ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3022288 · 2015-10-06 00:00:00 — Statligt ansvar för tolkverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av staten som huvudman för språktolkning och teckenspråkstolkning och tillkännager detta för regeringen. Tillgången till tolkar för såväl teckenspråk som utländska språk varierar över landet och är i många fall en bristvara. finns ca 1 000 auktoriserade tolkar i vårt land på ett 35-tal språk. För teckenspråkiga varierar möjligheten att få tillgång till s.k. vardagstolkning stort, beroende på att statsbidraget i huvudsak fördelas utifrån invånarantal och inte utifrån antalet brukare. Detta leder till orättvisor och bristsituationer på orter med många teckenspråkiga. Det tydligaste exemplet är där av döva bor. Motsvarande problematik finns när det gäller behovet av så kallad språktolkning, det vill säga tolkning mellan svenska och utländska språk. Enligt förekommer att rättegångar måste ställas in eller göras om på grund av bristande tillgång till kvalificerade tolkar. Inom socialtjänst, skola och sjukvård är det dessutom inte ovanligt att barn får fungera som språktolkar för sina föräldrar, något som forskare anser är problematiskt på flera sätt och för alla parter. Svårigheterna med att regionalt möta behoven av såväl kvalificerad språktolkning som teckenspråkstolkning leder till slutsatsen att staten bör ta ansvar för en samordnad funktion. Utredningen ”En samlad tolktjänst” (SOU 2011:83) föreslog att resurserna för teckenspråkstjänster borde samlas och samordnas till en huvudman. Dessutom slog utredningen fast att teckenspråkstolkning inte är en vårdfråga utan en språkfråga. Eftersom det finns behov av att samordna och effektivisera både språktolkning och teckenspråkstolkning borde staten ta ansvar för tillgången till kvalificerad tolktjänst, oavsett var i landet man bor. Förslaget underlättas av teknikutvecklingen, där bildtelefoner medger möjligheter till tolkning även om tolken inte är geografiskt närvarande. tolkcentral kommer detta år att genomföra ca 250 000 tolkuppdrag för döva över hela landet, en verksamhet som växer . Den tekniken borde även användas för kvalificerad språktolkning. Det är inte rimligt att hemort, hemspråk eller funktionsnedsättning avgör vilka förutsättningarna är för att få tillgång till tolktjänst. Med staten som huvudman för samordningen och finansieringen av såväl teckenspråkstolkning som språktolkning finns större möjligheter att säkra tillgången till kvalificerad tolktjänst över hela landet. Detta skulle kunna ske genom att inrätta en gemensam statlig tolkmyndighet för språktolkning och teckenspråkstolkning. Alternativt skulle verksamheten kunna samordnas i en gemensam språkmyndighet.
mot · H3022289 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kassaregisterlagen så att den kan vara tillämpbar även vid ambulerande torg- och marknadsförsäljning och tillkännager detta för regeringen. Enligt kassaregisterlagen skall de flesta som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning eller mot betalning med kontokort använda elektroniskt kassaregister som uppfyller vissa krav. Syftet är att öka kontrollen i kontantbranschen. bedöms ca 6 000 personer vid 500–700 torg och marknader runt om i landet ägna sig åt torg- och marknadsförsäljning. Dessa verksamheter har tillsammans en omsättning på och beräknas skapa ca 13 000 arbetstillfällen genom varuproduktion, distribution, nyetableringar, administration m.m. Tyvärr har inte lagen fungerat särskilt väl för torg- och marknadsförsäljning då det inte finns några kassaregister gjorda för utomhusbruk. Krångel och driftsstopp vid betalningar har lett till irriterade kunder, bötesförelägganden och 2 123 felanmälda kassaregister till bara . Det har också lett till att utfärdat stort vitesföreläggande för omedelbar fara för personskada då kassaapparaten som användes var avsedd för inomhusbruk. Egentligen står två lagar mot varandra. Dels finns kassaregisterlagen som föreskriver att en elektronisk kassaapparat skall användas även vid försäljning av varor vid fäbodvallar och vid torg- och marknadsförsäljning i utomhusmiljö, dels finns förordning om elektroniskt materiel som kräver att kassaapparaten bland annat skall uppfylla IP-klassningen för utomhusbruk. finns dock inte någon sådan elektronisk kassaapparat att tillgå för utomhusbruk. anför visserligen att otjänlig väderlek är en omständighet som innebär att kassaregister inte behöver användas. har stora avgifter utfärdats när myndigheten upptäckt försäljning även vid otjänlig väderlek där apparaten har upphört att fungera. Detta är en rättsosäkerhet som är oacceptabel. Vi kan inte i rättsstaten ha en lag som är väderberoende i sin tillämpning. Kassaregisterlagen måste omarbetas så att den fungerar såväl vid försäljning vid t ex fäbodvallar där det inte finns elektricitet tillgänglig, som vid torg- och marknadsförsäljning utomhus, utan att fara för personskada skall uppstå vid användningen av de elektroniska kassaregister som finns att tillgå med låg IP-klassning. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H3022290 · 2015-10-06 00:00:00 — Insatser för att möta behovet av läkare i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om det framtida behovet av läkarförsörjning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Läkarprogrammen hör till mest populära utbildningar. Det var drygt 5 600 förstahandssökande till någon av de 950 nybörjarplatserna på landets läkarutbildningar. Betygssnittet för de som antas ligger mycket högt, i de allra flesta fall med ett meritvärde på över 21,5. Trots att antalet utbildningsplatser ökar är underskottet fortfarande stort. väntas efterfrågan på läkare växa på grund av stora pensionsavgångar bland personalen, befolkningstillväxt och att antalet äldre ökar. I utredningen framtidens hälsa – en ny läkarutbildning (SOU 2013:15) föreslås att AT-tjänstgöringen efter läkarexamen avskaffas. I remissvaren till utredningen lyfter bland annat risken för att mindre sjukhus kan få rekryteringsproblem vid ett borttagande av AT. Den kliniska delen av den nya utbildningen kommer sannolikt att ske i samarbete med större sjukhus då mindre enheter ofta saknar den omfattande lärandemiljö som krävs vid grundutbildning av läkare. Många mindre kliniker kommer då att sakna kontaktytor med läkare under utbildning. Om den nya läkarutbildningen kommer att genomföras behöver en översyn av den nationella dimensioneringen och den regionala fördelningen göras. Staten bör premiera de lärosäten som kan bidra till att säkerställa att de delar av landet som inte har en läkarutbildning i länet också får kontakter med läkare under utbildning för att på så vis underlätta rekryteringen av nyutexaminerade läkare till sina sjukhus. har mer än hälften av alla nya svenska läkarlegitimationer gått till läkare som är utbildade i andra länder. Det är utmärkt att hälso- och sjukvårdens arbetsmarknad är öppen för att anställa människor med utländsk examen. är det oroande att antalet examinerade på läkarutbildningen i är så få jämfört med det rekryteringsbehov som råder . Särskilt stor brist råder det på läkare med specialistkompetens, vilket leder till många vakanta läkartjänster i primärvården. Speciellt utsatta är de norra delarna av landet samt glesbygden. Det ger i sin tur långa väntetider för patienter och hög arbetsbelastning på befintlig personal. Fler utbildningsplatser på läkarutbildningar kopplat till bra samarbeten med landsting – över hela landet – krävs för att kötider inte ska växa ytterligare.
mot · H3022291 · 2015-10-06 00:00:00 — Friskvårdsavdrag för bättre hälsa och större rättvisa ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ersätta dagens friskvårdsbidrag via arbetsgivaren med ett individuellt friskvårdsavdrag och tillkännager detta för regeringen. finns ett system där anställd personal av sin arbetsgivare skattefritt kan få gymkort eller tillgång till andra motionsaktiviteter. Förmånen är skattefri om den är av ”enklare slag” och att den riktar sig till hela personalen. Det här innebär dessvärre att många människor inte får samma möjligheter att utnyttja friskvårdsbidraget. För arbetsgivaren är de anställdas hälsa en bra investering, som arbetstagaren får möjlighet att stärka sin kropp. Motionsaktiviteter ger förbättrad hälsa, vilket ger högre närvaro på arbetsplatserna. Det är enbart anställda med arbetsgivare som erbjuder friskvårdsbidraget över huvud taget kan få chansen att ta del av friskvårdsbidraget. Studenter, pensionärer, arbetslösa och egenföretagare står utanför dagens system. Till det kommer att det finns flera populära idrotter som inte är godkända av som lämplig friskvård, exempelvis motionsridning och golf som anses kräva dyrare redskap och kringutrustning. Att peka ut just dessa motionsaktiviteter som kostsamma eller inte vara av enklare slag än andra bygger på antagna kostnadskalkyler och okunskap kring sporten och dess fysiska verkan. Enligt en undersökning utnyttjar enbart av befolkningen i åldrarna 15–dagens avdrag, vilket är en oacceptabelt låg nivå. Många tar gladeligen emot sin löneförmån men använder det inte i särskilt stor utsträckning. För att en betydligt större del av befolkningen ska kunna komma i åtnjutande av friskvårdsförmånen skulle dagens system som går genom arbetsgivarna kunna ersättas med ett individuellt friskvårdsavdrag. Om den motionerande medborgaren gör ett skatteavdrag för köp av friskvårdstjänster i sin självdeklaration får vi ett system som liknar de väl fungerande ROT- och RUT-avdragen. Då kan många fler få tillgång till statligt subventionerad friskvård. Med en sådan reform skulle friskvårdsavdraget också kunna omfatta fler motionsidrotter, bli mer rättvist och nå fler som kan utnyttja friskvårdsstödet. Regeringen bör därför utreda möjligheten att införa ett individuellt friskvårdsavdrag.
mot · H3022293 · 2015-10-06 00:00:00 — Åtgärder för att utrota barnäktenskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkora del av biståndet för att än tydligare och mer kraftfullt bidra till konkreta resultat vad gäller mottagarlandets arbete med att utrota barnäktenskap och tillkännager detta för regeringen. I fastslås att barn ska skyddas mot alla former av fysiskt och psykiskt våld, skada eller övergrepp. Vidare slås det fast att alla effektiva och lämpliga åtgärder ska vidtas för att avskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. Trots det kommer så många som 14 miljoner unga flickor att giftas bort. Några är så unga som . gifts hon bort med en äldre man. Vidare kommer 7 miljoner unga flickor att bli mamma. Några så unga som . Det betyder att kommer 20 000 unga flickor att bli mamma. Av dessa barn som föder barn är 18 000 gifta. Enligt är mer än 700 miljoner av världens kvinnor bortgifta som barn. Mer än var tredje, omkring 250 miljoner, var . säger vidare att barnäktenskap är vanligast i och i söder om . Men även i , och andra delar av , förekommer det inom vissa grupper. I utvecklingsländer är en av nio unga flickor bortgift. En del flickor tvingas gifta sig långt före puberteten. I och är det vanligt att flickor mellan ingår äktenskap. Enligt FN är av alla 11-åriga flickor i bortgifta och var tredje flicka som flytt gifts bort. Såväl flickor som pojkar utsätts för barnäktenskap. Även om det drabbar flickor och pojkar hårt, utgör barnäktenskap en än större fara för unga flickors liv och flickors framtidsutsikter. Fram kommer ytterligare 71 miljoner unga flickor att vara bortgifta innan 18-årsdagen. kommer ytterligare 14,2 miljoner unga flickor att giftas bort och kommer ytterligare 39 000 unga flickor att ingå äktenskap. Om inget händer för att bryta trenden visar beräkningar att kommer 15,1 miljoner flickor att giftas bort innan 18-årsdagen. Att bekämpa barnäktenskap borde vara en av de högst prioriterade globala frågorna för . Att tvinga små barn till att ingå äktenskap är en allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna, rätten att själv få bestämma över sitt liv och sin kropp. Fler länder måste därför implementera lagar som skyddar och värnar ungas integritet och rätt till att själv forma sitt eget liv. Alla länder behöver lagstifta om och kriminalisera barnäktenskap. För att förbättra kvinnors hälsa i tredje världen ger betydande bistånd, både genom FN och Sida. är ett av de länder som ger mest i bistånd per capita och vi bör därför också kunna ställa tydliga motkrav på mottagarländerna. måste verka för att mottagarländer respekterar och konkret arbetar för att stärka mänskliga rättigheter, att de respekterar och verkar för att flickor och pojkar inte utsätts för barnäktenskap. bör därför se över möjligheten att än tydligare och än mer kraftfullt ställa krav om att mänskliga rättigheter tillvaratas och främjas, så även flickors och pojkars rättigheter. Vi bör också överväga möjligheten att villkora del av bistånd. Med utvecklingsbiståndet har vi ett ekonomiskt styrmedel som kan rädda många unga flickor och pojkar från att giftas bort , ofta mot sin vilja. i (M)
mot · H3022296 · 2015-10-06 00:00:00 — Fri tentamensrätt vid högskolor och universitet ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av en fri tentamensrätt och tillkännager detta för regeringen. Reformeringen av den svenska gymnasieskolan har medfört ökad valfrihet för landets gymnasieelever. Det finns nu en mångfald inom gymnasieskolan, vilket innebär att elever med olika preferenser och förutsättningar kan hitta en utbildning som matchar deras behov och önskemål. De som söker till svenska högskoleutbildningar kommer från olika bakgrunder och har olika förkunskaper med sig. Urvalsreglerna till högskolan såsom de är utformade motsvarar inte nödvändigtvis de sökandes förkunskaper. Många studenter måste därför gå grundutbildningar de egentligen inte har någon nytta av för att kunna få studera på den nivå de egentligen avser. Den student som anser sig ha tillräckliga kunskaper för att påbörja en kurs på en högre nivå än den grundläggande, borde därför ges rätt att tentera ett ämne som han eller hon anser sig ha tillräckliga kunskaper i. Kostnaden för en utbildning som egentligen inte tillför mer kunskaper är för den enskilde studenten liksom för högskolan ett slöseri med såväl tid som pengar. Att införa möjligheten att tentera av en kurs på till exempel grundnivå och med godkända resultat gå vidare till fortsättningsnivån, utan att passera antagningssystemet, sätter kunskapen i centrum i stället för formaliteter. Ett system med en tentamensrätt för alla borde således införas vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet och ske mot en självkostnadsavgift. I de kurser där även inlämningsuppgifter och seminarier krävs borde dessa kunna lämnas in eller på annat lämpligt sätt redovisas av studenten, till självkostnadspris. Utskottet har tidigare konstaterat att kurser inom högskolan ofta innehåller andra obligatoriska moment än skriftlig tentamen som studenten måste fullfölja för att examineras. De kurser som kräver obligatoriska moment har dock utformat sin läroplan efter rådande regler och skulle, givet fri tentamensrätt, i många fall kunna strukturera om sin läroplan för att möjliggöra föreslagen tentamensrätt. Fördelarna med en så kallad fri tentamensrätt innebär för det första att en studieplats kan erbjudas till någon som verkligen behöver den istället för att upptas av en person med redan tillräckliga kunskaper. För det andra skulle den med tillräckliga kunskaper kunna erhålla bevis på kunskaperna via en godkänd tentamen utan att för den skull tvingas till extra terminer av skuldsättning med studielån. Regeringen bör därför se över möjligheten att införa fri tentamensrätt vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet. Tentamensrätten bör vara kopplad till en eventuell självkostnadsavgift. i (M)
mot · H3022299 · 2015-10-06 00:00:00 — Skattereduktion för svenska soldater i utlandstjänst ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över skattelagstiftningen för försvarsanställda i utlandstjänst och tillkännager detta för regeringen. Värnpliktsförsvaret är ersatt av ett yrkesförsvar som aktivt, professionellt och kunnigt deltar i internationell konfliktlösning. Tusentalet svenska soldater är i utlandstjänst och regeringsföreträdare har uttalat ambitionen om att ska delta i fler internationella insatser . Det nya yrkesförsvaret ställer krav på den anställde att delta i utlandstjänst. Anställda inom försvaret i utlandstjänst betalar fortfarande kommunalskatt på sina inkomster, trots att de kan vara utlandsstationerade . Soldaterna får inkomsttillägg men det är endast utlandstraktamentet som är skattebefriat. Utlandstjänst innebär en lång frånvaro från hem och familj. Inte sällan har den anställde en familj och ett boende i som inkomsten måste räcka till. För soldater som deltar i utlandstjänst är de fysiska och psykiska påfrestningarna höga. Rekryteringen av soldater skulle sannolikt underlättas om nettoinkomsterna ökade. gäller samma beskattningsregler för alla som stationeras utomlands av en statlig myndighet. Men soldater i utlandstjänst borde ha gynnsammare skatteregler än andra statligt anställda, antingen genom sänkt skatt eller genom skattebefrielse under utlandsstationering. Inkomstskatterna för försvarsanställda i utlandstjänst bör därför ses över för att förbättra deras villkor och underlätta rekrytering. i (M)
mot · H3022301 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkra aborter och tillkännager detta för regeringen. Många länder som accepterar vissa sexuella och reproduktiva rättigheter vägrar att acceptera abort och att varje kvinnas rätt att bestämma över sin egen kropp är en mänsklig rättighet. Medan en minskning av mödradödlighet kan accepteras som ett moraliskt mål i även de mest konservativa av länder är aborträtten kraftigt beskuren i flertalet av jordens stater. Nästan hälften av jordens kvinnor i fertil ålder lever i länder där abort är förbjuden. I många länder är det förbjudet förutom när det är allvarlig fara för kvinnans hälsa. Morallagar hindrar dock inte att aborter genomförs, det påverkar bara säkerheten och hälsoriskerna med ingreppet. WHO uppskattar att över 20 miljoner osäkra aborter genomförs . Detta motsvarar nästan hälften av det totala antalet aborter i världen. Osäkra aborter kostar 70 000 kvinnor livet och lämnar åtskilligt fler barn föräldralösa. Att bli oönskat gravid kan innebära svåra konsekvenser då flickan inte längre har möjlighet att, eller förbjuds att, gå i skolan eller arbeta utöver det sociala stigma som ofta följer. I länder där mödrahälsovården är bristfällig riskerar kvinnor dessutom livet i samband med förlossningen. Att kunna bestämma över sin egen kropp och sexualitet är en mänsklig rättighet då den påverkar möjligheten att styra över sin hälsa, arbete och utbildning och andra livsval. ser jämställdhet och kvinnors roll i utveckling som ett centralt område i utvecklingsbiståndet för att nå långsiktiga resultat. Finansieringen till insatser som syftar till att främja tillgången till säkra aborter behöver ses över. Vi behöver även se över möjligheten att ytterligare påverka den politiska dialogen och arbeta för att policyändringar sker på global nivå. Dessutom behöver vi se över möjligheten att öppna för att ställa tydligare krav på förändring och se över del av biståndsmedel. i (M)
mot · H3022302 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning om budgetprocessen så som den beskrivs i den så kallade decemberöverenskommelsen, DÖ, måste komma till stånd omgående och tillkännager detta för regeringen. Den så kallade decemberöverenskommelsen (DÖ) slöts mellan partiledarna för regerings- och allianspartierna. DÖ innebär att alla riksdagsledamöter för dessa partier ska lägga ner sina röster för sin egen ekonomiska politik, med mindre än att de tillhör den största partikonstellationen i . DÖ innebär emellertid därför ett allvarligt ingrepp på de enskilda riksdagsledamöternas autonomi vad gäller ställningstagande vid omröstningar i kammaren såsom bland annat riksdagsordningen föreskriver. Då förankringen för DÖ bland de riksdagsledamöter som berörs av den hade mer att önska i många fall, kan man rätteligen ifrågasätta om DÖ i praktiska termer med det partiväsen som vi har i utgör ett hot mot de grundlagsskyddade rättigheter (och skyldigheter gentemot väljarna) som reglerar de enskilda riksdagsledamöternas möjligheter till eget beslutsfattande. Det är därför inte förvånande att bland annat en riksdagsmotion rest frågan om att inrätta en författningsdomstol på grund av det fenomen som DÖ innebär som potentiellt hot mot våra grundlagar (för vidare resonemang, se denna motion). Men den DÖ som undertecknats avslutas med följande skrivning: ”Inleda en översyn av gällande regelverk med uppgift att se över budgetprocessen, på basis av det arbete som genomfördes i budgetprocesskommittén och i förra mandatperiodens RO-översyn. Detta arbete sker inom ramen för en utredning.” Detta konstaterande är nog så viktigt, och under normala omständigheter anser vi att som brukligt är ska en utredning föregå ett beslut och inte tvärtom. Särskilt om det som i fallet med budgetprocessen i DÖ gäller möjliga konflikter med ett gällande grundlagsskydd. Även om DÖ innebär att beslutet om överenskommelsen som förändrar budgetprocessen är taget innan en utredning presenteras, är det än mer uppseendeväckande att denna utlovade utredning enligt vår kännedom troligen inte ens påbörjats. Detta i så fall efter att DÖ undertecknats. Om inte den utlovade utredningen om budgetprocessen såsom anges i DÖ ens påbörjats, så anser vi att detta antingen måste ske omgående eller att i annat fall DÖ ska förklaras för ogiltig. Finn (M) Boriana (M)
mot · H3022303 · 2015-10-06 00:00:00 — De flesta människor har inga eller få erfarenheter av kontakter med rättsväsendet. Därför är det naturligt att man känner oro inför att vittna, att höras som målsägande eller delta i en rättsprocess. Polis, åklagare och domstolar ska informera om möjligheterna till vittnesstöd, särskilda väntrum och annat som kan öka tryggheten och underlätta i en situation som kan kännas svår.
mot · H3022309 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av regelverket för icke avlönade/arvoderade bolagsstyrelseuppdrag och tillkännager detta för regeringen. En arbetslös person får inte vara ledamot i en bolagsstyrelse även om uppdraget är ideellt och hon/han inte arvoderas. Detta är en olycklig regel som gör att de berörda personerna mister en kontaktväg in på den reguljära arbetsmarknaden. Det kan inte ha varit lagstiftarens syfte att begränsa för arbetslösa personer att ta sig in på arbetsmarknaden. Att arvoderade/avlönade uppdrag i bolagsstyrelser anses som arbete och att personen i fråga då inte kan anses som arbetslös är mer självklart. Att inneha ett styrelseuppdrag får dock inte förhindra att den arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande. Om den arbetssökande har haft uppdrag innan denne blev arbetslös och därmed bevisat att det går att kombinera med arbete ska det inte inverka på möjligheten att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Jag menar att en översyn av detta regelverk sker så att icke avlönade/arvoderade bolagsstyrelseuppdrag inte skall motverkas för arbetslösa då detta blir ett hinder att skapa sig kontakter på den reguljära arbetsmarknaden.