mot · H2023087 · 2015-05-06 00:00:00 — Globaliseringen medför att svenska företag verkar i en miljö med allt tydligare global konkurrens. och Mobiles neddragningar är en påminnelse om att den globala konkurrensen också påverkar nya segment av arbetsmarknaden. Den åldrande befolkningen och höga ambitioner för välfärden innebär att vi måste sträva efter att nå målet om full sysselsättning, bland annat genom att fler människor kan arbeta längre upp i åldrarna. Sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet i är de högsta i hela Europeiska unionen. Men även på arbetsmarknad finns stora utmaningar. och Alliansens reformer har ökat både arbetskraftsutbud och sysselsättningsgrad. Men fler människor som ställer sig till arbetsmarknadens förfogande i kombination med otillräckliga reformer för att bredda arbetsmarknaden har också inneburit att arbetslösheten är förhållandevis hög. Ett nytt utanförskap har vuxit fram där många unga utan fullständig utbildning, personer med funktionsnedsättning samt utrikes födda står alldeles för långt från arbetsmarknaden. I detta läge för regeringen en politik som dämpar sysselsättningsuppgången och trycker tillbaka arbetskraftsutbudet. bedömning av den rödgröna budgetpropositionen var att åtgärderna i den sammantaget kunde förväntas leda till en högre jämviktsarbetslöshet. Därför är det inte oväntat att regeringens egna prognoser nu visar samma sak. Jämviktsarbetslösheten som föll under alliansregeringen har slutat falla och den potentiella sysselsättningsgraden går ner. Risken är uppenbar att regeringen redan har gett upp sitt arbetslöshetsmål. Ingenting tyder på att det kommer nås. Istället för strukturreformer för fler jobb är det breda skattehöjningar och återställare som aviseras. Så borde det inte vara. inriktning är att den svenska arbetsmarknaden behöver mer av flexibilitet. Låg grad av löneflexibilitet riskerar att bidra till högre arbetslöshet än nödvändigt av låg efterfrågan, och relativt höga lägstalöner stänger dörren för breda grupper som under en kortare eller av sitt arbetsliv har en lägre produktivitet. vill öka tryggheten i omställning genom en starkare arbetslöshetsförsäkring. Som enskilda åtgärder innebär sannolikt en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och ett högre tak en något dämpad sysselsättning. Därför bör en reformering av arbetslöshetsförsäkringen genomföras med reformer som ökar sysselsättningen. Vi beskriver i denna motion inriktningen på fyra långsiktiga reformer eller processer för en bättre fungerande arbetsmarknad. Reformerna har antingen ingen direkt budgeteffekt eller är villkorade av reformer som inte bedöms genomföras för denna motion. Därför bedöms deras offentligfinansiella effekter som försumbara. behöver en förändrad arbetsrätt, där turordningsreglerna moderniseras för ökad rörlighet och trygghet. utgångspunkt är att det bör ske genom att kompetens ersätter anställningstid som grund för turordning vid uppsägning, men vi är beredda att tillsammans med andra partier i Alliansen överväga andra vägar framåt. Kan Alliansen, när alla partier nu genomlyser sin egen politik, landa i en ny gemensam ståndpunkt är vi beredda att i opposition försöka genomdriva en ändrad lagstiftning. behöver en ny anställningsform: lärlingsanställningen. Under Alliansen infördes den gymnasiala lärlingsanställningen, men det är inte tillräckligt. Istället vill vi titta på möjligheten att ha lärlingsanställningar genom hela yrkeslivet. Denna lärlingsanställningsform ska vara tidsbegränsad, kombinera en lägre lön med praktiska utbildningsmoment och i normalfallet övergå till en fast anställning. Trepartssamtal för ökad lönespridning behöver både ökad lönespridning och ökad sammanhållning. För att kunna trycka tillbaka arbetslösheten är det centralt att anställningskostnaden i yrken med lägre förkunskapskrav inte ökar. Här har parterna ett avgörande ansvar, men politiken kan och ska bidra. I regeringsställning kommer vi bjuda in till trepartssamtal för att undersöka om det finns politiska åtgärder som kan underlätta för parterna att sluta avtal som inte pressar upp lägstalönerna. behöver en obligatorisk a-kassa. I tider med allt större krav på omställning och där arbetslöshet är en reell risk för alla är det ett misslyckande att alltför få är medlemmar i en a-kassa. vill därför göra arbetslöshetsförsäkringen obligatorisk. Fortsatt kunskapsfokus i skolan Kunskap är skolans huvuduppdrag. präglades svensk skola av en rädsla för att mäta elevers kunskaper. När kunskap var mindre viktigt fick inte heller eleverna tillräckligt med stöd, och följden blev sjunkande resultat. har lett en total omläggning av svensk skola. Bland alla reformer finns en ny läroplan med nya kursplaner med tydliga och tidiga mål, fler och tidigare nationella prov, skriftliga omdömen, betyg från årskurs 6 och ny betygsskala med fler steg. Elevers rätt till särskilt stöd har stärkts och speciallärare utbildas på nytt. Eleverna får fler matematiklektioner. Undervisningen för invandrade elever har reformeras, exempelvis genom utvidgad undervisningstid i svenska. Genom en överenskommelse med regeringen kommer även en försöksverksamhet med betyg från årskurs 4 att inledas. Svårigheter måste upptäckas tidigt för att eleven ska få hjälp . Elevernas kunskaper i läsning, skrivning och räkning ska följas upp redan i årskurs 1. Alla elever som går ut ska ha de kunskaper med sig som de behöver för att klara fortsatta studier. Allra viktigast är baskunskaperna: att kunna läsa, skriva och räkna. Vi vill göra ytterligare satsningar på skolan, men mer resurser är inte tillräckligt för att förbättra resultaten. Vi måste också förändra attityden till skolan och visa på betydelsen av utbildning. Lärare ska respekteras för sina kunskaper. Vi behöver fortsätta arbetet för att lyfta läraryrket och inte bryta med det kunskapsfokus som åter växer fram. De fallande kunskaperna i den svenska skolan har framförallt drivits av att lågpresterande elever, särskilt pojkar, har lärt sig ännu mindre . Försämringen är särskilt tydlig i läsförståelse. Det är dessa grupper som har drabbats mest av en skola som inte varit kunskapsfokuserad. Det är oroande att skillnaden mellan pojkar och flickor ökar. Duktiga lärare är den avgörande faktorn för att höja resultaten i skolan. Läraryrkets status har dessvärre sjunkit , bland annat för att arbetsgivarna inte värdesatt de utbildade lärarnas kompetens. Alliansen drev bland annat igenom fortbildningssatsningar som Mattelyftet och Läslyftet för att öka lärarstödet och minska det egna arbetet i skolan. Skickliga lärare är den avgörande faktorn för att höja resultaten i skolan. värdesätter lärarnas yrkeskunnande. Vi vill att det ska löna sig att vara en skicklig lärare och vill ge lärarna goda möjligheter till utveckling. Vi drev i regeringsställning igenom flera lärarreformer. Ett exempel är de karriärtjänster som infördes. Skickliga lärare kan göra karriär och bli förstelärare eller lektorer. Dessa får statligt finansierade lönelyft på ca respektive utan att lämna undervisningen och eleverna. Tyvärr drar nu regeringen ned på Alliansens utökning av karriärtjänsterna. Gymnasieskolan ska förbereda både för vidare studier och för arbetslivet. Alla gymnasieelever hade tidigare krav på sig bli behöriga för högskolestudier, medan yrkeskunnande sågs som mindre viktigt. Det är viktigt att alla elever ska ha en god grund att stå på inför studier och arbetsliv. Vid sidan av de traditionella gymnasieprogrammen och högskoleutbildningarna behövs det också branschanknutna utbildningar, bland annat lärlingsjobb. På en föränderlig arbetsmarknad är det också viktigt att alla har goda möjligheter att fortbilda sig och förbättra sina kunskaper genom hela yrkeslivet. Vi vill ha en försöksverksamhet kring gymnasial lärlingsutbildning där branscher och arbetsgivare har ökat inflytande och ansvar, så kallade branschlärlingar. behöver en stark vuxenutbildning för dem som vill förbättra sina grundkunskaper, specialisera sig inom ett yrke eller förbereda sig för högskolestudier. fortsätter därför att avsätta stora resurser till vuxenutbildningen. I regeringsställning skapade vi . Vi inrättade ett statsbidrag till yrkesutbildningar inom komvux och byggde ut folkhögskolan. Med och alliansregeringen höjdes de statliga forskningsanslagen kraftigt, och vi vill fortsätta prioritera forskningen. ska ha höga ambitioner när det gäller andelen personer som går vidare till högre studier, men utbyggnaden av antalet platser får inte ske på bekostnad av kvaliteten. Stora investeringar i forskning och innovation är avgörande för framtid. Under ledning presenterade alliansregeringen två forsknings- och innovationspropositioner som sammantaget innebar att nivån på de årliga statliga forskningsanslagen höjdes med . Det är en ökning med . anser att de historiskt stora satsningarna på forskning och innovation måste fortsätta. En utredning om ett förstatligande av skolan För att ge alla elever en bra skolgång bör staten ta tillbaka ansvaret för skolan. Kommunaliseringen av skolan, som genomfördes , innebar att kommunerna tog över arbetsgivaransvaret för lärarna och ansvaret för undervisningen. Den har bidragit till minskad likvärdighet och försämrade studieresultat. Det är uppenbart att inte alla landets kommuner har den kompetens och handlingskraft som skolan behöver. Var för sig kan de inte lyfta resultaten. Kommunaliseringen har också på flera sätt försämrat lärarnas arbetssituation. Kommunerna är till exempel ansvariga för att lärarlönerna inte har prioriterats. Sammantaget har kommunaliseringen kraftigt försämrat läraryrkets status. drev i regeringsställning igenom förändringar så att staten tagit ett allt större ansvar för skolan. Det handlar om skärpta krav på behöriga lärare i skollagen, om tydligare mål för vad eleverna ska lära sig, mer statlig inspektion av skolorna och miljardsatsningar på både högre lärarlöner, genom karriärtjänster, och fortbildning. Vi vill att staten ska ta över ansvaret för skolans utbildningsuppdrag: Staten ska vara arbetsgivare för lärarna och ansvara för att eleverna får så mycket kunskaper som möjligt med sig från skolan. Omfattande strukturreformer av detta slag måste föregås av gedigen analys, gediget utredningsarbete och ett genomtänkt genomförande. Därför föreslår att det bör tillsättas en utredning som tar fram förslag på formerna för en modern skola med staten som huvudman där kvalitet och likvärdighet säkras genom statlig finansiering, nationella mål, utvärderingar och tillsyn. Tillsättandet av en sådan utredning har ingen effekt på de offentliga finanserna . vill att skolstarten ska ske , istället för som . Därmed förlängs skolplikten till , och förskoleklassen blir den första av tio årskurser i . Genom att tydliggöra förskoleklassens syfte och införa ett extra skolår ges fler elever förutsättningar att nå målen för utbildningen. Med allmän skolstart tydliggörs utbildningsperspektivet, som lärandet sker med en pedagogik som är anpassad till elevernas ålder. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar, men det nya lågstadiet blir fyraårigt. I ett internationellt perspektiv sker den obligatoriska skolstarten i sent. av de europeiska länderna är skolan tioårig och barnen börjar skolan . Genom ökad tid i skolan och tidiga insatser för de elever som riskerar att inte nå kunskapskraven kan fler elever nå målen. I den av beslutade budgeten finns medel till tioårig grundskola avsatt. Reformen har därför ingen additionell effekt på de offentliga finanserna. Stöd till utsatta skolor med ordningsproblem Svensk skola har ordningsproblem. har antalet anmälningar om våld som ser som allvarligt ökat med . De internationella undersökningar som visar på att kunskapsresultaten i svensk skola sjunkit visar också att vi har stora ordningsproblem. När oordning och stök tillåts i klassrummen sänder det signalen att det som sker i skolan inte är så viktigt. Ska vi lyfta resultaten i skolan så måste vi också ta i de stora ordningsproblem som råder där. Att få studiero i skolan är ett gemensamt ansvar fördelat på eleven själv, vårdnadshavarna, skolan och politikerna. Från politiskt håll måste vi ge verktyg och stöd åt de skolledare, lärare och personal som har att hantera en stökig vardag, något som också direkt drabbar eleverna, och ge dem möjlighet att arbeta förebyggande för en trygg miljö. Därför vill införa ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmännen för att motverka ordningsproblem och implementera förebyggande insatser för att långsiktigt verka för studiero. Skolorna kan själva utforma förslag på sina satsningar. Det kan handla om nya arbetsmetoder, fler vuxna i skolan, få föräldrar att ta ökat ansvar för elevens agerande eller ta in organisationer som kan arbeta förebyggande. Insatser kan vara av kortsiktig karaktär för att främja ordning i skolan, men strävan ska vara att arbeta förebyggande och långsiktigt för ökad studiero. Det finns goda exempel som t.ex. i , där det finns en modell med elevvårdsteam där vuxna finns på plats i skolan och tar hand om elever som genom sitt beteende stör undervisningen för sig själva och andra. Även skolor i utsatta delar av har lyckats vända nedåtgående trender och kan vara inspiration för skolor i . Till bidraget avsätts . Bidraget ska fördelas av . Tydligare jobblinje i integrationspolitiken Vår tradition av öppenhet gentemot omvärlden har gjort till ett bättre och rikare land. Det har bidragit till vårt lands utveckling och till ekonomisk tillväxt som har byggt vårt välfärdssamhälle. De människor som kommit hit från andra länder, oavsett om de flytt eller sökt sig hit av andra skäl, har på olika sätt berikat . bor här människor med rötter från världens alla hörn och här talas i princip världens alla språk. Det ger oss stora möjligheter på en global marknad. , liksom många andra länder, står inför det faktum att fler och fler blir äldre som en allt lägre andel av befolkningen befinner sig i arbetsför ålder. Att fler kommer till och jobbar är viktigt för vårt framtida välstånd. Generellt sett är dock sysselsättningsgraden lägre för utrikes födda än för personer födda i . Särskilt utrikes födda kvinnors situation på arbetsmarknaden är problematisk. Orsakerna till den lägre sysselsättningsgraden är flera. Låg utbildning, bristande språkkunskaper och svaga eller obefintliga nätverk gör det svårare att få jobb. I vissa fall utestängs utrikes födda på grund av diskriminering. har drivit på för en rad viktiga reformer på integrationsområdet. Etableringsreformen innebar att en långvarig omhändertagandementalitet bröts. finns ett tydligare fokus på jobb och språk. Detta tillsammans med viktiga jobbskapande åtgärder såsom sänkta arbetsgivaravgifter för unga, sänkt restaurangmoms samt RUT- och ROT-reformerna har haft betydelse för utrikes föddas etablering. Under Alliansens regeringstid fick 200 000 fler utrikes födda ett jobb att gå till. Detta till trots tar det dock fortfarande för utrikes födda att komma i arbete, vilket driver fram utanförskap. Inriktning för fortsatta reformer Det behövs fortsatta åtgärder för att stärka jobblinjen i integrationspolitiken. En arbetsgrupp inom har föreslagit att ett tydligare försörjningskrav bör införas vid anhöriginvandring och en stärkt jobblinje för uppehållstillstånd ska övervägas. Fortsatta jobbskapande åtgärder såsom RUT-reformen måste utvecklas, inte försämras. Vidare behövs en öppnare arbetsmarknad med lägre trösklar till jobb och modernare arbetsrätt för att öka rörligheten på arbetsmarknaden. Vårdnadsbidraget bidrar till att utestänga utrikes födda kvinnor från arbetsmarknaden och ska avskaffas. Validering och kompletterande utbildningar bidrar till att individen får sin kompetens värderad och att matchningen på arbetsmarknaden fungerar bättre. Undervisningen i svenska för invandrare måste få en tydligare koppling till den kommunala vuxenutbildningen och Arbetsförmedlingen. På så vis blir det lättare att anpassa svenskundervisningen efter varje elev och att kombinera studierna med praktik och arbete. För att uppvärdera både medborgarskapet och vikten av svenskkunskaper bör ett språkkrav för medborgarskap införas. Väntetider i bosättningsprocessen försenar integrationen och möjligheterna att komma i sysselsättning, och skapar därtill oro hos människor som inte vet var de ska bo och börja sitt liv i . Därför måste boendeproblematiken stå i fokus och konkreta insatser göras för att komma till rätta med den. Den arbetsgrupp inom som nämnts ovan har föreslagit att det behövs en ny statlig organisation för en bättre fungerande boendekedja för nyanlända. Det behövs fler långsiktiga anläggningsboenden till ett rimligt pris samt att fler personer med uppehållstillstånd får möjlighet till en snabbare bostadsanvisning. De dyra tillfälliga anläggningsboendena ska bort. Kommuner ska i första hand öka det reguljära bostadsbyggandet men det krävs akuta insatser för nya boenden, inte minst för asylsökande och nyanlända. Det ska införas en lagstadgad skyldighet för kommuner att ha beredskap för mottagande av nyanlända. Etableringsinsatser måste komma igång så snabbt som möjligt och tiden i anläggningsboende kortas. Lägenheter ska prioriteras för dem som har erhållit uppehållstillstånd, särskilt barnfamiljer, framför dem som väntar på besked. Personer med uppehållstillstånd, som på grund av bostadsbristen är fast i Migrationsverkets anläggningsboenden, ska få bättre möjligheter att läsa svenska. De reformambitioner presenterar i denna del är inte preciserade utan ligger till grund för fortsatt politikutveckling och fortsatta ställningstaganden på området. Vi kommer i senare budgetmotioner återkomma med preciserade förslag. Ett försvar som kan försvara Ett allt aggressivare styr försvarsprioriteringar Vi lever i en orolig tid. Den ryska militära aktiviteten i ökar och det ryska tonläget mot och våra grannländer hårdnar. Den ryska ambassaden i har beskyllt för att ligga bakom konflikten i . ambassadör i slår fast att ryska kärnvapen kan riktas mot danska örlogsfartyg. fortsätter att frakta vapen över gräns och vägrar ta avstånd från separatisterna i östra . konstaterade att det ryska agerandet mot länder som ingick i det forna kommer att vara ett lackmustest på vilken väg väljer framöver. Man slog också fast att förhållande till och agerande gentemot dessa länder kommer att definiera vår syn på . Den ryska invasionen av 2008 gav ett tydligt svar. Den ryska tröskeln för att använda militärt våld i närområdet sänktes rejält. Under ett årtionde har satsat stort på att rusta upp sin krigsmakt. Dessutom visar senare års ökade repression mot det civila samhället och kränkningarna av t.ex. hbtq-personers rättigheter att den politiska utvecklingen på ett alarmerande sätt går åt helt fel håll. Den ökande ryska militära förmågan och brutaliseringen av det ryska ledarskapet i kombination med den pågående försvagningen av demokratiska strukturer är en klar riskfaktor. stormaktsambitioner har tagit sig uttryck i aggressiva påtryckningar gentemot länder i närområdet som , , och inte minst . Den ryska aggressiviteten nådde en ny gräns då gick in med militär och annekterade . Det ryska agerandet förklarades med behovet att försvara den ryska minoritetens rättigheter. I själva verket handlade det om att säkra strategiska land- och kustområden och hindra integration med väst. Det ryska agerandet strider mot såväl internationell rätt som avtal ingångna av . Genom införlivandet av ritade om karta på eget bevåg och stjälpte omkull den säkerhetspolitiska ordning som rått i sedan . Det ryska agerandet kommer att få följder för säkerhetspolitik . De skäl som angav för inmarschen i och 2014 skulle likaväl kunna åberopas för hot mot de baltiska länderna. Putins plan för att medvetet splittra rullade därefter vidare. Iscensatta oroligheter trappades upp och spreds snabbt till både södra och östra . stöd till separatisterna har ytterligare destabiliserat landet. forslades tunga vapen över gränsen från till . Ryska bataljonsgrupper fick order om att gå in i östra och tillsammans med proryska separatister tränga tillbaka de ukrainska förbanden med våld. finns ett avtal om eldupphör mellan och på plats, det så kallade . Men vapenvilan är mycket skör. har nonchalerat omvärldens skarpa uppmaningar att respektera avtalet och dra tillbaka allt stöd från separatisterna. Det ryska agerandet har visat att inte skyr några medel för att splittra . Konflikten i har utvecklats till en krigssituation. Detta sker i ett av EU:s grannländer, i närhet. Utöver det har den ryska militära kapaciteten blivit mer offensiv också i vårt närområde. Ryska stridskrafter uppvisar ett mer aggressivt militärt övningsmönster över och vi har sett hur den militära aktiviteten i och runt ökat. Vi har upplevt en konstaterad ubåtskränkning. Vårt land, liksom våra nordiska grannländer, har utsatts för upprepade ryska kränkningar i luften och till sjöss. Med anledning av den allvarliga situationen i höjde Försvarsmakten stabsberedskapen i Högkvarteret och förstärkte underrättelseinhämtningen. Incidentberedskapen förstärktes och två placerades på . har också konstaterat att det största underrättelsehotet mot 2014 kom från . Spionaget beskrivs som omfattande och har ökat i samband med Ukrainakrisen. Hotbilden i vårt närområde, i synnerhet i , är kraftigt försämrad. Svensk försvarspolitik måste ställas om. Den nationella dimensionen ska prioriteras framför fokus på deltagande i internationella insatser. Försvaret av måste vara försvarsmaktens huvuduppgift. Försvarsmakten har framhållit att inriktningsbeslutet varit underfinansierat med 3–. Med andra ord har den insatsorganisation beslutat om inte varit möjlig att åstadkomma inom given ekonomisk ram. Överbefälhavaren har angett att det krävs för att leverera den förstärkning av svensk försvarsförmåga som beställts av Försvarsberedningen. Mot bakgrund av detta står det klart att de medel som regeringen vill anslå för att stärka svensk försvarsförmåga är långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som fred och säkerhet ställer. De som regeringen avser att tilldela försvaret 2016–2020 kommer inte att räcka till för att fylla de hål i ekonomin som försvaret redan dras med, än mindre stärka försvarsförmågan. Istället för att rusta upp försvaret kommer Försvarsmakten att tvingas till neddragningar i verksamheten. Det vill inte medverka till. För är det givet att försvarsförmågan måste öka för att möta en ny verklighet. För att göra det krävs ökade resurser. vill förstärka försvaret väsentligt. Vi anser att de ekonomiska anslagen sammantaget, inklusive en kompensation för höjda ungdomsarbetsgivaravgifter och hyreshöjningar för Försvarsmakten och , bör höjas med –2020. föreslår i denna motion att försvarsanslaget ökar med 2016, 2017 samt 2018. Detta motsvarar två, tre respektive om anslagsökningen skett parallellt med höjda ungdomsarbetsgivaravgifter. Vi hade välkomnat en budgetförstärkning från regeringens sida . Vi beklagar att så inte skett. menar att ett extra tillskott i storleksordningen hade varit rimligt och väl behövligt i en säkerhetspolitiskt mycket orolig tid. Det så kallade regeringsbeslut 5 (RB 5 2013) uppdrar åt Försvarsmakten att till 2019 reducera lönekostnaderna med med fokus på en minskning av den kontinuerligt tjänstgörande personalen. Detta leder enligt till en sänkt försvarsförmåga. Vi hade därför velat se ett upphävande av RB 5. De som återstår för Försvarsmakten att spara menar vi hade kunnat satsas på att utöka repövningsverksamheten av krigsplacerad personal , med syftet att bidra till en snabbare uppfyllnad av insatsorganisationen. Detta istället för att säga upp fler yrkesofficerare. Ett avskaffat RB 5 hade inneburit att så många (totalt 900 personer) kunnat tas ut 2015. vill också höja försvarsförmågan genom att värnplikten, med allmän mönstringsplikt aktiveras, även avseende grundutbildning av soldater. Heltidsanställda soldater är väsentligt dyrare än värnpliktsmodellen och leder därför till ett alltför litet försvar.