ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302594 · 2015-10-02 00:00:00 — Fungerande finansiella samordningsförbund i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av fungerande finansiella samordningsförbund som en del i rehabiliteringskedjan och främjar aktivt förekomsten av dem i hela riket och tillkännager detta för regeringen. finns ett åttiotal finansiella samordningsförbund (Finsam) i och 240 av landets kommuner är med i något förbund. Finsam gör det möjligt till finansiell samverkan mellan Arbetsförmedlingen, , kommun och landsting kring välfärds- och rehabiliteringsområdet. Samordningsförbunden kan bidra med mycket genom att utgöra en struktur för samverkan kring rehabilitering. En struktur som har visat sig vara hållbar och kunnat överbrygga samverkanssvårigheter mellan myndigheter. Genom samordning ökar Finsamdeltagarnas förtroende för myndigheterna, de upplever sig sedda, får stärkt självkänsla, upplever bättre hälsa och en ökad arbetsförmåga. De får hjälp att ta itu med de utmaningar som är hinder för egen försörjning. Samordningsförbunden är framgångsrika i uppgiften att få människor i arbete och egen försörjning. Antalet samordningsförbund i landet har ökat och det är viktigt att de statliga medlen följer med i samma takt. De ekonomiska resurserna ser också väldigt olika ut på olika ställen i landet. Lägg där till att samordningsförbunden inte finns överallt och det riskerar att bli ett lotteri för den som behöver hjälp att ta sig tillbaka in på arbetsmarknaden. Det är ett problem att det ser så olika ut över landet när vägarna tillbaka till arbetsmarknaden måste vara goda överallt. Samordningsförbunden är ett bra verktyg för att hjälpa människor tillbaka in på arbetsmarknaden, och är därför även ett viktigt verktyg i kampen mot arbetslösheten. Det är viktigt att regeringen även fortsatt arbetar för att främja samordningsförbunden.
mot · H302595 · 2015-10-02 00:00:00 — Begränsning av alkoholmarknadsföring i sociala medier ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga begränsningar av alkoholmarknadsföring i sociala medier och tillkännager detta för regeringen. I den svenska alkohollagen finns en skrivning för att barn och unga ska skyddas från alkoholmarknadsföring: marknadsföringen får inte rikta sig särskilt till eller skildra barn och ungdomar som inte har fyllt . Dessa regler är generella och utan undantag. Det är en viktig utgångspunkt eftersom studier har visat att det finns ett samband mellan exponeringen för alkoholmarknadsföring och ungas alkoholkonsumtion. Barn och unga som exponeras för alkoholmarknadsföring tidigarelägger sin alkoholdebut och de barn och unga som redan konsumerar alkohol ökar sin konsumtion vid exponering av alkoholreklam. Detta samband fastslogs även av IQ i rapporten ”Fyller reklamen glasen” (2015:3) efter att ha gjort en genomgång av den forskning som finns på området. Det är en god ambition, men marknads- och alkohollagstiftning behöver kompletteras och uppdateras i takt med att nya mediekanaler växer fram för att skyddet av barn och unga ska säkerställas. Tillgången till och användningen av internet har förändrat medielandskapet och sättet på vilket alkoholföretag marknadsför sina produkter. Den mediala utvecklingen har lett till att morgontidningar tappar mark, som nyttjandet av sociala medier såsom Facebook, Instagram och Twitter har ökat. var det av befolkningen som använde dem. Ungdomar och unga vuxna är överrepresenterade. Ökningen av alkoholmarknadsföring i sociala medier och ungas exponering för den är också något som uppmärksammas i SOU 2013:50, ”En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak”. Författarna skriver att alkoholreklamen har bytt skepnad och att marknadsföringsinsatser tagits vidare till de sociala medierna. De skriver också att ”det förhållandet att reklambudskap och andra marknadsföringsåtgärder i de sociala medierna i flera fall anspelar på populära ungdomsmiljöer ger naturligtvis anledning att ifrågasätta motiven bakom sådana åtgärder. Med hänsyn till barn och ungdomars överrepresentation i dessa medier kan också lämpligheten, och i vissa fall lagligheten, av att överhuvudtaget marknadsföra alkoholdrycker i sådana kanaler ifrågasättas. Att barn och ungdomar de facto exponeras för marknadsföring av alkoholdrycker och tobak i en inte obetydlig omfattning står under alla förhållanden klart” (SOU 2013/50, s. 17–18). Med kunskap om att alkoholmarknadsföring påverkar ungas konsumtion och att unga är överrepresenterade i sociala medier där det förs en expansiv alkoholmarknadsföring, finns det goda grunder att överväga begränsningar av alkoholreklam i sociala medier.
mot · H302596 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av detaljhandelsmonopol för alkohol och tillkännager detta för regeringen. När det gäller inriktningen på arbetet mot droger bör de förebyggande insatserna stödjas av en restriktiv alkoholpolitik. För att en restriktiv alkoholpolitik ska bli effektiv är det viktigt att detaljhandelsmonopolet försvaras. Detaljhandelsmonopolet är framgångsrikt. Få säger sig verka för att bryta upp detaljhandelsmonopolet men de försök som ibland görs att luckra upp monopolet bär uppmärksammas och beivras. Utvecklingen mot ökad tillgänglighet måste diskuteras i ett helhetsperspektiv. Varje steg i sig har en motivering men den sammanlagda effekten är negativ ur samhällelig synpunkt. Ett sådant exempel är gårdsförsäljning. Den tidigare borgerliga regeringen beredde frågan om att tillåta så kallad gårdsförsäljning, där egentillverkade alkoholdrycker från gårdar skulle få säljas direkt till besökare. Två statliga utredningar kom dock fram till att det skulle bryta mot det svenska detaljhandelsmonopolet och EG-rätten att låta vissa, men inte alla, tillverkare sälja alkohol direkt till kund vid sidan av Systembolaget. Ett annat exempel är näthandel med alkohol. Den borgerliga regeringen drev igenom att privatpersoner ska kunna föra in alkoholdrycker i också för andra personers räkning. Utvecklingen har visat att beslutet inte fungerar som det var tänkt. Det finns en rad privata företag som via bland annat hemsidor tar emot beställningar och kör hem alkohol till privatpersoner. Dessa företag är i praktiken inte bara transportör (som det var tänkt i lagen) utan bedriver en förtäckt detaljhandel som undergräver detaljhandelsmonopolet. och har förtydligat sin lagstiftning för att skydda sina detaljhandelsmonopol. bör överväga att på samma sätt som våra nordiska grannar se över lagstiftningen. Flera av de nätaktörer som erbjuder svenskar att köpa alkohol är inte ”bara transportörer” utan sysslar med alkoholförsäljning. De är ofta profilerade lågprisaktörer som lockar kunder genom att inte betala skatt och felaktigt påstå att kunderna inte heller behöver göra det. Vi har också sett exempel på rena samarbeten mellan dessa aktörer och vanliga livsmedelskedjor. Denna utveckling och uppluckring av detaljhandelsmonopolet måste stoppas. Många vet inte vem som ska betala skatt, eller tror att det är säljarens ansvar. Många av dem som handlat öl, vin eller sprit på nätet har fått erbjudanden om olika typer av lockpriser och rabatter, något som inte är förenligt med den svenska alkohollagen. har dessutom konstaterat att ålderskontroll ofta inte finns i dessa sammanhang. Att strunta i regler och undvika alkoholskatten ger billig alkohol och merförsäljning och är motorn i mycket av den växande näthandeln med alkohol. Det är angeläget att få till stånd skärpta regler när det gäller näthandel med alkohol. Systembolaget kan inte ensamt driva en restriktiv alkoholpolitik och försvara detaljhandelsmonopolet. Det kräver ett brett engagemang från den politiska nivån och från samhället i övrigt.
mot · H302598 · 2015-10-02 00:00:00 — Behörighet till högre utbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om behörighet till högre utbildning på yrkesförberedande gymnasieprogram och tillkännager detta för regeringen. Sedan gymnasieskolan reformerades 2011 har yrkesutbildningarna tappat många elever och i många kommuner har programmen lagts ner. efterfrågar arbetsgivare utbildad personal inom många av de yrkesgrupper som gymnasieskolans yrkesprogram utbildar för, vilket leder till ett problem med matchning på arbetsmarknaden. är det få ungdomar som vet exakt vad de vill arbeta med . Därför är det olyckligt att valet av gymnasieprogram är avgörande för vilken väg dessa ungdomar ska välja i livet. Borttagandet av högskolebehörigheten på yrkesprogrammen har upplevts som en återvändsgränd för många unga. kunde du välja ett yrkesprogram men ändå få en bred bas för vidare studier. Detta gjorde valmöjligheten större även efter gymnasieutbildningen. blir vägen onödigt krokig för dem som vill studera vidare efter en yrkesförberedande gymnasieutbildning. När valet till gymnasiet blir ett så tydligt vägskäl mellan jobb eller studier är det många osäkra ungdomar som väljer studieförberedande program för att ha större valmöjlighet senare i livet. Detta trots att fler kanske gärna velat gå eller skulle ha passat mycket bra på ett yrkesförberedande program. Arbetsmarknaden är i ständig förändring och vi ser att människor kommer att behöva byta arbete fler gånger under sitt yrkesliv. Då behöver omställningstiden vara kort och möjlighet till utbildning för att kunna ta söka sig ett nytt arbete vara många. Därför bör det inte finnas några återvändsgränder i utbildningssystemet. För att åtgärda detta bör möjligheten att ge studerande på yrkesprogrammen rätt till högskolebehörighet ses över.
mot · H302600 · 2015-10-02 00:00:00 — Psykisk ohälsa och sjukskrivning ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för minskad sjukskrivning och psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. har sjukskrivningarna i ökat och den enskilt största delen av dessa utgörs av psykisk ohälsa. av alla sjukfall i statistik utgörs av psykisk ohälsa. (Sjukfrånvaro i psykiska diagnoser, Socialförsäkringsrapport 2014:4) Bakom dessa siffror finns till stor del kvinnor i så kallade kontaktyrken som exempelvis socialsekreterare, lärare, sjuksköterskor och vårdbiträden. Dessa kvinnor är i stor utsträckning även föräldrar till barn i låga åldrar (3–). Risken att drabbas av ohälsa ökar bland de med små barn. Den vanligaste diagnosen är akut stressreaktion och den motsvarar av alla sjukfall. Antalet personer med akut stressreaktion har ökat från cirka 15 2012 till 26 2014 enligt . De ökande sjukskrivningstalen är i sig oroande, med tanke på hur stora kostnader för samhället detta för med sig. Men det som är mest beklagliga i sammanhanget är varje enskild människa som lider av psykisk ohälsa och inte kan leva ett normalt liv utan exempelvis sömnsvårigheter, extrem trötthet och ångest. Allt detta som många har små barn att ta hand om. Ett samlat grepp kring den ökande ohälsan måste tas. Det är inte värdigt ett välfärdssamhälle som att unga människor, i för oss oerhört viktiga arbeten, tillåts bli så sjuka att de blir borta från arbete och gemenskap och i värsta fall inte ens kan återvända till sitt arbete. För att kunna minska sjukskrivningstalen och förebygga ohälsa behövs en helhetssyn på dessa personers situation. Arbets- och familjesituation bör belysas men även andra faktorer som kan vara viktiga för att skapa sig en bättre bild av problematiken. Regeringen bör se över detta för att kunna återkomma med förebyggande åtgärder för att vända den oroande trenden med ökande sjukskrivningar.
mot · H302603 · 2015-10-02 00:00:00 — Stärkt statligt ansvar för mobiltäckning ställer sig bakom det som anförs i motionen om mobiltäckning i områden dit marknadskrafterna inte når och tillkännager detta för regeringen. God it-infrastruktur är avgörande för utveckling och tillväxt i hela landet. Men på grund av dålig eller obefintlig mobiltäckning på delar av svensk landsbygd hamnar många medborgare i it-skugga. Man stängs därmed ute från många av de möjligheter till interaktion, informationsinhämtning och service som erbjuds digitalt. I det nya landsbygdsprogrammet satsas till bredband i områden där det inte är lönsamt för marknaden att bygga ut. Satsningen innebär dubbelt så mycket pengar som under föregående programperiod. På motsvarande sätt måste det betraktas som ett samhälleligt, gemensamt, ansvar att säkerställa god täckning för telefoni och mobilt bredband i områden dit marknadskrafterna inte når. Snabb uppkoppling i hemmet är således viktigt men inte tillräckligt. Smartphones, läsplattor och klockor har förändrat våra surfvanor i grunden – vi har blivit rörliga. Sannolikt har vi bara sett början på en utveckling där allt fler uppkopplade enheter integreras i våra vardagsprodukter. Avsaknad av mobiltäckning, innebär i praktiken att vara utestängd från väsentliga delar av det moderna samhället. Omvänt kan sägas att med bättre täckning öppnar sig helt andra möjligheter till delaktighet på lika villkor, även för dem som bor långt ifrån storstadsområden. Mobiltäckning är en statlig angelägenhet som inte kan begränsas till marknadens ramar. Det är därför angeläget att, utöver redan planerad utbyggnad, överväga kompletterande åtgärder för bättre tillgång till mobilt bredband i hela landet.
mot · H302604 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om rekrytering av polis och tillkännager detta för regeringen. Polisens förutsättningar att verka skiljer sig mycket mellan olika delar av landet. I glesbefolkade områden i inland är avstånden långa, vilket minskar möjligheterna att snabbt vara på plats vid akuta händelser. En annan försvårande omständighet är polisens utmaning att rekrytera medarbetare till vissa mindre orter. Det har gått så långt att man tvingats stänga stationer eller kraftigt reducera öppettider. I exempelvis i östra sitter en lapp på dörren till polisstationen som säger ”Stängt”. Denna problematik är ingalunda ny, utan har uppmärksammats i såväl medier som i officiella rapporter, till exempel utredningen ”Polisverksamhet i förändring”, SOU 2002:70. För att lösa rekryteringsutmaningen och säkra en acceptabel polisiär närvaro, krävs en bred analys. Polis är ett populärt yrke, och det finns sannolikt män och kvinnor som skulle överväga yrket, men som av till exempel familjeskäl inte ser det som en möjlighet påbörja polisutbildningen som bedrivs på tre orter i landet. För dessa individer kan möjligheten till utbildning på distans vara en väg in i yrket, vilket också understryks i utredningen ”Framtidens polisutbildning” och bör vara en aspekt i den kommande omdaningen av polisutbildningen till en högskoleutbildning: ”Vad gäller glesbygdsproblematiken finns förutsättningar att sprida utbildningen geografiskt på ett bättre sätt än och att på ett bättre sätt utnyttja möjligheten till distansutbildning” (SOU 2008:39). Ekonomiska incitament kan också vara ett sätt att attrahera poliser till svårrekryterade orter. Eftersom rekryteringsproblemen varierar bör ett första steg vara att kartlägga situationen, för att därefter kunna sätta in adekvata åtgärder för en förbättrad rekrytering.
mot · H302605 · 2015-10-02 00:00:00 — Mälarsjöfartens möjligheter för godstransporter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bättre utnyttja Mälarhamnarna vid godstrafik i syfte att avlasta väg och järnväg och tillkännager detta för regeringen. Hamnarna i har en mycket gammal historia. och hamnar har funnits sedan urminnes tider. Med sitt strategiska läge vid har de båda städerna tidigt varit viktiga centrum för handel i . Under större delen av mänskligheten historia har det varit naturligt att främst frakta gods och människor över vatten, snarare än över land. var först som en havsvik och sedan landhöjningen klippt av denna som en sjö med utlopp i havet vid den viktigaste handelsleden i . går däremot det mesta av godstrafiken på lastbil eller med godståg. Järnvägarna i och i är mycket hårt belastade av både persontrafik och godstrafik. Kapaciteten på såväl väg som järnväg skulle dock kunna öka om sjöfarten togs tillvara. Sjöfarten är en outnyttjad resurs. I och med att den också klarar av större godsvolymer än alternativen så är den också miljövänlig och kan bidra till att reducera utsläppen. Hamnen i är mycket äldre än staden. var platsen där mynnar ut i en väl besökt marknadsplats. skeppades järn från Västra bergslagen främst från hamnarna i och – i viss mån också från – och det dröjde innan blev den mest betydande hamnstaden vid . var tidigt ett centrum för handel och samfärdsel. Det var tack vare sitt läge vid vik och i korsningen av den historiska öst-västliga kungsvägen och den gamla allfarvägen i nord-sydlig riktning från Bergslagen. För hyttornas och smedjornas produkter liksom för jordbruksalster från den bördiga Mälarbygden blev hamnen i den naturliga omlastningsplatsen. ingår hamnarna i och i ett gemensamt bolag; . Bolaget samägs av de båda kommunerna. fick förbindelse med genom fullbordan av . ÅR 2010 togs ett beslut om att öka kapaciteten i i och muddra farleden i . Utbyggnaden av farleden i och i medför även ökad säkerhet för sjöfarten på . Hamnarna tar därmed ytterligare ett steg i historien som mycket viktiga knutpunkter för handeln till och från . För att denna potential verkligen ska kunna realiseras krävs dock att vi återigen börjar betrakta Mälarsjöfarten som ett reellt alternativ till godstransporter på väg och järnväg. Det skulle också frigöra kapacitet på väg och järnväg och överlag leda till en bättre allokerad godstrafik.
mot · H302606 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av krav på operatörer i fråga om mobiltäckning och tillkännager detta för regeringen. är ett land som ligger i framkant i utvecklingen av mobiltelefonin. På få ställen i världen finns så många användare av mobil teknik som i . Trots det finns fortfarande stora problem med täckning i glesbygden. Även i ett län som finns orter där det är svårt eller omöjligt att ringa. En granskning som presenterade 2014 visar att det på flera ställen där operatörernas egna kartor visar att det ska finnas täckning i praktiken inte gör det. Den ansvariga myndigheten , , ställer inga krav på operatörerna att ha täckning över hela landet, inte ens på de områden operatörerna själva säger sig ha täckning på. Det rimliga vore att PTS vid auktioner för nya frekvenser också ställer krav på den operatör som köper frekvensen att ha en viss täckning.
mot · H302607 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka gymnasieskolans kurser i samhällskunskap vad avser familjejuridik, privatekonomi och konsumentkunskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undervisningen i Svenska för invandrare, sfi, även ska omfatta familjejuridik, privatekonomi och konsumentkunskap och tillkännager detta för regeringen. Problemet med överskuldsättning har diskuterats och debatterats . Det finns ingen klar definition av begreppet överskuldsättning, men vi vet att svenskar blir alltmer skuldsatta och forskning från andra länder visar att problemen blir större och större. Överskuldsättningen beräknas kosta samhället 30–50 miljarder och de personliga lidandena går inte att mäta. I kölvattnet av trasslig ekonomi och överskuldsättning följer även andra problem som ökad stress, sömnsvårigheter och psykisk ohälsa. Mycket har gjorts i arbetet mot överskuldsättning, men mer kan göras. Om vi långsiktigt ska komma tillrätta med problemen med överskuldsättning krävs dels att fler människor lyckas ta sig ur sin svåra ekonomiska situation och dels att färre över huvud taget hamnar i en ekonomisk situation som de inte kan hantera. Den enskilt viktigaste faktorn för att en individ ska kunna planera sin ekonomi är kunskap. Med en god utbildning står unga människor som bäst rustade för de utmaningar de möter. Den alltmer komplexa ekonomiska omvärlden ställer dessutom större krav på konsumenternas kunskap. gör regelbundet studier av befolkningens räknefärdighet och finansiella förmåga. Vad gäller finansiell förmåga har man noterat bland annat att äldre presterar bättre än yngre, att personer med högre inkomster presterar bättre än människor med lägre inkomster och att det finns ett tydligt samband mellan utbildning och finansiell förmåga. Internationella studier visar, föga förvånande, att människor med bristande finansiell kunskap oftare har skuldproblem. Som för så många andra utmaningar i livet, gäller alltså att en god utbildning lägger en grund för att bättre klara utmaningen med att hantera den egna ekonomin. har och kronofogden genomfört riktade åtgärder för att tidigt förstärka ungdomars kunskap om ekonomi via utbildningarna Ekonomismart och på cashen. Men det är inte tillräckligt. Alla kommer i livet att behöva hantera vardagsekonomi. Alla kommer att agera i egenskap av konsumenter och nästan alla berörs av reglerna kring familjejuridik. Vi vet också att de vanligaste orsakerna till att människor hamnar hos kronofogden är oförutsedda händelser som skilsmässa, sjukdom och arbetslöshet. Med större kunskaper exempelvis om vad som händer när man skiljer sig eller separerar från en sambo, kan man också fatta klokare ekonomiska beslut redan innan någonting händer.
mot · H302608 · 2015-10-02 00:00:00 — Införande av mer idrott i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa mer idrott och fysisk aktivitet i skolan och tillkännager detta för regeringen. Vi vet att övervikt och fetma är ohälsosamt och en direkt orsak till många allvarliga sjukdomar såsom t.ex. diabetes, hjärtinfarkt och cancer. Trots det fortsätter trenden att vi svenskar blir allt fetare och fetare och utvecklingen ser tyvärr likadan ut i de flesta västländer. En orsak till detta är helt klart vår förändrade livsstil med mer stillasittande och mindre fysisk aktivitet. Goda vanor börjar och därför är det extra alarmerande att även allt fler barn och unga nu är stillasittande och därmed också drabbas av övervikt och fetma. Ungdomar behöver röra sig mer på sin fritid i första hand, men även skolan där barnen tillbringar en stor del av dagen kan bidra och erbjuda eleverna mer fysisk aktivitet på schemat. Små barn fattar inte sina egna beslut utan präglas av hur deras föräldrar lever men även skolan måste ges större frihet och ansvar att påverka barn och unga att leva ett mer aktivt liv som är präglat av hälsosamma matvanor och mycket motion. Flera studier har också visat på sambandet mellan ökad rörlighet och förbättrade skolresultat. Får eleverna röra på sig, komma ut i friska luften och öka pulsen lite minst en gång så går det också bättre i skolan. Eleverna får högre koncentrationsförmåga, de orkar mer på lektionerna och det blir mer ordning och reda i klassrummen. Förutom rena hälsovinster för den enskilde eleven leder alltså ökad rörelse och fysisk aktivitet också till bättre förutsättningar att klara av sin skolgång. Allt ansvar för fysisk aktivitet ska givetvis inte läggas på skolan. Men om vi inför fler motionstimmar i skolan kommer detta inte bara att påverka barn och ungdomar i deras unga år utan det kommer även att ge avtryck i deras livsstil längre fram. Förutom att förhindra allvarliga livsstilssjukdomar kan vi också begränsa andra effekter såsom exempelvis mobbning, psykisk ohälsa och dåligt självförtroende. Genom att införa mer fysisk aktivitet i skolan och se till att få in mer idrott i alla skolformer kan vi alltså bidra till att få både piggare och smartare barn som vi lägger grunden till ett ökat välmående med goda och sunda livsvanor för vuxenlivet.