ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302670 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att tillåta gårdsförsäljning av alkoholdrycker och tillkännager detta för regeringen. Runt om i har det under det senaste dryga decenniet vuxit upp en mängd mikroproducenter av öl, små vingårdar, whisky- och gindestillerier och liknande. Listan på alla dessa kan göras lång. Det finns dock ett stort problem och det är att de inte får sälja sina produkter på plats. Det är naturligtvis otillfredsställande för såväl tillverkare som besökare att man efter till exempel en rundtur på ett whiskydestilleri eller en mikroproducent av öl med en efterföljande provning inte får möjlighet att köpa med sig av de produkter man fann trevliga och välsmakande. De som är motståndare till gårdsförsäljning hävdar att ett öppnade för lokal försäljning av alkohol hos de små producenterna allvarligt kan äventyra folkhälsan. Hur ett köp av exempelvis en dyr flaska hos en lokal producent allvarligt skulle kunna förvärra folkhälsan ter sig obegripligt. Även om gårdsförsäljning blir tillåtet kommer det bara utgöra en liten del av den totala alkoholförsäljningen. Det som däremot skulle kunna komma bli resultatet av ett tillåtande av gårdsförsäljning av alkohol är att näringslivet på landsbygden skulle kunna stimuleras, vilket i sin tur leder till nya arbetstillfällen. En lokal alkoholproducent skulle till exempel kunna ha samarbete med lokala hantverkare eller konstnärer för att på så sätt få ett helhetskoncept som skulle kunna locka turister. Det är dags att vi i så som i övriga får en sansad syn på alkohol och att det faktiskt är ett näringsintresse likvärdigt andra sådana.
mot · H302671 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av hur marinens dykcenter i större utsträckning kan utnyttjas av andra myndigheter och tillkännager detta för regeringen. På marinbasen i finns ett nytt dykcenter (Försvarsmaktens dykeri- och navalmedicinska centrum, FM DNC), ett av de bästa i . Marinen har byggt upp detta för att i en bra miljö kunna öva samt utbilda sina dykare. Centret består bland annat av dykbassänger både inom- och utomhus. Bassängerna har även inbyggda kameror så att dykaren efteråt kan se sig själv och på så sätt lättare kunna rätta till eventuella felaktigheter. Vidare finns en tryckkammaranläggning där trycket kan förändras så att dykning och arbete kan övas vid stora djup. I anslutning till denna finns även en boendedel där dykaren vid behov kan vistas efter dyk för att undvika dykarsjuka. Detta är en anläggning som borde kunna användas även av andra myndigheter med dykare i personalen, både för övning och i utbildningssyfte. använder den till en viss del. Att denna fantastiska anläggning inte används av flera ser jag som dåligt utnyttjande av våra skatteresurser. Till exempel polisen skulle både kunna öva och utbilda sina dykare där. Det vore ett bra sätt att låta fler relevanta myndigheter få ta del av en värdefull resurs.
mot · H302672 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om insulinpumpar och tillkännager detta för regeringen. Diabetes är en utbredd och allvarlig sjukdom. Med rätt hjälpmedel kan man hålla blodsockret stabilt och minimera besvären. Många har använt insulinpumpar och tidigare fått det utskrivet på recept. har många landsting ändrat så att dessa pumpar inte klassas som läkemedelsförmån, vilket har ökat kostnaderna rejält för de enskilda patienterna som har behov av denna behandlingsform. Insulinpumparna är en modern behandlingsmetod, som möjliggör ett aktivt liv för de flesta patienterna och minskar därmed risken för komplikationer. Med anledning av ovanstående bör regeringen överväga att göra en översyn av insulinpumpar för diabetiker.
mot · H302673 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utvärdera och se över lagstiftningskravet på bete för nötkreatur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att, för djurhälsans skull, anpassa beteskravet efter väder-, vind- och markförhållanden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att ge djurägaren möjlighet att avgöra när det är lämpligast att ta ut djuren på bete och tillkännager detta för regeringen. Vädret och hur tidig årstiden är påverkar miljön i våra beteshagar. Hur stor nederbörd det kommer, regnmängder och vindförhållanden påverkar utomhusmiljön för våra betesdjur. Beteskrav för nötkreatur är i dagens lagstiftning för strikt reglerat, eftersom väderförhållanden inte avgör när djuren ska ut på bete eller när djuren mår bäst i sina stallar. Att enbart strikt tillämpa datum och antal dagar för betesgång är ett för fyrkantigt instrument för att tillse att våra betesdjur får en bra miljö på betet. Variationer av vädret kan innebära att betesdjur får komma ut för tidigt och vara ute för länge, i ett väder och under betesförhållanden som blir problematiskt för deras hälsa. För betesdjur är betet viktigt för rörelse och för att djuren ska få solljus. En kall blöt beteshage uppfyller inte det behovet. Beteskravet för nötkreatur behöver därför utvärderas och utredas. Felaktiga betesförhållanden kan leda till ett onödigt antibiotikabehov. Betestiderna behöver därför mer anpassas efter väder-, vind- och markförhållanden än efter kalendrar och antal dagar. Att som djurägare tvingas släppa ut mjölkkorna vid fel förhållanden, innebär att man tar en stor risk att djuren blir sjuka och måste ha medicin och antibiotika. Något varje djurägare vill undvika. är det ofta så att det går åt mindre antibiotika när djuren är inne, och mer när djuren släpps ut på bete. Detta behöver beaktas när man sätter krav på betesgång under fel förhållanden. Man måste ge ännu mer möjlighet för djurägaren att avgöra när det är lämpligt att släppa ut mjölkkorna på bete. Djurens hälsa måste aktivt beaktas och antibiotikaanvändningen hållas nere. Därför behöver man göra en översyn av beteskraven, göra kraven mera flexibla och anpassa kraven till verkligheten.
mot · H302674 · 2015-10-02 00:00:00 — Utvärdering av lagstiftningen om gödsling av våra åkrar ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utvärdera och se över lagstiftningskravet på gödselspridning på åkrar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att bättre anpassa gödselspridning efter väder-, vind- och markförhållanden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att ge lantbrukare större möjlighet att avgöra när det är lämpligast att sprida gödsel på våra åkrar och tillkännager detta för regeringen. Vädret och hur tidig eller sen årstiden är påverkar miljön på våra åkrar. Hur stor nederbörd det kommer, regnmängder och vindförhållanden påverkar markerna. Spridning av naturgödsel på våra åkrar är i dagens lagstiftning strikt reglerat. Att enbart strikt tillämpa datum och antal dagar för gödselspridning är ett för fyrkantigt instrument för att tillse att naturgödsel på bästa sätt sprids på våra åkrar. Bästa tiden för att sprida naturgödsel varierar . Variationer i vädret kan innebära att gödsel istället för att spridas en varm höst på våra åkrar, måste förvaras till nästa säsong. Att som lantbrukare tvingas att mera anpassa sig efter datum och lagstiftning än efter väder och bästa utomhusmiljö för gödselspridning är varken önskvärt eller bra för miljön. Tiderna man får sprida gödsel på våra åkrar behöver därför mer anpassas efter väder-, vind- och markförhållanden än efter kalendrar och antal dagar. Man måste ge bättre möjlighet för lantbrukare att avgöra när det är lämpligt att gödsla åkrarna. Därför behöver man göra en översyn av lagstiftningen för spridning av naturgödsel på våra åkrar. Lagen behöver göra kraven mera flexibla och anpassa dessa till varierande väder.
mot · H302675 · 2015-10-02 00:00:00 — Brandlarm som fungerar för alla ställer sig bakom det som anförs i motionen om att problemet med att ljud inte når alla vid brandlarm bör ses över och åtgärdas och tillkännager detta för regeringen. Brandlarm är en bra livförsäkring för de flesta. Ljudet av larmet gör att de flesta uppmärksammar faran och kan sätta sig i säkerhet om en brand skulle uppkomma. Om man hör är dagens brandlarm bra och funktionella. För den som inte har hörsel är det däremot inte tillräckligt med enbart ljudlarm. Ett ljudlarm innebär inte att personer med starkt nedsatt hörsel eller med en dövhet kan sätta sig i säkerhet eftersom de blir varnade. Därför behöver funktionen på brandlarm ses över. Brandlarmen behöver på något sätt vara utrustade med annan varningsfunktion än enbart ljud. Larm med både ljud och ljus kan vara en lösning. Oavsett hur lösningen ser ut behöver problemet med att ljud inte når alla vid brandlarm ses över och åtgärdas. Brandlarmet är en viktig livförsäkring och ska så vara för alla.
mot · H302676 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om hälsocoacher och tillkännager detta för regeringen. Vi människor äter onyttigheter och rör på oss för lite och de så kallade livsstilssjukdomarna är ett samhällsproblem. Detta är naturligtvis oroande både för den enskilde och för samhället. Vi får ökade viktproblem och mer problem med fetma och extrem övervikt. Vi ser även att alkoholrelaterade skador ställer till problem. Detta innebär stor kostnad för kommunerna, landstingen och staten men innebär även att den enskildes liv inskränks i mycket stor omfattning. Vi ser också att de elever som på något sätt motionerar generellt presterar bättre i de teoretiska ämnena. För att komma till rätta med detta problem är det viktigt att vi lär våra ungdomar att äta rätt samt att motion och rörelse är viktiga för hälsan och deras välmående. Här spelar skolan en central roll genom att redan från ung ålder undervisa våra barn och unga. Men dessa problem börjar även komma upp i åldrarna och många av dem hamnar till slut inom sjukvården. I dessa fall vore det önskvärt om sjukvården inte endast behandlade sjukdomarna och symptomen utan att patienten även får en chans till konsultation hos en hälsocoach. Om personer som råkar ut för livsstilsrelaterade sjukdomar får en möjlighet att förändra sin livsstil, förbättra hur de motionerar och äta bättre, kan det förhindra en hel del sjukdomar även .
mot · H302678 · 2015-10-02 00:00:00 — Fler idrottstimmar i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka antalet idrottstimmar i skolan och tillkännager detta för regeringen. Människokroppen är inte konstruerad för att sitta stilla. Vi behöver röra på oss för att må bra, och det är därför viktigt att vi kan erbjuda skolungdomar fysisk såväl som intellektuell stimulans. Skolidrotten spelar här en viktig roll. Vi lever i ett samhälle där fysisk ohälsa har växt till ett allt större samhällsproblem. Diabetes och allvarliga hjärt-kärlsjukdomar drabbar allt fler och dessutom allt yngre människor. En anledning till fetmans och andra sjukdomars utbredning är utvidgningen av en stillasittande livsstil i en allt mer datoriserad värld. Onlinespel har för många unga i skolåldern blivit den sysselsättning som fyller fritiden. Det är viktigt att såväl unga som gamla rör på sig. Skolan spelar här en viktig roll, eftersom många barn inte får tillgång till denna kunskap från annat håll. Skolidrotten kan med sin variation och mångfald fungera som ett komplement för fritidsidrottande barn och för andra barn som den enda kontakten med idrott och motion. Dessutom kan det ha positiva effekter för skolans övriga ämnesområden om studierna blandas upp med fysisk aktivitet. EU:s utbildningsutskott har uppmärksammat problemet med barns fysiska ohälsa och menar att fysisk träning ska vara obligatorisk i skolan och utgöra åtminstone tre lektioner . Man konstaterar att genomsnittstiden för gymnastiklektioner sjunkit och att allt fler elever är överviktiga. Skolan har ett ansvar för att förbereda barn och ungdomar . I när även barn och ungdomars fritid till stor del utgörs av aktiviteter framför en tv eller en dator är det ännu viktigare att få tillgång till idrottstimmar i skolan. Idrottstimmarna i bör därmed utökas för att öka barns och ungdomars intresse för idrott och motverka en stillasittande livsstil som i värsta fall kan leda till allvarliga hälsoproblem.
mot · H302679 · 2015-10-02 00:00:00 — Strategi mot hedersförtrycket i förorten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör inrätta en nationell strategi för ett bekämpa hedersförtryck i förorten och tillkännager detta för regeringen. Demokratiska värderingar såsom mäns och kvinnors lika rättigheter och likabehandling oavsett ålder, kön, religion och hudfärg är något som tillhör den svenska värdegrunden. Demokratiska fri- och rättigheter måste dock försvaras . Diskriminering förekommer överallt i samhällslivet. Det är något vi bör debattera, hitta orsaker till och bekämpa. För att förändra tankesätt och strukturer måste dock problemen först upp på bordet och åskådliggöras. sprider sig en kultur i flera av storstädernas förorter som inte är förenlig med vår demokratiska värdegrund. Kvinnor som har flytt från förtryckande patriarkala strukturer i sina hemländer i finner sig åter i en situation där deras liv kraftigt begränsas. Detta är naturligtvis inte acceptabelt. Oavsett var man bor i ska man ha rätt att klä sig som man vill, äta den mat man vill och ha rätten att umgås med vem man vill. I förorter som , , , och pågår dock en radikalisering där många kvinnor attackeras verbalt och ser sitt livsrum begränsas av en framväxande fundamentalism. Ett problem är att den bild, som förmedlas av de utsatta kvinnorna, ifrågasätts och förminskas av politiker (ofta på vänsterkanten) som vill skylla diskrimineringen på ekonomiska och sociala orättvisor i rädsla för att förknippas med rasistiska krafter. Om hederskulturen var en fråga om ekonomi borde och de andra tillhöra ett av världens mest jämställda länder. Som alla vet är det nästintill motsatsen. De kvinnor som själva bor i förorten och upplever problemen löper en risk när de väljer att träda fram i den offentliga debatten och berätta om de fundamentalistiska krafterna. Dessa kvinnor bör därför på olika sätt få stöttning från samhällets sida. Det civila samhället med idrottsföreningar och religiösa samfund och offentliga institutioner har också ett ansvar för att bekämpa tvångsäktenskap, hederskultur och kvinnoförtryck men det räcker inte. Om vi ska få till en förändring måste det till en nationell strategi som involverar alla aktörer som kommer i kontakt med hedersproblematiken. Skolan har en viktig roll liksom andra samlingspunkter som vårdcentraler, bibliotek, idrottsföreningar och fritidsgårdar. besökte debattören stadsdelen tillsammans med ett team från . , med ursprung i , anses kontroversiell i vissa muslimska kretsar då hon kritiserat islam och konverterat till kristendomen. och TV-teamet blev bortjagade från platsen under hot om våld. En av männen i gruppen sade att ”det här är inte ”. Detta är ett skrämmande uttalande som visar att det finns parallella samhällen i . Det är helt oacceptabelt och måste bekämpas med kraft. Alla som bor i måste acceptera att de bor i ett demokratiskt land. Regeringen bör därför inrätta en nationell strategi för att bekämpa hedersförtryck i förorten.
mot · H302680 · 2015-10-02 00:00:00 — Hedrande av veteraner i riksdag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdag i riksdagskammaren på lämpligt sätt ska hedra och uppmärksamma och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. har en lång tradition av att delta i fredsinsatser runt om i världen. Många är de officerare, soldater och övrig personal som i åtskilliga FN-insatser riskerat sina liv i syfte att rädda andras. antog FN en resolution som innebar att ska vara för fredssoldater världen över, det de kallar UN Peacekeepers . I firades Veterandagen tillsammans med , men 2008 fastställdes som högtidsdag för Veterandagen av Försvarsmakten. fick Veterandagen äntligen statsceremoniell status av . Vår tacksamhet och respekt gentemot dessa män och kvinnor som deltagit i insatser måste uttryckas på tydligaste sätt. Många goda åtgärder har genomförts , men en bastion kvarstår, nämligen riksdag. Beslut om svenskt deltagande i en FN-insats sker av ledamöterna i riksdag. Det är således svenska riksdagsledamöter som ger klartecken för att skicka svenska soldater till en oroshärd runt om i världen. Därmed bör också ledamöterna i högsta beslutande församling uppmärksamma, visa sin respekt och sin tacksamhet gentemot dessa män och kvinnor vid en högtidlig ceremoni i kammare.
mot · H302681 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att initiera en bred informationskampanj om allemansrätten, dess historiska grund och hur allemansrätten ska tolkas och förstås i vår samtid och tillkännager detta för regeringen. Allemansrätten har en lång historisk tradition i . I grunden är vi rätt ensamma om att ha en rättighet för alla invånare att fritt kunna nyttja skog och natur till aktiviteter såsom rekreation, fiske, bärplockning, svampplockning, bad och friluftsliv. Den rättigheten ska självklart värnas även för framtida generationer. var det en naturlig del av undervisningen i skolan att lära sig om allemansrätten och vad den betyder. kan det förefalla som om en del av den kunskapen man tidigare lärde ut börjar försvinna, vilket leder till att många inte vet vilka begränsningar som också följer av allemansrätten. Regeringen bör därför ges i uppdrag initiera en större nationell informationskampanj om allemansrätten, både vad rätten innebär men också vilka skyldigheter som följer med. Ett sådant arbete bör ske tillsammans med de organisationer och intressegrupperingar – t.ex. bärföretag, jordägare, natur- och miljöorganisationer samt jakt- och fiskeorganisationer – som alla har ett gemensamt intresse av att värna om allemansrätten .
mot · H302683 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att läkares förskrivningsrätt för mediciner bör upphöra med undantag för de fall där dispens beviljas och tillkännager detta för regeringen. Enligt dagens regelverk har läkare förskrivningsrätt för mediciner livet ut. De får även skriva ut medicin till sin praktik eller för eget bruk och behöver inte vara i tjänst när medicinen skrivs ut. Någon prövning av läkarens lämplighet på grund av ålder sker inte, inte heller efter det att läkaren uppnått vilket är normal pensionsålder i . Erfarenheterna har visat att det är förhållandevis enkelt för t.ex. drogberoende att få receptbelagda läkemedel utskrivna av äldre läkare som trätt ur aktiv tjänst. Faran ligger också i att läkarna själva eller deras närstående får en ”gräddfil” till receptbelagda läkemedel eller att dementa läkare utnyttjas på ett sådant sätt att kriminella eller drogberoende får tag i narkotiska läkemedel. Detta innebär en fara ur flera hänseenden, inte minst när det gäller risken för felmedicinering och även ur ett narkotikapolitiskt synsätt. Regeringen bör därför ändra regelverket så att läkares förskrivningsrätt automatiskt upphör . Läkare som fortfarande arbetar efter skulle förhållandevis enkelt kunna ansöka om dispens från regelverket genom en ansökan till exempelvis . Dispenser borde i huvudsak kunna beviljas om det utifrån hänsyn till läkarens allmänna lämplighet inte finns skäl att avslå den samma.
mot · H302684 · 2015-10-02 00:00:00 — Obligatorisk ”Blåljusvecka” ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över införandet av en obligatorisk informationsvecka för grundskoleelever om blåljusyrken och tillkännager detta för regeringen. Ett land byggs upp av lagar och förordningar. Myndigheter skapas för att upprätthålla dessa lagar. Personal från dessa myndigheter är i tjänst dygnet runt för att garantera rikets och inte minst vår egen säkerhet mot t.ex. naturkatastrofer, brottslig verksamhet och angrepp från främmande makter. I folkmun kallas arbetet som denna personal utför för blåljusarbeten. Det handlar om personal från polisen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , (ambulans och brandkår), , och Försvarsmakten. För att öka förståelsen för vad dessa myndigheter arbetar med och för vem som har ansvaret för vad bör möjligheten att införa en obligatorisk informationsvecka inom dessa verksamheter för alla elever i övervägas. får eleverna träffa personer som arbetar vid de olika myndigheterna samt t.ex. prova på delar av det arbete som de utför i sin vardag. Detta skapar en kontakt med, och en djupare förståelse för och insikt i, det arbete som utförs av de myndigheter som har som uppgift att skydda det svenska samhället.
mot · H302685 · 2015-10-02 00:00:00 — Förutsättningarna för deltidsanställda brandmän 2015 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av villkoren för deltidsanställda inom räddningstjänsten bör göras och tillkännager detta för regeringen. Inom den kommunala räddningstjänsten arbetar ca 15 500 brandmän varav ca 10 000 av dessa är s.k. deltidsbrandmän, mer korrekt benämnda räddningspersonal i beredskap. Dessa män och kvinnor har en anställning utanför räddningstjänsten, men kan vid behov inom en inställa sig på en räddningsstation för tjänstgöring när olyckan är framme. Till deltidsbrandmännen utgår ersättning för att de innehar jour samt för de tillfällen de deltar i räddningstjänstens utryckningar. Den månatliga ersättningen kan således variera från månad till månad beroende på antal utryckningar etc. Behovet av deltidsbrandmän är stort, och flertalet kommuner har uttalat att de ser med viss oro på framtidens rekrytering av deltidsbrandmän. Problem har uppstått när deltidsbrandmän förlorar sin primära anställning och nödgas få ersättning från a-kassa. Eftersom de enligt lagens mening innehar en deltidsanställning som deltidsbrandmän anses de inte stå fullt ut till arbetsmarknadens förfogande. Därmed riskerar de en nedsättning av ersättning från a-kassan, som i många fall inte överensstämmer med den inkomst de eventuellt får från sitt deltidsuppdrag som brandman. Följden blir att utbildad personal känner sig nödgade att säga upp sig från sin tjänst som deltidsbrandman till stort men för såväl kommuner som för invånare. Med en översyn av villkoren bör en lämplig lösning kunna finnas kring ersättningsfrågan för att förhindra att välbehövlig deltidspersonal från räddningstjänsterna tvingas säga upp sig från sitt uppdrag.