mot · H3023020 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den civila försvarsplaneringen ska än mer betona civil beredskap för icke-militära kriser såsom stormar och bränder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att frågan om livsmedelsförsörjningen blir en viktig parameter i civilförsvarsplaneringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna kan öka, med betoning på nationella uppgifter vid höjd beredskap, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att räddningstjänsten, särskilt deltidskårerna, ges bättre förutsättningar att rädda liv, ge trygghet och finnas i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utveckla brandmannautbildningen och säkerställa dess kompetensförsörjning med ambition om att utbildad personal ska finnas tillgänglig i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Vi lever i en värld där vi riskerar att få se större klimatförändringar som också kommer påverka oss än mer. Översvämningarna har blivit fler, har upplevt mycket stora stormar genom och samt genomlidit en av de största skogsbränderna när det 2014 brann i . Dessa och andra risker kräver att den civila krisberedskapen stärks, att staten tar ett större ansvar så att vi kan stärka vår egen förmåga att klara kriser. Det svenska totalförsvaret måste stärkas och däri är civilförsvaret en viktig pusselbit. Det handlar om allt från att stärka till Försvarsmakten närstående organisationer till att säkerställa att vi har en bra räddningstjänst och beredskapsplanering runt om i landet. Det civila försvaret består inte av en myndighet utan av många statliga, regionala och lokala aktörer som tillsammans skapar den svenska civila försvarsförmågan. I den försvarsöverenskommelse som slöts mellan och , , och beskrivs vikten av att stärka den civila försvarsförmågan. I överenskommelsen pekas värnandet av civilbefolkningen, säkerställande av de viktigaste samhällsfunktionerna och bidrag till Försvarsmaktens förmåga vid förhöjd beredskap ut som de viktigaste delarna i det civila försvaret. I och med det försvarsbeslut som fattade återupptas nu det civila försvaret och dess planering. I och med att det civila försvaret inte är en egen organisation är det av största vikt att samordning och samarbete blir ledstjärnor i det kommande planeringsarbetet. menar att detta arbete inte bara bör fokusera på beredskapsarbete i form av stöd till Försvarsmakten utan också fokusera på beredskapsarbetet för icke-militära kriser såsom stormar och bränder. är i mycket hög grad ett importberoende land. Den låga självförsörjningsgraden riskerar bli en säkerhetsrisk vid många olika slags kriser, både militära och icke-militära. Även klimatförändringarna har effekt på livsmedelsproduktionen internationellt och nationellt. Det är angeläget att har en beredskap för att hantera krisers påverkan på inhemsk produktion av livsmedel och tillgång till dricksvatten. har resurser för både det civila försvaret och Försvarsmakten tagits ur drift. De så kallade livsmedelslagren har avvecklats. Under höjd beredskap är det angeläget att livsmedelsförsörjningen är tryggad för både samhället i stort och Försvarsmakten. För är det angeläget att frågan om livsmedelsförsörjning blir en viktig parameter i civilförsvarsplaneringen. Försvarsberedningen har pekat på att de frivilliga försvarsorganisationerna fyller en viktig samhällsfunktion och att de tillhandahåller nödvändig förmåga och kompetens samt är väsentliga för folkförankring. anser att det är viktigt att långsiktigt säkerställa de frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att bidra till totalförsvaret och därmed även till samhällets krisberedskap. De frivilliga försvarsorganisationerna har många viktiga uppgifter. Försvarsberedningen har pekat på att de frivilliga försvarsorganisationerna bidrar på ett värdefullt sätt till hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna och menar att det bör övervägas att utöka de frivilliga försvarsorganisationernas bidrag även i andra krigsförband. vill se över möjligheterna för att stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna kan öka, med betoning på nationella uppgifter vid höjd beredskap. En räddningstjänst i hela landet Att vi i vår vardag ska kunna känna trygghet i att ambulansen, och övriga räddningstjänsten fungerar och kan bistå i en nödsituation är av största vikt. För att dessa organisationer ska fungera krävs det väl utbildad personal som är tillgänglig i hela landet. Rekrytering till dessa tjänster måste fungera på ett bra sätt. Därför är det av stor vikt att det finns tillräckliga möjligheter att rekrytera personal till bland annat brandförsvaret. Frågor om utbildning, arbetsvillkor, personalförsörjning och resursallokering utgör väsentliga delar. Deltidsbrandmän bör ej lida ekonomisk skada i händelse av utryckning vid arbetslöshet. anser det angeläget att se över möjligheterna att , särskilt deltidskåren, ges bättre förutsättningar att kunna rädda liv, ge trygghet och finnas i hela landet. anser det angeläget att utveckla brandmannautbildningen samt säkerställa dess kompetensförsörjning med ambition om att utbildad personal ska finnas tillgänglig i hela landet. ser vi en utveckling där allt fler deltidskårer läggs ned p.g.a. att arbetsplatser försvinner inom jourtids närområde till stationer vilket försvårar rekrytering. I glesbygd är deltidsbrandmännen stommen i räddningsstyrkorna och många kommuner har enbart deltidsanställda. ser med oro på den utvecklingen. Vi anser att det är angeläget att brandmannautbildningen utvecklas och kvalitetssäkras, inte minst med fler lärarledda lektioner så att brandmän har de teoretiska och praktiska kunskaper som krävs vid utbildningens slut, men också kunskap och lämplig behörighet för att kunna manövrera räddningstjänstens tunga fordon. En centralisering av brandmannautbildningen bidrar till längre resvägar och befarar att detta kan resultera i att människor boende i glesbygd avstår utbildningen, med en urholkning av kompetens och engagemang i hela landet som följd. För att underlätta rekrytering och personalförsörjning skulle vi vara positiva till att deltidsutbildningen förläggs på regional eller lokal nivå. Sammanfattningsvis vill se över möjligheterna för att utveckla brandmannautbildningen och säkerställa dess kompetensförsörjning med ambition om att utbildad personal ska finnas tillgänglig i hela landet.