ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3023082 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det straffbart att överge sin katt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på kastrering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på vaccinering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på märkning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fånga in och kastrera vilda katter och tillkännager detta för regeringen. 2015 är ur flera perspektiv ganska dystert, framförallt när det kommer till hanteringen av katter. Endast en av tolv katter som föds hittar ett permanent hem och resterande elva blir antingen hemlösa eller dödade. Varje okastrerad katthona kan få uppemot 120 kattungar under sin livstid, vilket är ett stort skäl till varför vi har någonstans mellan 100 000 och 150 000 hemlösa katter i . Alla dessa katter är tyvärr undantagna från de i övrigt förbättrade bestämmelserna som inrättats i föreskrifter . Många övergivna katter är skygga och med hemlösheten följer smittor, inavel och svält. Andra blir skjutna eller på annat sätt dödade, som ungar kan finnas kvar i livet med en ytterst osäker framtid. Dessa katter råkar vara produkten av ansvarslösa människor som inte brytt sig om fantastiska varelser som i många fall betraktas som en kär familjemedlem. som vanvård av katter genom att överge dem bör motverkas måste kattens status som sällskapsdjur höjas, särskilt i då tillgången på katter är betydligt större än efterfrågan. För att detta ska lyckas måste lagstiftning till och förståelsen för vad det är man tar på sig när man skaffar en katt måste öka. En person som köper en kattunge måste vara beredd på att den kan leva i uppemot . oavsett familjebildning, resor, jobb eller olika nöjen, det är ett ansvar. finns redan en lag som skulle kunna stärkas för att komma närmare en lösning på detta problem: Lagen om tillsyn över hundar och katter. I denna lag finns reglerat vilket ansvar en djurägare har och samma krav bör ställas på kattägare som på hundägare när det kommer till tillsyn och annat ansvar. bör ge regeringen i uppgift att återkomma med förslag som syftar till att det blir straffbart att överge sin katt, och ta krafttag för att fånga in och kastrera förvildade katter i syfte att minska kattpopulationen. Regeringen bör också få i uppdrag att återkomma med förslag där samtliga kattägare som har sina katter lösgående ansvarar för att de är kastrerade, vaccinerade samt ordentligt märkta så att ägaren alltid kan identifieras.
mot · H3023083 · 2015-10-06 00:00:00 — Utvärdering och översyn av biståndet ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på motprestation vid utbetalning av bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samordna och utreda effekten av utbetalt bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av Sida och tillkännager detta för regeringen. PLO kan vara ett tydligt exempel på en mottagare av bistånd, där pengarna i värsta fall går till helt fel saker eller används på ett sätt som är kontraproduktivt för syftet. bör ge regeringen i uppdrag att se till att det upprättas en översyn för hur motprestation i samband med utbetalning av bistånd kan ske för att stimulera olika länder att hålla fast vid grundläggande mänskliga rättigheter och förbättra demokratin. bör likaså ge regeringen i uppdrag att samordna och utreda effekten av utbetalt bistånd så att det förblir effektivt. Den svenska biståndsorganisationen är unik. En sådan omfattande organisation som SIDA bör, om den anses nödvändig, rimligtvis kunna innefatta fler länder än . SIDA:s egen ambition är att bedriva ett kostnadseffektivt arbete som gör skillnad runt om i världen. Det skulle behövas en översyn av SIDA:s arbete för att finna nödvändiga effektiviseringsreformer samt utreda möjligheten till att inkludera flera länder. Detta bör som sin mening tillkännage regeringen.
mot · H3023084 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändring i kommunallagen för att säkerställa att folkvalda partier innehar rätt representation i nämnder, styrelser, beredningar och liknande positioner i primär- och sekundärkommuner och tillkännager detta för regeringen. Demokratin är lyckligtvis någonting de flesta svenskar ser som en självklarhet, men det betyder inte att den inte behöver försvaras eller stärkas. I är demokratin delvis uppbyggd genom primär- och sekundärkommuner. I dessa finns styrelser och nämnder vars medlemmar utses av de politiska partierna baserat på storlek. Det är positivt, även om det också på detta område kan bli bättre för att säkerställa att partier får representation och insyn på lika villkor baserat på folkviljan vid det senaste valet. Ett problem kan vara att en företrädare missköter sitt jobb så pass grovt att förtroendet försvunnit från det parti vederbörande representerar. I dessa fall hindrar kommunallagen att det aktuella partiet får byta ut representanten. Skulle det gå så långt att representanten blir politisk vilde har det helt plötsligt blivit ett allvarligt demokratiskt problem, eftersom tusentals väljare riskerar sakna den representation som de är berättigade till, genom sitt val av parti. För att försvara folkviljan i våra kommuner, landsting och regioner krävs en ändring av kommunallagen. Ändringen bör innebära att partierna kan styra vilka ledamöter och ersättare som ska vara dessa representanter i nämnder, beredningar och styrelser i primär- och sekundärkommuner. Partierna bör med andra ord få möjligheten att byta ut passiva representanter och så kallade politiska vildar då platserna ska ses som partianknutna snarare än personligt anknutna. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H3023085 · 2015-10-06 00:00:00 — Motion till 2015/16:3085
mot · H3023087 · 2015-10-06 00:00:00 — Motion till 2015/16:3087
mot · H3023088 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) avseende höjt högkostnadsskydd inom äldreomsorgen. justerar de allmänna bidragen till kommunerna utifrån förslag på området för skola, försörjningsstöd och äldreomsorg. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Avvikelse från regeringen (M) Bidrag till kommunalekonomiska organisationer avvisar regeringens förslag på tillskott till anslaget 1.1. Kommunalekonomisk utjämning, förutom den kompensation som följer av höjt grundavdrag för pensionärer. Utöver de överensstämmande justeringar som finns i budgetpropositionen justerar de allmänna bidragen till kommunerna utifrån följande förslag: Utökad undervisningstid i matematik Nej till höjt högkostnadsskydd äldreomsorgen. Systemet för kommunalekonomisk utjämning har som övergripande syfte att alla kommuner och landsting, oavsett den egna skattekraften och strukturella kostnadsskillnader, ska kunna erbjuda en likvärdig service till sina invånare. Det är viktigt att utjämningssystemet inte motverkar tillväxt och ökad sysselsättning genom höga marginaleffekter för de kommuner och landsting som betalar inkomstutjämningsavgift.
mot · H3023089 · 2015-10-06 00:00:00 — Deklaration om djurs välfärd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta med att få en ”deklaration om djurs välfärd” erkänd internationellt och av FN och tillkännager detta för regeringen. FN:s deklaration om mänskliga rättigheter är någonting fantastiskt. Det är en deklaration som minst sagt är vägledande för mänskligheten om vad som är okej. Det visar även vilken möjlighet som finns när stora delar av världen går samman för att sätta ribban för hur vi ska vara mot våra medmänniskor. Vad som saknas är en liknande deklaration om djurens rättigheter, något som den internationella djurrättsgruppen WSPA (of the Protection of Animals) arbetar med. är redan ett föredöme med några av de strängaste djurskyddslagarna i världen. Vi är i flera länder ett föredöme även på andra områden, men särskilt när det kommer till hur vi behandlar våra djur finns det potential att göra mer för omvärlden. Regeringen har tidigare meddelat att man stödjer kravet på den tänkta FN-deklarationen om djurs välfärd, dock utan fortsatt engagemang. Regeringen bör möjligt arbeta vidare med att erkänna WSPA:s deklaration om djurs välfärd (, UDAW) inom FN.
mot · H302309 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta betydelse för regionens utveckling och tillväxt och tillkännager detta för regeringen. I diskussioner om det svenska näringslivets utveckling lyfter alla fram behovet att förbättra förutsättningarna för de små och medelstora företagen. Fyra av fem av de framtida jobben förutspås komma inom dessa. Samverkan med högre utbildningar och forskning betonas då som oerhört viktigt för att förverkliga idéer till färdiga produkter och för att våga söka sig till större marknader än de inhemska. Små och medelstora lärosäten, bland dessa , tar samverkansuppgiften med det omgivande samhället och näringslivet på största allvar. Det är här de små och medelstora företagen har en möjlighet att få det stöd och den inspiration kontakter med högskolan kan ge. Därmed har de mindre högskolorna med sitt öppna arbetssätt och nyttoforskning en avgörande betydelse för en regions utveckling. För del har som en internationell kontaktarena och talangmagnet en avgörande betydelse för utvecklingen av näringslivet i dess närområde. Här finns ett väl utvecklat samarbete med det regionala näringslivet och möjlighet att kombinera studier och arbete med såväl en personlig utveckling som företagsutveckling som följd. Närheten till utbildning stimulerar dessutom fler att studera. Många av dessa skulle annars valt bort högre studier av främst sociala och praktiska skäl. Alla lärosäten, inte bara storstadsuniversiteten, bör ges möjlighet att bidra till utvecklingen av såväl det befintliga som det framtida näringslivet i hela landet. är ett viktigt regionalt nav för kunskap, kompetens och internationella kontakter och ska så vara även . Höjd utbildningsnivå och möjligheter till ett gott arbetsliv gör att människor bidrar till tillväxten i hela landet.
mot · H3023090 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om trafikteori i skolan och tillkännager detta för regeringen. Trafikteori i skolan finns för flera elever som individuellt val. Det är dock inte alla som har den möjligheten, trots att vi lever i ett samhälle där vi alla behöver ha en god möjlighet att förflytta oss. Oavsett om vi kör bil eller inte, måste vi förhålla oss till trafiken och till olika trafiksituationer. tar man ofta för givet att de regler som råder skulle vara självklara, och det kan lätt uppstå missförstånd i samband med en speciell situation. Alla vuxna människor bör ha grundläggande kunskap kring trafiksäkerhet för att kunna spara fler liv i trafiken. Riskmedvetenheten och respekten för alla faror som medföljer i trafiken måste öka för att få fler att visa hänsyn och följa rådande regler. Inte minst gående eller cyklister behöver veta vad som gäller vid övergångsställen och när man är ute och promenerar eller cyklar i närheten av en väg. Många trafikolyckor sker helt i onödan vid övergångsställen och cykelöverfarter på grund av bristande uppmärksamhet och förmåga till samspel mellan de olika trafikantgrupperna. Samtliga bör följa trafikens grundregel om att göra vad man kan för att förhindra att någon skadas i trafiken. kunde vem som helst införskaffa en så kallad klass två-moped utan att behöva någon form av förarbevis eller körkort. krävs tester, som är förhållandevis enkla och lika gärna kunde finnas med . En enkel åtgärd för att möjliggöra mer frihet för eleverna. De som läser trafikteori under skoltid får även goda möjligheter att framöver ta körkort vilket ökar möjligheten till framtida jobb. Dessutom kan fler få en morot att studera vidare i då många är skoltrötta och väljer att avsluta sina studier. bör ge regeringen i uppgift att ta fram förslag till hur trafiksäkerhet och grundläggande trafikteori kan föras in i skolan.
mot · H3023091 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad kunskap i skolan kring hur man startar företag, och tillkännager detta för regeringen. ligger arbetslösheten för unga på chockerande höga nivåer och det är i många umgängeskretsar vanligare att man är arbetslös än att man har ett jobb. Fyra av fem nya jobb kommer ifrån småföretagen och det bör därmed ses som det område med störst potential för att möjliggöra att fler får in en första fot på arbetsmarknaden. Särskilt i då industrierna lämnar eller redan har lämnat behövs nya idéer inom näringslivet som också kan bli verklighet. Många unga som saknar jobb har just en massa idéer. Efter att just ha slutat skolan har många således också ett unikt driv som bör kunna ses som en förutsättning för dessa att skapa nya egna företag, om de bara fick chansen att testa och vågade prova på. får en stor del ungdomar chansen att testa sina idéer. Genom Ung Företagsamhets utbildning UF-företagande erbjuds ungdomar en möjlighet att driva ett eget företag i utbildningssyfte under ett läsår som en del av sina gymnasiestudier. Elever lyckas knyta nära kontakter med näringslivet samt träna och utveckla sin kreativitet, företagsamhet och sitt entreprenörskap. Många av de som påbörjat ett företag kan fortsätta efter att studierna avslutats, och kanske lyckas påbörja byggandet av ett framgångsrikt företag. Även de som inte fortsätter har fått med sig kunskap och erfarenheter som många andra saknar. Kunskapen om att kunna starta upp något stort och sedan dessutom förstå hur företagsekonomi är enormt viktig för dem den dag de får egna idéer eller helt enkelt har tröttnat på att sitta hemma och söka andra jobb. Statistiken från de satsningar som har gjorts talar ett tydligt språk. Utöver självklarheter som att de som drivit UF-företag i större utsträckning startar företag, anställer de också fler personer i sina företag. har även en högre omsättning än andra i sina företag och livslängden på företagen är dessutom längre. Enligt rapporten ”Effekter av utbildning i entreprenörskap – en långtidsstudie av UF alumners arbetsmarknadspotential och företagande” (2013) av och från näringslivets forskningsrapport , får UF-företagare en högre medelinkomst under livet, blir i större utsträckning chefer och har en högre etablering på arbetsmarknaden än andra. Nästan 300 000 elever har deltagit i UF-företagandet sedan starten och tycker att det har varit lärorikt och utvecklande. bör ge regeringen i uppdrag att möjliggöra ett ökat entreprenörskap och ett engagerat näringsliv i det svenska utbildningssystemet samt möjliggöra grundläggande kunskaper om hur man startar och driver ett eget företag.
mot · H3023092 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en småföretagarombudsman och tillkännager detta för regeringen. Det är de små och medelstora företagen som är ryggraden i . Småföretagen behövs i och det är dessa som tvingas bära en stor del av bördan för att det ska finnas en god möjlighet till sysselsättning framöver. Tyvärr saknar småföretagarna någon som ser över deras intressen, inte minst om en konflikt leder så långt som till domstol. Regeringen bör därför införa en småföretagarombudsman som ges i uppdrag att bevaka marknaden och försvara mindre företagares intressen i domstol. Företagare ska ha chansen att vända sig till ombudsmannen om de anser att de behandlats felaktigt. De bör likaså kunna vända sig till ombudsmannen och ärenden med staten har tagit orimligt att behandla. En småföretagarombudsman skulle verka för ett bättre företagarklimat genom att uppmärksamma konkreta brister i företagsklimatet till regering och beslutsfattare. I hela EU, där de flesta av företagen har sina marknader, är nästan samtliga företag små eller medelstora. Det är en oerhört stor skillnad mellan de som ensamma driver sina företag och de som har en hel företagsgrupp. För de som vill få mer tid till det faktiska arbetet att få företaget att växa och slippa onödig byråkrati finns mer att göra i , som det bör ske en översyn över gällande företagsklimat. bör ge regeringen i uppdrag att införa en småföretagarombudsman.
mot · H3023093 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om trygghetshundar och tillkännager detta för regeringen. Vårdhundar, terapihundar, narkotikahundar, bombhundar och ledsagarhundar kanske inte är ovanligt att man talar om. Vad som däremot kan ses som ett ganska nytt fenomen, även om det är besläktat med tanken kring vakthundar, är trygghetshundar. Örebropolisen har nämligen testat att låna ut polishundar för att hjälpa förföljda personer. Detta är naturligtvis ingen hållbar utveckling, men kan ses som en temporär lösning då polisen inte räcker till. Projektet som påbörjats genom ett försök där två hundar som tränats till trygghetshundar hos polisen, bor hos varsin kvinna som lever under hot. Hundarna kan fungera som larm, om någon skulle komma för nära eller för den delen som försvar i det fall en person angriper hundens tillfälliga matte/husse. Projektet kommer att följas upp men anses fungera bra då en av kvinnorna som fått en hund nu äntligen vågar lämna sitt hem efter att ha hållit sig inomhus . bör ge regeringen i uppgift att undersöka om trygghetshundar kan vara värt att utöka som komplement till polisens övriga trygghetsarbete och i sådana fall hur den sortens redskap kan utvecklas ytterligare.
mot · H3023094 · 2015-10-06 00:00:00 — Privat- och hushållsekonomi i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om privat- och hushållsekonomi i skolan och tillkännager detta för regeringen. Det är inte alltid helt enkelt att lämna tryggheten som man levt i som grundskole- eller gymnasieelev. Verkligheten är att väldigt många längtar till att lämna skolan, som de möts av en chock då de inser att de måste skaffa sig en sysselsättning och klara sig själva. I många och mycket ser vi hur skolans roll som livsförberedande kraftigt sviktar då fler unga skuldsätter sig och på annat sätt missbrukar sin privatekonomi. som går förändras förutsättningarna för att få en dräglig livssituation, vilket är skälet till att samhället måste se till att alla som lämnar skolan är så väl förberedda på vad som komma skall som det bara går. För många som just flyttat hemifrån kommer chocken att man måste hushålla med sina pengar och planera . Vardagsekonomin handlar kort och gott om att balansera utgifterna mot inkomsterna. Det handlar även om att ha en buffert för framtiden och vara beredd på oplanerade utgifter. Genom att hitta bra rutiner som förenklar vanliga vardagsärenden kan man skapa en god framtid och slippa oroa sig för att hamna i en ond spiral som för många kan förstöra för olika möjligheter . För att enklare kunna få en god överblick av hushållsekonomin kan man ta fram en månadsbudget och utgå ifrån den vid starten av kommande månad. Problemet är att det för många inte är så självklart att göra en budget och planera framtiden. Detta kan tyckas vara självklarheter, men är skrämmande långt ifrån självklart för många, av den enkla anledningen att de inte fått veta hur man hushållar med sin privatekonomi. Resultatet blir att olika inkomster och utgifter läggs på hög från olika håll och kanter. Det uppkommer nya kostnader som man inte räknat med och småutgifter förvandlas till stora när de i klump samlas ihop. För många som fått sug för att konsumera när pengarna är slut slutar eländet med onödiga lån och i slutändan skulder och betalningsanmärkningar. En satsning på att förebygga detta gör inte bara skillnad för enskilda individer, det innebär även en enorm samhällsekonomisk vinst. bör ge regeringen i uppdrag att utforma förslag för att möjliggöra mer utbildning inom gymnasieskolan där elever lär sig om hur det är att hushålla med sin privatekonomi och vilka situationer man riskerar hamna i om man inte får vardagen att gå ihop.
mot · H3023096 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att utreda och utvärdera effekten av moms på djursjukvård och lämna förslag på lämplig nivå för att säkerställa ett gott djurskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målet ska vara en återställd momsbefriad djursjukvård och tillkännager detta för regeringen. Om ett djur är sjukt, skadat eller visar ohälsa kräver lagen att djuret ska få nödvändig vård. För många människor är sällskapsdjuret långt mycket mer än en ägodel. Det är en vän, en livskamrat och en unik individ. I beräknas det finnas sällskapsdjur i vart tredje hushåll. Ett skadat eller sjukt djur måste få vård. Det är en självklarhet för de allra flesta. Däremot är djursjukvården dyr vilket får de negativa konsekvenserna att människor avstår från att ta sitt djur till en veterinär då ekonomin inte räcker till. Det leder till ett onödigt lidande för många djur. Det förekommer att familjer tvingas överge sina djur till ideella djurskyddsföreningar för att djuret ska kunna få vård, då de inte finner några andra lösningar. Flera skramlar ihop tillräckligt med pengar för att kunna ge sitt djur nödvändig vård men tvingas avstå från att köpa mat till sig själva. Det är en verklighet flera veterinärer och djursjukvårdare jag varit i kontakt med vittnat om. Om menar allvar med att vilja ha ett starkt djurskydd måste möjligheterna att kunna ge sitt djur en god omvårdnad underlättas. Att ha möjlighet att ge sitt djur sjukvård när det behövs är en grundläggande viktig fråga om ett starkt djurskydd är något man värderar. Att valt att införa moms på djursjukvård är beklagligt då det ger avsevärt högre kostnader för djursjukvård och försvårar därmed tillgängligheten för många. Att slopa moms på djursjukvård eller åtminstone sänka momsen skulle leda till att djurägare i högre utsträckning skulle ha möjlighet att söka vård för sitt djur. Det måste tillsättas en utredning som utvärderar vad effekten och konsekvenserna av momsen på djursjukvård inneburit. Utredningen ska också utreda vad kostnaderna och effekterna av en slopad eller sänkt moms på djursjukvården skulle innebära både samhällsekonomiskt och för djurskyddet.