mot · H3023244 · 2015-10-07 00:00:00 — I stället för strukturreformer för fler jobb är det breda skattehöjningar och återställare som aviseras. Så borde det inte vara. behöver en annan sysselsättningspolitik än den som regeringen nu för. Vi behöver reformer både för fler kunskapsintensiva jobb, men också för fler enklare jobb. Genom en breddning av arbetsmarknaden kan vi få en hög sysselsättning, lägre utanförskap och mer resurser till välfärden. liberalerna föreslår under utgiftsområde 3 sänkta arbetsgivaravgifter för unga, förhöjt jobbskatteavdrag också för dem som under årets ingång fyllt högst samt en stegvis avskaffad värnskatt. Vi avvisar den absoluta majoriteten av regeringens skattehöjningar. Bland annat föreslår liberalerna oförändrat tak för RUT-avdraget och fortsatt 50-procentig subventionsgrad för ROT-avdraget. liberalernas inriktning är att den svenska arbetsmarknaden behöver mer av flexibilitet. Låg grad av löneflexibilitet riskerar att bidra till högre arbetslöshet än nödvändigt av låg efterfrågan, och relativt höga lägstalöner stänger dörren för breda grupper som under en kortare eller av sitt arbetsliv har en lägre produktivitet. vill liberalerna öka tryggheten i omställning genom en starkare arbetslöshetsförsäkring. Som enskilda åtgärder innebär sannolikt en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och ett högre tak en något dämpad sysselsättning. Därför bör en reformering av arbetslöshetsförsäkringen kombineras med reformer som ökar sysselsättningen. I skarp kontrast till detta föreslår regeringen nu i stället reformer som trycker tillbaka sysselsättningen. Vi avvisar därför regeringens förslag till förhöjd a-kassa. Detta beräknas sammantaget, genom effekt på bland annat anslag 1:2 inom detta utgiftsområde, stärka det finansiella sparandet med 2016. Vi upprepar också vårt löfte att i regeringsställning bjuda in till trepartssamtal för ökad lönespridning. För att kunna trycka tillbaka arbetslösheten är det centralt att anställningskostnaden i yrken med lägre förkunskapskrav inte ökar. Här har parterna ett avgörande ansvar, men politiken kan och ska bidra. I regeringsställning kommer vi att bjuda in till trepartssamtal för att undersöka om det finns politiska åtgärder som kan underlätta för parterna att sluta avtal som inte pressar upp lägstalönerna. Vi avvisar den stora utbyggnad av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som regeringen nu genomför. I stället för åtgärder som varaktigt höjer sysselsättningen bidrar ett ökat programdeltagande främst till att den öppna arbetslösheten ersätts av en dold. Vi avvisar förslagen om traineetjänster och 90-dagarsgaranti, vilket beräknas minska utgifterna på anslag 1:6 med 2016. Vi avvisar även den korresponderade utbyggnaden av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag 1:1, vilket stärker det finansiella sparandet med 2016. För att finansiera prioriterade reformer avvisar vi även regeringens förstärkning av Europeiska socialfonden under anslag 1:6 och anslagen till under 2:1. Vi avvisar helt det nya anslaget Arbetslivspolitik 2:5. Som ett alternativ till regeringens ineffektiva arbetsmarknadspolitik föreslår liberalerna inom utgiftsområde 16 en ny yrkesskola, en gymnasial yrkesutbildning för vuxna inom det reguljära utbildningssystemet. På samma utgiftsområde byggs också ut betydligt. liberalerna förordar en bibehållen bortre tidsgräns inom sjukförsäkringen. Skälen till detta redogörs för på utgiftsområde 10. Sammantaget stärker vår reform jämfört med regeringens förslag både de offentliga finanserna och bidrar till en upprätthållen arbetslinje inom försäkringen. På detta utgiftsområde ökar därmed utgifterna på anslag 1:1, 1:2 samt 1:3. liberalerna ser nu över hur lönestöden och kan fungera bättre. Tillsvidare avvisar vi de förändringar på anslag 1:4 som regeringen i budgetpropositionen föreslår. liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2016–2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, samt 2:1. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv liberalernas anslagsfördelning, mnkr Avvikelse jämfört med regeringen, mnkr Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () Avvisning av höjt förvaltningsanslag. Bibehållen bortre tidsgräns i sjukförsäkringen. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Bibehållen bortre tidsgräns i sjukförsäkringen. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Avvisning höjd a-kassa. Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Avvisning av 90-dagarsgaranti, inkl. traineejobb, utbildningskontrakt. 2015/15:99, egna beräkningar Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Bibehållen bortre tidsgräns i sjukförsäkringen. Nej till fler anställningar med lönebidrag. Nej till ändrad konstruktion av lönestöd. Nej till utbyggt . Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av anslaget i sin helhet. Utgiftsområde 15: Studiestöd Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av () och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Studiestödssystemet i är ett av världens mest generösa och ger människor goda möjligheter att studera vidare eller återuppta tidigare studier. Studiemedelssystemet har förstärkts påtagligt genom att alliansregeringen genomförde höjningar av studiemedelsbeloppet, barntillägget och fribeloppet. liberalernas bedömning är att studiemedelssystemet i många delar är väl avpassat. Ytterligare reformer kan dock bli aktuella. liberalerna vill bland annat fortsätta arbetet för bättre matchning och kompetensutveckling på den svenska arbetsmarknaden. I det perspektivet bör det vara aktuellt att pröva om individuella kompetenskonton kan byggas upp för att användas vid vidareutbildning och omskolning. För att fortsätta stimulera framväxten av allt längre arbetsliv bör det även fortsatt vara aktuellt att se över åldersgränserna i studiemedelssystemet. liberalerna vill även öka genomströmningen i högskolan genom att öka drivkrafterna att klara sin examen . På utgiftsområde 16 redovisar vi förändringar vad gäller det statliga stödet till vuxenutbildningen. Den avvisning av delar av anslag 1:13 som där föreslås får konsekvensen att anslag 1:2 här minskas med , även anslag 1:3 påverkas. Vi avvisar även delar av regeringens förslag om utbyggd folkhögskola. Detta minskar utgifterna med på anslag 1:2, även anslag 1:3 påverkas. Det behövs en ökad tillgång på speciallärare och specialpedagoger i skolan. Vi föreslår att en premie införs för speciallärar- eller specialpedagogexamen liksom för ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. har en nedgång i resultat för matematik och naturorienterande skolämnen kunnat konstateras. För att på lång sikt klara ambitionerna i matematik och NO måste vi få fler ämneslärare i och gymnasiet. liberalerna vill att en premie införs för speciallärar- eller specialpedagogexamen liksom för ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik och anslår ytterligare på anslag 1:7. Vi avvisar av det skälet förslaget om ökad bidragsnivå i vissa lärarutbildningar anslag 1:2 med . Som redovisas under utgiftsområde 16 vill liberalerna införa en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande, så kallad yrkesskola. Med start anslår vi därför ytterligare på anslag 1:2 för studiestöd samt på anslag 1:3 avsättning för kreditförluster. Regeringen föreslår en satsning på . liberalerna anser att fyller en viktig funktion. Under alliansregeringen ökade vi antalet platser på och liberalerna vill fortsätta bygga ut , med ännu fler platser. liberalerna anslår ytterligare på anslag 1:2 Studiemedel och på anslag 1:3 Avsättning för kreditförluster. liberalerna föreslår att studielån som tas fr.o.m. inte ska kunna skrivas av . Inga andra lån skrivs av vid en viss ålder, och liberalerna anser därför att det är rimligt att åldersavskrivning inte omfattar nya lån. Förslaget bedöms leda till att utgifterna på anslag 1:3 Avsättning för kreditförluster minskar med . Som redovisas närmare under utgiftsområde 16 föreslår liberalerna en kvalitetssatsning på hum/sam-utbildningar. För att finansiera denna satsning justeras antalet platser på vissa högskolor. Vi minskar därför anslag 1:2 Studiemedel med , även anslag 1:3 Avsättning för kreditförluster påverkas. Som nämns under utgiftsområde 10 anser liberalerna att unga som på grund av funktionsnedsättning behöver förlängd skolgång bör få ersättning från studiemedelssystemet, inte aktivitetsersättning. Vi anslår därför år på anslag 1:1 Studiehjälp och på anslag 1:2 Studiemedel. liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2016–2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. På detta utgiftsområde påverkas . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:8. liberalernas anslagsfördelning, mnkr Avvikelse jämfört med regeringen, mnkr Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Genomförande i del av SOU 2013:52. Avvisning av ökad bidragsnivå i vissa lärarutbildningar. Avvisning i delar av anslag UO16 1:13 till förmån för egen satsning. Avvisning i del av utbyggd folkhögskola. Finansiering kvalitetssatsning inom humanistiskt-samhällsvetenskapligt fält. Ny skolform: yrkesskolan. 2015:1221, egna beräkningar Genomförande i del av SOU 2013:52. Avvisning i delar av anslag UO16 1:13 till förmån för egen satsning. Avvisning i del av utbyggd folkhögskola. Finansiering kvalitetssatsning inom humanistiskt-samhällsvetenskapligt fält. Slopad åldersavskrivning inom studiemedelssystemet. Ny skolform: yrkesskolan. Statens utgifter för studiemedelsräntor Avvisning i delar av anslag UO16 1:13 till förmån för egen satsning. Statens utgifter för studiemedelsräntor Avvisning i del av utbyggd folkhögskola. Examenspremie för lärarstuderande. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 16 omfattar skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet, vuxenutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Kunskap är skolans huvuduppdrag. präglades svensk skola av en rädsla för att mäta elevers kunskaper. När kunskap var mindre viktigt fick inte heller eleverna tillräckligt med stöd och följden blev sjunkande resultat. liberalerna har lett en total omläggning av svensk skola. Bland alla reformer finns en ny läroplan med nya kursplaner med tydliga och tidiga mål, fler och tidigare nationella prov, skriftliga omdömen, betyg från årskurs 6 och ny betygsskala med fler steg. Elevers rätt till särskilt stöd har stärkts och speciallärare utbildas på nytt. Eleverna får fler matematiklektioner. Undervisningen för invandrade elever har reformerats, exempelvis genom utvidgad undervisningstid i svenska. Genom en överenskommelse med regeringen kommer även en försöksverksamhet med betyg från årskurs 4 att inledas. Svårigheter måste upptäckas tidigt för att eleven ska få hjälp . Elevernas kunskaper i läsning, skrivning och räkning ska följas upp redan i årskurs 1. Alla elever som går ut ska ha de kunskaper med sig som de behöver för att klara fortsatta studier. Allra viktigast är baskunskaperna: att kunna läsa, skriva och räkna. Vi vill göra ytterligare satsningar på skolan, men mer resurser är inte tillräckligt för att förbättra resultaten. Vi måste också förändra attityden till skolan och visa på betydelsen av utbildning. Lärare ska respekteras för sina kunskaper. Vi behöver fortsätta arbetet för att lyfta fram läraryrket och inte bryta ned det kunskapsfokus som åter växer fram. De fallande kunskaperna i den svenska skolan kan framförallt förklaras av att lågpresterande elever, särskilt pojkar, har lärt sig ännu mindre . Försämringen är särskilt tydlig i läsförståelse. Det är dessa grupper som har drabbats mest av en skola som inte varit kunskapsfokuserad. Det är oroande att skillnaden mellan pojkar och flickor ökar. Kvaliteten och valfriheten ska värnas. Därför försvarar vi rätten att starta friskolor och rätten att välja skola. En förutsättning för att friskolor ska få tillstånd ska vara att de uppfyller kvalitetskraven och har seriösa ägare som tar ett långsiktigt ägaransvar. Skolor som inte klarar kvalitetskraven ska stängas. Vi ser nu med oro på hur regeringen bryter mot den inslagna kunskapslinjen i svensk skolpolitik. Statsanslag används för kommunala uppgifter, som att rusta upp skolgårdar, i stället för att prioritera skolans kunskapsuppdrag. Stora medel reserveras för oprecisa satsningar. Vi avvisar regeringens förslag under anslag 1:5 om nationella skolutvecklingsprogram på , yrkescollege på och överenskommelser inom samverkan för bästa skola på för . För att finansiera andra prioriterade satsningar avvisar vi även den satsning på som regeringen gör på fritidshem under anslag 1:7. Vi har en annan inriktning för våra förslag. De statliga satsningar som görs på området ska bidra till att stärka kunskapsuppdraget i skolan. För att ge alla elever en bra skolgång bör staten ta tillbaka ansvaret för skolan. Kommunaliseringen av skolan, som genomfördes , innebar att kommunerna tog över arbetsgivaransvaret för lärarna och ansvaret för undervisningen. Den har bidragit till minskad likvärdighet och försämrade studieresultat. Det är uppenbart att inte alla landets kommuner har den kompetens och handlingskraft som skolan behöver. Var för sig kan de inte lyfta resultaten. Kommunaliseringen har också på flera sätt försämrat lärarnas arbetssituation. Kommunerna är till exempel ansvariga för att lärarlönerna inte har prioriterats. Sammantaget har kommunaliseringen kraftigt försämrat läraryrkets status. liberalerna drev i regeringsställning igenom förändringar så att staten tagit ett allt större ansvar för skolan. Det handlar om skärpta krav på behöriga lärare i skollagen, om tydligare mål för vad eleverna ska lära sig, mer statlig inspektion av skolorna och miljardsatsningar på både högre lärarlöner, genom karriärtjänster, och fortbildning. Vi vill att staten ska ta över ansvaret för skolans utbildningsuppdrag. Staten ska vara arbetsgivare för lärarna och ansvara för att eleverna får så mycket kunskaper som möjligt med sig från skolan. Omfattande strukturreformer av detta slag måste föregås av gedigen analys, gediget utredningsarbete och ett genomtänkt genomförande. Därför föreslår liberalerna att det bör tillsättas en utredning som tar fram förslag på formerna för en modern skola med staten som huvudman där kvalitet och likvärdighet säkras genom statlig finansiering, nationella mål, utvärderingar och tillsyn. Tillsättandet av en sådan utredning har ingen effekt på de offentliga finanserna . liberalerna vill att skolstarten ska ske , i stället för som . Därmed förlängs skolplikten till och förskoleklassen blir den första av tio årskurser i . Genom att tydliggöra förskoleklassens syfte och införa ett extra skolår ges fler elever förutsättningar att nå målen för utbildningen. Med allmän skolstart tydliggörs utbildningsperspektivet, som lärandet sker med en pedagogik som är anpassad till elevernas ålder. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar, men det nya lågstadiet blir fyraårigt. I ett internationellt perspektiv sker den obligatoriska skolstarten i sent. av de europeiska länderna är skolan tioårig och barnen börjar skolan . Genom ökad tid i skolan och tidiga insatser för de elever som riskerar att inte nå kunskapskraven kan fler elever nå målen. bör ges i uppdrag att förbereda införandet av tioårig grundskola. liberalerna anslår på anslag 1:10 år 2016 för fortbildningsinsatser. liberalerna vill utöka undervisningstiden i idrott och hälsa , vilket motsvarar en ökning av ämnet . elever får mindre tid för idrott och hälsa än . Detta trots att forskningsresultat från bland annat den så kallade Bunkeflomodellen tydligt visar att elever som rör på sig utvecklar en starkare fysik, presterar bättre i skolan och leder till att fler elever blir behöriga till gymnasiet. För att kunna ha fler lektioner i idrott och hälsa bör man minska tiden i motsvarande grad för det som kallas elevens val. Svenska elevers kunskaper i matematik har försämrats . liberalerna vill öka undervisningstiden i matematik med för alla elever i högstadiet från . Duktiga lärare kombinerat med utökad undervisningstid gör att fler elever får större möjligheter att klara kunskapskraven i matematik. I enlighet med regeringens förslag föreslår liberalerna ökade resurser med på anslag 1:1. Duktiga lärare är den avgörande faktorn för att höja resultaten i skolan. Läraryrkets status har dessvärre sjunkit , bland annat för att arbetsgivarna inte värdesatt de utbildade lärarnas kompetens. Vi vill ha högre lön åt skickliga lärare och en reformerad lärarutbildning som ska göra läraryrket attraktivt. Lärarlegitimation och skärpta behörighetsregler har införts och lärarutbildningen har gjorts om och fått tydliga inriktningar. liberalerna genomdrev under alliansregeringen bland annat fortbildningssatsningar som Mattelyftet och Läslyftet för att öka lärarstödet och minska det egna arbetet i skolan. Vi värdesätter lärarnas yrkeskunnande. Vi vill att det ska löna sig att vara en skicklig lärare och vi vill ge lärarna goda möjligheter till utveckling. Vi ser ett behov av att fortsätta satsa på lärarnas fortbildning och föreslår därför att får i uppdrag att identifiera vilka behov som finns, skapa en struktur för kontinuerlig fortbildning för lärare och utforma uppdragsbeskrivningar. Vi anslår på anslag 1:1. Vi drev i regeringsställning även igenom flera lärarreformer. Ett exempel är de karriärtjänster som infördes. Skickliga lärare kan göra karriär och bli förstelärare eller lektorer och får statligt finansierade lönelyft på ca respektive utan att lämna undervisningen och eleverna. Tyvärr genomför regeringen inte den utökning av karriärtjänster som Alliansen föreslagit. Vi vill också se en särskild satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden. I enlighet med regeringens förslag föreslår liberalerna ökade resurser till lärarlöner och anslår 1 500 miljoner på anslag 1:19 år 2016. Vi vill även se en satsning på utbyggnad av karriärtjänster och anslår en ökning med 2016 på anslag 1:19. Utöver detta anslår vi till karriärtjänster i utanförskapsområden på anslag 1:19. I enlighet med regeringens förslag föreslår liberalerna ökade resurser till fler anställda i lågstadiet med på anslag 1:19. liberalerna vill satsa på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning. En modell som har visat sig ha potential att attrahera studenter till lärarutbildningen är den kombination av arbete och studier som genomförts i flera länder, t.ex. i under namnet Teach for . Studenter med en tidigare examen som har genomfört sin utbildning med goda studieresultat ges möjlighet att läsa en kompletterande pedagogisk utbildning för att nå en ämneslärarexamen som de arbetar i en skola med låg måluppfyllelse. Organisationen for och ett antal universitet och högskolor har tagit initiativ till att arbeta på detta sätt. liberalerna anser att studenterna främst bör ha ämneskunskaper i naturorienterande ämnen, matematik och teknik. Det behövs en bred satsning på att få fler kunniga människor att vilja bli lärare. Regeringen ökar stödet till särskild pedagogisk utbildning och liberalerna anslår därutöver ytterligare på anslag 2:64 år 2016. Regeringen föreslår även en satsning på specialpedagogisk kompetens generellt hos lärare. liberalerna avvisar på anslag 1:5 och anslår istället en fördubbling till skillnad mot regeringen på på anslag 1:10 på utbildningsinsatser för förskollärare och lärare där prioritering ska ske till utbildning i specialpedagogik och för fortbildning till speciallärare. Utbildningen av högstadie- och gymnasielärare bör slås ihop. Den nuvarande uppdelningen av ämneslärarexamen i två inriktningar mot årskurs 7–9 och gymnasieskolan bör därför avskaffas. Det är för få studenter som vill bli högstadielärare. Detta beror till stor del på att man som lärarstudent mot gymnasieskolan automatiskt får behörighet att undervisa även på högstadiet. Söktrycket till den utbildning som enbart ger högstadiebehörighet har varit så lågt att de flesta lärosäten valt att lägga ner utbildningen. liberalerna anser att ämnesstudierna för alla blivande ämneslärare ska vara så pass omfattande att studenterna når nivån för en masterexamen. Ämneslärarexamen med inriktning mot gymnasiet omfattar 300 eller 330 poäng och även de som ska undervisa i högstadiet bör få en lika lång utbildning och ämnesdjup motsvarande masternivå i ett av undervisningsämnena. En mastersexamen är internationellt gångbar, förbereder för forskarstudier samt höjer statusen på yrket. Den nya lärarutbildningen har tydliga inriktningar för olika årskurser och krav på ämnesdjup. Lärarutbildningen finns på 28 olika orter och har traditionellt sett varit decentraliserad och utvecklats åt olika håll. Vi behöver ha färre utbildningsinstitutioner med tydlig koppling till de starkaste ämnesinstitutionerna. Detta skulle leda till högre kvalitet och effektivitet och valmöjligheter för studenterna genom att man kan samla fler ämnesinstitutioner på ett minskat antal utbildningsorter. Ett större lärosäte kan dessutom erbjuda fler ämnen till skillnad mot mindre lärosäten. Skickliga lärare är den avgörande faktorn för att höja resultaten i skolan. Vi vill att det ska löna sig att vara en skicklig lärare och vill ge lärarna goda möjligheter till utveckling. Det är dags för ytterligare ett steg i lärarlegitimationsreformen. Dagens regelverk garanterar att endast legitimerade lärare får sätta betyg. Det är nu dags att göra legitimationsreformen komplett genom att kräva legitimation i rätt ämne för att få sätta betyg. Förskolan ska erbjuda barn en trygg omsorg, och är också viktig för att stimulera barns utveckling och lärande. Vi vill förstärka Skolinspektionens tillsyn över förskolan, med fokus på kvalitet och måluppfyllelse. Den nuvarande tillsynen ska kompletteras med regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor i varje kommun. liberalerna anslår på anslag 1:2 för regelmässiga stickprov. Regeringen föreslår en satsning på på anslag 1:7 år 2016 för att stödja huvudmän att minska gruppstorlekar. Vi avvisar regeringens förslag då vi i stället fokuserar på kvalitet i förskolans verksamhet. har allmänna riktlinjer till hur stora barngrupper bör vara. Det är liberalernas bedömning att detta är väl avvägda riktlinjer. Att främja kvalitet genom en lämplig gruppstorlek är en angelägen uppgift. En skola med jämn och hög kvalitet är det främsta sättet att skapa goda livschanser för alla. Det behövs också lugn och arbetsro i skolan. När det saknas studiero i klassrummet är de som behöver skolan allra mest de stora förlorarna. Vuxna i skolan måste ha befogenheter och ta ansvar för att skapa ordning, studiero och trygghet. Vi vill därför införa ett ordningsomdöme och ett stöd till skolor att arbeta förebyggande. De internationella undersökningar som visar på att kunskapsresultaten i svensk skola sjunkit visar också att vi har stora ordningsproblem. När oordning och stök tillåts i klassrummen sänder det signalen att det som sker i skolan inte är så viktigt. Ska vi lyfta resultaten i skolan så måste vi också ta i de stora ordningsproblem som råder där.