mot · H302128 · 2015-09-28 00:00:00 — 4Fred kräver ett fritt 5.2Svenska pensionsfonder på ockuperade områden? 6Summariska arresteringar, orättvisa rättegångar och anklagelser om tortyr 8Flyktingars rätt att återvända 12Ansvaret för återuppbyggnaden av 14Vikten av palestinsk enighet 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppgradera det svenska generalkonsulatet i till ambassad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stödja i det fortsatta arbetet mot att erkännas som fullvärdig medlem av FN och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftfullt bör agera för att förhindra att nya israeliska bosättningar tillkommer på palestinsk mark och för att befintliga bosättningar avvecklas omgående, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att införa en tydlig ursprungsmärkning av israeliska bosättarprodukter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att utforma förslag som förbjuder svenska företag och investerare att bedriva ekonomiskt samarbete i form av handel och investeringar med illegala bosättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som medlem i FN bör driva på för att tortyrkommittén särskilt ska utreda eventuella brott mot tortyrkonventionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att ska ansluta sig till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera för att förhindra att bygget av muren fortgår samt att den mur som redan har byggts på ockuperad mark rivs, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i fortsatta förhandlingar bör driva att frågan om flyktingarnas rätt att återvända ska föras upp på dagordningen och att resolution 194 ska respekteras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , som enskild stat liksom inom ramen för FN och EU, ska kräva att luft-, sjö- och landvägar öppnas, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , både som enskilt land och som medlem i FN, bör agera tydligt och kraftfullt för att de israeler såväl som de palestinier som gjorde sig skyldiga till krigsförbrytelser under anfallskrig mot ska ställas inför rätta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör vara pådrivande i arbetet med att utforma en gemensam hållning gentemot sabotage av humanitära insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , inom ramen för EU och FN, bör verka för att ska hållas ekonomiskt ansvarigt för den omfattande förstörelsen under landets anfallskrig mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör kräva att de skyldiga, både de som gett order om bordningen – i samtliga fall – och de som utfört den, ställs inför rätta för brott mot folkrätten, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör kräva att en oberoende utredning av sabotagen mot Ship to och mot Gazas Ark genomförs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ha kontakter med samtliga parter, understödja försöken till inom-palestinsk försoning och inom EU och FN verka för att både Hamas och inkluderas i framtida fredsförhandlingar, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör motsätta sig att EU fördjupar sitt samarbete med på något område och suspendera det nuvarande associeringsavtalet så länge inte avvecklar bosättningarna och vägspärrarna på ockuperat område, avbryter blockaden av och upphör med byggandet av muren på , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta initiativ till ett vapenembargo inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stoppa all vapenhandel, kalla hem militärattachén från och avbryta allt militärt samarbete med och tillkännager detta för regeringen. ockupation av har skapat en av världens mest segdragna konflikter. Redan genom processen som ledde till att staten utropades skapades grogrunden för dagens konflikt genom att hundratusentals palestinier fördrevs från sina hem. Sedan har ockuperat , och östra i strid med folkrätten. Konflikten mellan och är inte en konflikt mellan jämlika parter. är en av världens största krigsmakter vars militärapparat understöds av och landet har ett större ansvar enligt folkrätten i egenskap av ockupationsmakt. är det viktigt att understryka att folkrättens regelverk, bl.a. förbudet mot attacker mot civila, omfattar samtliga parter. ockupation ursäktar inte på något sätt raketbeskjutning mot , attacker på civila israeliska mål eller att palestinska grupper begår brott mot de mänskliga rättigheterna på de palestinska områdena. övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, folkrätten och det palestinska folket inte bara fortsätter, utan blir dessutom allt grövre. Blockaden av fortskrider och den mur som har fördömts av FN fortsätter att byggas. Antalet illegala bosättningar på ockuperad mark fortsätter att växa och fördrivningen av palestinier från östra ökar. fortsätter att arrestera, fängsla, tortera och i vissa fall döda dem som står upp mot ockupationen. Ingen fred tycks vara i sikte, och så länge vägrar att respektera palestiniernas mest grundläggande mänskliga rättigheter kommer det inte att vara möjligt att uppnå fred. Genom sina konsekventa brott mot folkrätten framstår som genuint ointresserat av att upphäva den ockupation av palestinsk mark som pågått och som är nyckeln till en varaktig fred i . anser att måste dra sig tillbaka från ockuperat område, att bosättningarna måste utrymmas och att en fri och demokratisk palestinsk stat bör upprättas inom 1967 års gränser. utgångspunkt är folkrätten och respekten för de mänskliga rättigheterna. Därför har vi uppmärksammat och fördömt grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna både i och utanför . Vi har inte tvekat att ta avstånd från de brott mot folkrätten och de mänskliga rättigheterna som begåtts av palestinska grupper. ser att kan spela en avgörande roll både för en framtida freds- och försoningsprocess och för försöken att bygga en palestinsk statsbildning . Vi välkomnar därför att erkänt och att undertecknade femåriga avtal med som inkluderar utvecklingssamarbete om . erkännande och avtal om utvecklingssamarbete har tänt ett hopp hos det palestinska folket, men det har också väckt förväntningar om ett mer aktivt . I denna motion presenterar en rad förslag på hur kan svara på dessa förväntningar på vårt land och bli en tydlig kraft för fred och en tvåstatslösning. 4 Fred kräver ett fritt En fredlig lösning på konflikten mellan och känns långt borta. ockupation fortsätter, bosättningarna byggs ut och palestinierna förvägras sina mänskliga rättigheter. Detta är inte bara en provokation mot palestinierna utan mot hela det internationella samfundet och folkrätten. uppenbara folkrättsbrott har gång på gång passerat utan att det fått konsekvenser. stödjer en tvåstatslösning med östra som huvudstad i en palestinsk stat. välkomnar därför regeringens erkännande av som stat. blev den 135:e staten i världen att erkänna Staten . Erkännandet skickar en tydlig signal till att vårt land inte accepterar ockupationen av . Det är ett tydligt stöd till folkrätten och försöken att få till stånd fredsförhandlingar. I och med att erkänt som stat vore det på sin plats att uppgradera det svenska generalkonsulatet i till ambassad. Regeringen bör uppgradera det svenska generalkonsulatet i till ambassad. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. röstade FN ja till att ge palestinierna status som observatörsnation. Uppgraderingen betyder bl.a. att palestinierna kan bli medlemmar av olika internationella organ – ett nödvändigt steg för att föra processen framåt. beklagar dock att landet inte fick status som fullvärdig medlem. hissades så den palestinska flaggan utanför i , efter en omröstning i – en omröstning där gav sitt stöd till palestinierna. ser det som ett viktigt steg mot att erkänns som fullvärdig medlem. bör stödja i det fortsatta arbetet mot att erkännas som fullvärdig medlem av FN. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 Illegala israeliska bosättningar Antalet israeliska bosättare på ockuperad palestinsk mark är över en halv miljon. Bosättningarna utgör ett tydligt brott mot fjärde och anses vara ett krigsbrott av ICC (). Förutom att den expansiva bosättningspolitik som bedriver är olaglig, slår den effektivt sönder den palestinska infrastrukturen och möjligheten att bygga upp ett fungerande samhällssystem. Palestiniernas rörelsefrihet är kraftigt begränsad och de utsätts regelbundet för ostraffat våld från bosättarna, enligt , . Etableringen av nya bosättningar innebär inte sällan tvångsförflyttning av palestinier. Eftersom hänvisar till sina militära lagar äger inte palestinierna rätt till kompensation för sina skövlade hem. Avvecklingen av bosättningarna är en nyckelfråga i fredsprocessen. Trots det fortsätter israeliska makthavare att godkänna byggandet av fler bosättningar. godkände den israeliska regeringen ytterligare flera hundra nya bostäder i bosättningen på och tillkännagav att man planerade att bygga omkring 500 bostäder i östra . I samband med tillkännagivandet uppgav t.o.m. att man är ”mycket oroad” över den utökade bebyggelsen. fortsätter således med oförminskad kraft att trotsa och varken EU eller FN verkar förmögna att sätta press på att respektera basala internationella lagar och regler. bör kraftfullt agera för att förhindra att nya israeliska bosättningar tillkommer på palestinsk mark och för att befintliga bosättningar avvecklas omgående. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.1 Märkning av varor Bosättarpolitiken är kostsam för . En förutsättning för att man ska kunna fortsätta driva och bygga ut bosättningarna är att har möjlighet att exportera de varor som produceras på bosättningarna. förekommer det att varor från israeliska illegala bosättningar märks med text som om de vore producerade på , i eller i . Viner från de ockuperade betecknas på Systembolaget som ”övrigt ursprung”. Det är oklart för konsumenten var varan egentligen är producerad. Som konsumenter ska vi ha möjlighet att göra medvetna val. För att det ska vara möjligt krävs att vi har så mycket information som möjligt om de varor vi köper – vad de innehåller, hur de är producerade och var de är producerade. Den bristfälliga märkningen strider dessutom mot EU:s direktiv om otillbörliga affärsmetoder, som förbjuder falsk och missledande information. och har redan infört tydlig ursprungsmärkning. Tyvärr valde den tidigare borgerliga regeringen att förhala frågan. Regeringen bör ta initiativ till att införa en tydlig ursprungsmärkning av israeliska bosättarprodukter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.2 Svenska pensionsfonder på ockuperade områden? Flera europeiska pensionsfonder har dragit sig ur och svartlistat bolag som bidrar till illegala bosättningar i . Exempelvis svartlistade norska oljefonden två bolag med koppling till bosättningar, och Danya Cebus, för att de bidrar till ”allvarliga kränkningar av individuella rättigheter i krig eller konflikt genom byggandet av bosättningar i ”. har gjort en översyn av investeringsåtgärder med bäring på av ockuperade områden, där man konstaterar att olika aktörer gör olika bedömningar av investeringar i företag som har kopplingar till ockupation. Men man har varit ovillig att använda sig av de olika styrmedel som finns för att garantera att t.ex. AP-fonderna inte investerar i illegala bosättningar. UD har samlat de vanligaste frågorna om handelsavtal med och i dokumentet ”Handel mellan och ”. Regeringen ger där vissa rekommendationer om investeringar i bosättningar, men anser att de är för vaga. Det saknas ett regelverk som säkerställer att svenska företag och investerare inte engagerar sig i illegala bosättningar och det saknas tydliga direktiv på området för de svenska AP-fonderna. Regeringen bör verka för att utforma förslag som förbjuder svenska företag och investerare att bedriva ekonomiskt samarbete i form av handel och investeringar med illegala bosättningar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 Summariska arresteringar, orättvisa rättegångar och anklagelser om tortyr Enligt använder sig flitigt av s.k. administrativa frihetsberövanden, dvs. arresteringar som beordrats av myndigheter utan att rättssystemet först prövat ärendet. var 370 palestinier föremål för denna form av frihetsberövande, enligt den israeliska ’Tselem. Amnesty rapporterar återkommande om att palestinier nekas sin rätt till en rättvis rättegång. förhörs de intagna utan att deras advokat får närvara. Palestinier ställs ofta inför militärdomstolar trots att de är civila. De kanske allvarligaste rapporterna vittnar om utbredd tortyr i de israeliska fängelserna. En del av de utsatta är barn. Misshandel, hot om repressalier mot den intagnes familj, förhindrande av sömn och elchocker är enligt Amnestys uppgifter vanligt förekommande. FN:s konvention mot tortyr förbjuder användandet av tortyr och har till uppgift att se till att stater lever upp till det som står i konventionen. har ratificerat konventionen och har därför ett särskilt ansvar. bör som medlem i FN driva på för att tortyrkommittén särskilt ska utreda eventuella brott mot tortyrkonventionen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ett grundläggande problem i konflikten i är den utbredda straffriheten. Brott mot folkrätt, internationell humanitär rätt och de mänskliga rättigheterna begås alltför ofta utan att det får några konsekvenser. har själva tillsatt utredningar och det har förekommit exempel på hur man med framgång kunnat lyfta brott mot de mänskliga rättigheterna i israeliska domstolar. Men tyvärr har detta varit undantag från en annars fortsatt utbredd straffrihet. , , är en central aktör i arbetet för att upprätthålla respekten för folkrätten. EU har stöttat domstolen både politiskt och diplomatiskt, samt logistiskt och finansiellt. EU har stöttat universellt medlemskap i och har som praxis att välkomna staters anslutning till ICC. ansökte om medlemskap i och medlemskapet trädde i kraft , men EU valde att inte välkomna beslut att ansluta sig till ICC. Det är uppseendeväckande och beklagligt. har fortfarande valt att inte ansluta sig till ICC. Det behövs ett internationellt tryck på i den här frågan. bör verka för att ska ansluta sig till . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. En central del i ockupation är byggandet av den omfattande muren på de ockuperade områdena. Många palestinier har som resultat av murbygget förlorat sin eller isolerats från sina arbeten, släktingar eller marknader. i fastslog att den mur som bygger strider mot folkrätten. Trots det har bygget av muren fortsatt. Det är omöjligt att bygga en framtida självständig palestinsk stat när hela samhället är fragmenterat p.g.a. muren. talade som premiärminister om en ”kantonlösning” för palestinierna, men de delar av som är i palestiniernas händer påminner mer om de svartas bantustaner i apartheidens . bör agera för att förhindra att bygget av muren fortgår samt att den mur som redan har byggts på ockuperad mark rivs. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8 Flyktingars rätt att återvända Krigen resulterade i två flyktingvågor då palestinier i de områden som utgör staten fördrevs, tvångsförflyttades eller flydde på ett sätt som inte kan beskrivas som annat än etnisk rensning. Antalet palestinska flyktingar uppgår till ca 5 miljoner människor runtom i världen. Huvuddelen bor i grannländerna där de i många fall saknar de rättigheter och den medborgarskapsstatus som lokalbefolkningen har. Den ohållbara situationen för palestinska flyktingar har synliggjorts under det pågående kriget i . En stor andel av dem som flyr är palestinska flyktingar som återigen tvingas på flykt. Artikel 11 i FN:s generalförsamlings resolution 194 fastställer att ”de flyktingar som önskar återvända till sina hem och bo i fredlig samvaro med sina grannar borde tillåtas göra det så snart det är praktiskt möjligt, och kompensation borde utbetalas åt dem som väljer att inte återvända samt för förlorad eller förstörd egendom”. har dock inte respekterat resolution 194 och förvägrat de palestinska flyktingarna rätten att återvända. Ingen kompensation har heller utbetalats. Fred i förutsätter att frågan om de palestinska flyktingarna förs upp på dagordningen och finner en lösning i enlighet med FN:s resolution. bör i fortsatta förhandlingar driva att frågan om flyktingarnas rätt att återvända ska föras upp på dagordningen och att resolution 194 ska respekteras. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Frågan om vilken status staden ska ha är central. I en framtida självständig palestinsk stat vill palestinierna se östra som huvudstad. Detta stöds av FN, som i flertalet resolutioner fastställt att östra är ett palestinskt territorium och en del av det ockuperade , bl.a. i resolution 478. En förutsättning för att ockupationen av östra ska upphöra är att de israeliska bosättningar som finns på området avvecklas och att inga nya byggs. förband sig i färdplanen för fred att åta sig detta uppdrag. Detta löfte upprepades också i då lovade att uppfylla de målsättningar som fastlades 2003. Men dessa löften har inte följts av praktisk handling. fortsätter att demolera palestinska hem och ge godkännande till bygget av nya bosättningar i östra . Fred kommer inte att vara möjlig utan en lösning på frågan om status och utan att ockupation av östra hävs. motsvarar i storlek den svenska ön men har 1,8 miljoner invånare och räknas till ett av de folktätaste områdena i världen. definierade den israeliska regeringen som ”fientligt territorium” och beslutade att har rätt att stänga av el- och bränsletillförseln till som ett svar på palestinska väpnade gruppers raketattacker mot israeliska städer. Sjö-, luft- och landvägar till området stängdes helt. Beslutet har kritiserats hårt bl.a. av den israeliska människorättsorganisationen B’Tselem och , som båda menar att isoleringen är en kollektiv bestraffning i strid med folkrätten. Isoleringen har i grunden slagit sönder ekonomin i och skapat en djup humanitär kris. har ända sedan blockaden infördes av förklarliga skäl kallats för ”världens största fängelse”. Blockaden och krigen har fått förödande konsekvenser: skriver i sin årsrapport att de sociala, hälsomässiga och säkerhetsrelaterade följderna av den höga folktätheten och trångboddheten är bland de faktorer som kan göra det omöjligt att leva i till 2020. De socioekonomiska förhållandena bedöms vara på den lägsta nivån , då erövrade området från under sexdagarskriget. Enligt statistik från är av Gazas befolkning arbetslös och i behov av humanitärt bistånd. Enligt Amnesty medför den israeliska blockaden dessutom att den humanitära hjälp som erbjuds får betydligt svårare att nå de mest behövande. blockad av är inte bara en oacceptabel kollektiv bestraffning, den är också kontraproduktiv – inget tyder på att den försvagat Hamas. måste stå upp för folkrätten och kräva att kollektiva bestraffning av Gazas befolkning hävs. ska, som enskild stat liksom inom ramen för FN och EU, kräva att luft-, sjö- och landvägar öppnas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 11 Efter anfallskrig mot inledde sitt tredje anfallskrig mot . Över 2 000 palestinier dödades, bland dem fler än 500 barn. FN tillsatte samma sommar två utredningar i syfte att klargöra om det under anfallskriget mot 2014 har begåtts krigsförbrytelser och i så fall vilka som gjort sig skyldiga och i vilken omfattning. Folkrätten reglerar bl.a. hur parter får och inte får agera vid väpnande konflikter och under ockupation. Folkrätten ställer tydliga krav på såväl som på de palestinska parterna, bl.a. att skilja på militära och civila mål. Raketbeskjutningen in i måste därför betraktas som ett folkrättsbrott, men ursäktar på inget sätt svar, som var både oproportionellt och drabbade civila palestinier hårt. bär , i egenskap av ockupationsmakt, huvudansvaret för civilbefolkningens säkerhet på . Det står klart att omfattande och grova brott mot folkrätten begåtts under samtliga tre israeliska anfallskrig mot . Trots detta har försvinnande få fall prövats i domstol. Att folkrättsbrotten dokumenteras och att de skyldiga, inom den israeliska militärmakten såväl som inom den palestinska myndigheten och Hamas, ställs inför rätta är väsentligt för försoning och fred. Befolkningen på båda sidor väntar otåligt på rättvisa, men än så länge har de inblandade parterna varit helt oförmögna att själva genomföra oberoende utredningar och ställa de ansvariga till svars. Det är oroande att ingen av parterna i konflikten visar någon vilja att följa internationell humanitär rätt eller erkänna att man brutit mot den. Om en kultur av straffrihet vid folkrättsbrott ska tillåtas etablera sig, är risken överhängande att de förbrytelser som begåtts mot civilbefolkningen kommer att återupprepas. Det enda sättet att bryta denna spiral av straffrihet och orättvisa är att nu använda sig av de verktyg som det internationella rättssystemet erbjuder. bör, både som enskilt land och som medlem i FN, agera tydligt och kraftfullt för att de israeler såväl som de palestinier som gjorde sig skyldiga till krigsförbrytelser under anfallskrig mot ska ställas inför rätta. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 12 Ansvaret för återuppbyggnaden av Förutom allt mänskligt lidande i form av död och skador har militära angrepp mot lett till fysiska skador på infrastruktur och byggnader för åtskilliga miljarder kronor. Det kommer att ta decennier innan återhämtar sig. Ansvarsfrågan handlar alltså inte bara om krigsförbrytelser enligt folkrätten, utan även om ekonomi och om återuppbyggnaden av . Det är hög tid att ekonomiskt ställs till svars för den förstörelse som man gång på gång åsamkar . har betalat till FN som kompensation för de som förstördes under anfallskriget –2009. FN har sagt sig vara till freds med den storleken på kompensationen. Den israeliska regeringen har dock fortfarande inte, , tagit på sig något ansvar för all den förstörelse och skada som den orsakat den palestinska civilbefolkningen. Den som tillsattes av FN efter senaste kriget i , har nekats tillträde till och och dess arbete har kraftigt försvårats av bristande politiskt stöd. nåddes ett tillfälligt avtal mellan och den palestinska myndigheten gällande det storskaliga återuppbyggnadsarbetet. har av det byggnadsmaterial som behövs för reparation och återuppbyggnad av bostäder och annan förstörd infrastruktur nått , enligt den israeliska människorättsorganisationen . Givarländer har inte heller uppfyllt sina löften om de motsvarande som utlovades . De politiska spänningarna mellan den palestinska myndigheten och Hamas samt fortsatta restriktioner mot införsel av byggnadsmaterial har förhindrat återuppbyggnadsinsatser. har omvärlden gått in med miljardbelopp för att förbättra levnadssituationen för invånare. Det gäller även , som avsatt hundratals miljoner för att försöka göra livssituationen för Gazaborna något mindre omänsklig. Gång på gång har många av dessa insatser förstörts genom krigföring och gång på gång tvingas världssamfundet att gå in för att finansiera återuppbyggnaden av de reningsverk, bostäder, sjukhus etc. som bombat. Detta är inte en rimlig ordning.