget om höjd skatt på termisk effekt för kärnkraften, detta trots att energipriserna sedan den senaste justeringen kraftigt minskat. Regeringens förda politik riskerar att underminera det arbete och de problemställningar som har att se över. Något som vi kunde se inte minst då statliga aviserade att man nu kommer att avveckla kärnkraftsreaktorerna . Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom överskådlig framtid att utgöra en grundpelare för svensk energiförsörjning. Hela den svenska basindustrin är beroende av stabila elpriser för att bibehålla sin konkurrenskraft gentemot omvärlden. Att just försöka straffskatta bort kärnkraften är ett direkt hot mot sysselsättning och tillväxt inom den energiintensiva industrin. vill vidareutveckla och bygga ut kärnkraften, dels genom att ersätta befintliga reaktorer med nya moderna reaktorer, dels genom att bedriva forskning avseende framtidens kärnkraft. De energialternativ som regeringen föreslår kan omöjligen ersätta kärnkraften som energikälla. Vi vill bibehålla och utveckla vårt energisystem, där vår baskraft med vattenkraft och kärnkraft utgör en viktig del. Energieffektivisering har en betydande potential inom både transport, industri och den offentliga sektorn, vilket måste utnyttjas. Det är ofta samhällsekonomiskt lönsamt, då många åtgärder kan genomföras till ett lägre pris än vad ny energiproduktion skulle kostat. Dessutom är miljöeffekten större när utsläpp minskas till följd av ett lägre energibehov än när det sker via renare framställning. Ur ett resurs- och konkurrensperspektiv är det en självklarhet att använda resurserna på ett så effektivt sätt som möjligt. Den som ligger i framkant har därmed en konkurrensfördel. För vår basindustri i , som till övervägande del består av energiintensiv verksamhet, är just energieffektivisering av stor betydelse med potential för betydande kostnadsbesparingar. Genom att använda mindre energi per producerad enhet stärks industrins konkurrenskraft. För den offentliga sektorn är det viktigt att sträva efter en energieffektiv verksamhet genom upphandling av ny och innovativ, energieffektiv teknik inom alla led, från produktion till slutanvändning. Ökad satsning på energiforskning Som ett led i vår ambition att reducera beroende av fossila bränslen, samt för att utveckla den inhemska energiindustrin, väljer vi också att avsätta resurser till en förstärkt satsning på energiforskning. På kommer inte subventioner till enskilda energislag att lösa några problem och miljövänliga och förnybara energislag måste alltså kunna hävda sig själva på marknaden. Sett utifrån att kärnkraften står för nästan hälften av vår elförsörjning så har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst blygsamt. För att kunna uppnå ny, modern och ännu mer säker kärnkraft i behövs också en hög nationell kompetens och för detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforskningen. avsätter även medel för en statligt finansierad forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft med syftet att kunna återanvända det använda kärnbränslet. Framtiden kräver ren energi till rimliga priser och i det perspektivet måste forskningen på detta område prioriteras. Svenska folket ska vara ett ägande folk. En betydande del av svenskarnas förmögenhet är uppbundet i offentliga och privata fonder inom främst pensionssystemen. För gemene man så är dessa tillgångar deras främsta finansiella tillgång och de flesta har i övrigt ett relativt begränsat finansiellt kapital. skiljer sig här ifrån andra länder i att en så stor del av kapitalbindningen är bunden i olika fonder, vars investeringar inte är tillgängliga för de mindre företagen. vill öka ambitionerna för det redan befintliga investeraravdraget för privatpersoners möjligheter att investera främst i mindre bolag. Detta avdrag, som infördes , har inte nått sin fulla potential. Genom informationsåtgärder samt genom mer förmånliga villkor är det vår ambition att öka den privata investeringsviljan i mindre bolag. För företagandet i utgör detta ett hinder då det finns ett samband mellan den privata förmögenhetsbildningen och volymen av egenföretagande. I en rapport från framkommer även att av finansieringen vid företagsstarter och expansion av nya företag utgörs av eget kapital. vill därför genom ekonomiska incitament stimulera till ökat ägande av svenska företag samt ökade investeringar i nystartade och befintliga mindre bolag. Det utvecklade investeraravdraget syftar till att öka tillgången på riskvilligt kapital i små bolag och riktar sig till fysiska personer. Det innebär att den som köper aktier i små företag i enlighet med vissa förutsättningar vid bildandet eller i en nyemission får göra ett avdrag för hälften av summan som investeras . nyttjas inte avdraget i den omfattning som ursprungligen var avsett och förväntat. Investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag som annars troligen hade varit mindre intressanta. ser positivt på att vidareutveckla detta avdrag och vill därför utreda möjligheten för juridiska personer att utnyttja denna möjlighet, låta allmänheten använda sig av avdraget för investeringar i riskkapitalfonder som satsar på småföretag samt öka nivån på avdraget. För att även öka intresset och användandet av avdraget så vill vi även i större omfattning låta det statligt ägda företaget bjuda in allmänheten att investera i de företag man avser att investera i och som därmed medför rätt till investeraravdrag. är en avancerad kunskapsekonomi. Andelen mindre kvalificerade jobb har minskat som andelen högkvalificerade jobb har ökat på arbetsmarknaden i allmänhet och inom industrin i synnerhet. Där har andelen högskoleutbildade fördubblats medan andelen som enbart har grundskoleutbildning har halverats. Vi ser också en generellt tilltagande brist på tekniker, ingenjörer och andra kvalificerade yrkesarbetare på alla nivåer. Vi identifierar gymnasiekompetens med industriell inriktning som en viktig plattform för att fylla detta tomrum . Unga med teknisk grundkompetens kan antingen rekryteras av företagen eller vidareutbilda sig. vill därför stimulera till fler så kallade Teknikcollege, där utbildningsväsendet i samråd med näringslivet anordnar utbildningar inom praktiska ämnen som mycket ofta leder till jobb. Utbildning är en av de nyckelfaktorer som återkommande lyfts fram i samband med industrins fortlevnad och utveckling i . Om det tillfälligt eller råder brist på en viss kompetens inom landet rekryterar svenska arbetsgivare utomlands, men bör självklart sträva efter att vara långsiktigt självförsörjande på kompetens på alla nivåer. Detta är ett komplext område som kan förbättras i många avseenden, men vi vill ändå särskilt framhålla två problem med bristen på lärare i NO-ämnen och bristen på unga med teknisk och naturvetenskaplig grundkompetens. utbildningspolitiska utgångspunkt är att samtliga elever rustas för arbetsmarknadens krav och förutsättningar samt att hela utbildningsväsendet tar hänsyn till arbetsmarknadens behov. låg svenska elever relativt sett högre än jämförbara elever i OECD-området vad avser matematik, läsförståelse och naturvetenskap. För att trygga kompetensförsörjningen inom industrin måste resultaten förbättras. Ökade ekonomiska incitament för skolor och studenter vill rikta ekonomiska incitament till såväl studenter som lärosäten som fokuserar på arbetsmarknadens nuvarande och framtida behov. Avseende lärosätena medför detta att istället för att resursallokeringen bestäms utifrån antalet studenter samt antalet studiepoäng som dessa anskaffar, så ska fler variabler tillföras. En kvalitetsutvärdering ska väga betydligt tyngre och inom denna ska man också ta hänsyn till studenternas anställbarhet vid examen. Utbildningens kvalitet och arbetsmarknadsanknytning blir således relevanta parametrar avseende resursallokeringen till högre lärosäten. För den individuella studenten vill införa en utbildningspott som ska öronmärkas åt ett förhöjt studiebidrag åt de studenter som väljer att läsa en utbildning där det finns och kommer att finnas ett påvisbart kompetensunderskott. Det innebär att de som väljer att studera vissa utbildningar kommer att medges ett högre studiebidrag motsvarande . Ett råd inrättas där akademisk expertis, berörda myndigheter samt givetvis arbetsmarknadens parter är representerade. Berörda myndigheter kan exempelvis vara Arbetsförmedlingen, samt . De beslut som tas bör också vara så långsiktiga att den enskilde studentens villkor med säkerhet kommer att gälla under utbildningens hela längd, givet att man studerar på heltid. Detta ekonomiska incitamentssystem avser i första hand eftergymnasiala utbildningar. Utgångspunkten i förslag är också att ingen student – oavsett vilken inriktning man väljer på sina studier – ska få det sämre ställt jämfört med . Låt akademiker undervisa på gymnasium Banden mellan gymnasium och högskola bör stärkas. Många högskolor och universitet har ämnesskickliga och erfarna pedagoger som skulle kunna göra stor nytta på gymnasiet, där det alltså råder brist på lärare i matematik och naturvetenskapliga ämnen. Tyvärr föreligger rent byråkratiska hinder, eftersom pedagogerna på universitet och högskolor kan sakna formell behörighet att undervisa på gymnasiet. Löneläget är som regel också lägre på gymnasiet. vill därför låta lätta på kraven om lärarlegitimation och låta kvalificerade pedagoger från högskolan (till exempel lektorer) undervisa på gymnasiet. Efter lämplighetsprövning och en kortare introduktionskurs bör dessa på universitet och högskolor hemmahörande pedagoger erbjudas möjligheten att med bibehållen lön delta i undervisningen på gymnasiet som behöriga lärare, vilket bör kombineras med forskning och ordinarie undervisning på högskolenivå. Förslaget avser i första hand ämnena matematik, fysik och kemi och staten ger de aktuella högskolorna och universiteten erforderlig kostnadstäckning. Vi tror att lärare från högskolemiljön har värdefull erfarenhet som skulle vara till gagn för arbetet på gymnasiet. Större fokus ska läggas på kvalitet i lärandet och inte kvantitet sett till antalet lärare. Ökad matchning på arbetsmarknaden Studievägledningens resurser ska stärkas och i första hand syfta till att öka matchningen på arbetsmarknaden. Gymnasieskolan ska kunna erbjuda attraktiva program inom industri- och teknikrelaterade områden, i första hand i syfte att komma tillrätta med den ökande bristen på gymnasieingenjörer men också för att möjliggöra vidare ingenjörsstudier inom högre lärosäten. Det hitintills ensidiga fokuset på att öka kvantiteten högskoleplatser, oavsett såväl kvalitet som inriktning, har i bästa fall varit en dålig prioritering och i värsta fall kontraproduktivt. Såväl yrkesvux som bör ges både ökade och framförallt långsiktigt stabila anslag. Arbetsmöjligheterna för dem som läst en yrkesutbildning är goda och efterfrågan stor. Avsaknaden av just stabilitet och långsiktighet medför svårigheter i planeringen, vilket i sin tur försvårar företagens möjligheter att samarbeta med dessa utbildningsanordnare. Detta gäller i synnerhet för Myndigheten för som länge aviserat att de har potential att expandera sin verksamhet, givet att politiken medger rätt resursallokering. Fler teknikcollege och lärlingsjobb På vissa orter finns så kallade ”Teknikcollege” där ett gymnasium samverkar tätt med en lokal industri. finns 150 certifierade utbildningsanordnare och runt 2 000 samverkansföretag spridda över hela landet. Ett exempel är industrikoncernen som tagit flera initiativ, till exempel ”Volvosteget”, som är en betald utbildning för unga med grundläggande gymnasiekompetens. vill låta näringslivet spela en betydligt större roll i arbetet med att utforma relevanta och attraktiva gymnasieutbildningar. Vi vill skjuta till mer resurser för detta ändamål, både i syfte att öka informationen kring dem och för att underlätta för teknikföretagen att satsa långsiktigt på denna typ av utbildningar. Det är vanskligt att tro att det är någon annan än företagen själva som bäst förstår vilken kompetens som behövs för att en utbildning ska kunna övergå till en lärlingsplats, en praktikplats och i ett riktigt heltidsjobb. Ett annat sätt att möta företagens skriande behov av yrkeskunniga är införandet av lärlingsjobb. Den nya anställningsformen skulle möjliggöra för en arbetsgivare att anställa en ung lärling med en provanställningsperiod i stället för dagens sex där arbetsgivaravgiften är helt avskaffad. Vidare ska lärlingen också kunna anställas till av ingångslönen, detta givetvis i samråd med arbetsmarknadens parter. Inför en teknikbrygga för en andra chans Enligt förutspås ett dramatiskt underskott på 60 000 förvärvsarbetande med industriutbildning på gymnasial nivå fram . Det är en varningsklocka att ta på allvar. Det är svårt att veta i exakt vilka branscher underskottet kommer att bli störst, men vi är övertygade om att vi behöver satsa på att få fler gymnasieingenjörer som i ett senare skede kommer att söka sig dit jobben finns eller vidareutbilda sig för framtidens arbetsmarknad. Vi vet att många ungdomar i valet av gymnasieutbildning snarare låter sig vägledas av personliga intressen än av arbetsmarknadens behov. Många tonåringar kommer även fortsättningsvis att vilja läsa gymnasieprogram där karriärsmöjligheterna efter examen är begränsade. Olika inriktningar och profiler på gymnasiet kan vara berikande för individen och vara till stor glädje och nytta i livet, men vi konstaterar att arbetsmarknadsläget för vissa program är svagt. Vi vill ge dessa ungdomar en andra chans genom en så kallad ”teknikbrygga”. Det innebär att man under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter man får en termins betald praktik hos en lokal industri. De första terminerna bör styras upp i gängse regi, men staten skjuter till medel för praktikperioden. Vissa ungdomar kommer sålunda att erhålla behörighet att söka sig vidare till högre utbildningar, men huvudsyftet är att generera gymnasieingenjörer som kan anställas och vidareutbildas inom industrin. Särskild pott för vidareutbildning i arbetslivet har en stark tradition att falla tillbaka på vad gäller företagens förmåga att utbilda sin personal och upprätthålla och vidareutveckla dess kompetens. Möjligheterna att bevara och stärka denna tradition bör ses över. tenderar att förlora värdefull personal under tillfälliga konjunktursvackor. Staten bör stödja kompetenshöjande insatser i samarbete med respektive företag genom en så kallad ”konjunkturgaranti”.