ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H30244 · 2015-09-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tv-avgiften bör avskaffas och att finansieringen av public service i stället bör ske via skatten och tillkännager detta för regeringen. Tv-avgiften har funnits länge och betalar drygt 3,5 miljoner hushåll, uppskattningsvis av de avgiftspliktiga, sin avgift. Det finns en stark betalningsvilja hos svenska folket och acceptans för ett fungerande system hos både programföretagen och allmänheten. Enligt lagen om radio- och tv-avgift är en tv-mottagare ”teknisk utrustning som är avsedd att ta emot utsändning eller vidaresändning av tv-program”. När lagen om tv-avgift tillkom 1956 fanns varken internet, surfplattor eller smarta telefoner. Radiotjänst försökte ändra praxis så att tv-avgiften skulle omfatta även uppkopplade datorer, surfplattor och smarta telefoner, vilket dock konstaterades vara felaktigt av . Att Radiotjänst ansåg sig behöva börja avkräva tv-avgift för innehav av annat än tv-apparater visar att tiden sprungit ifrån ett system som baseras på vilken teknik som används för att tillgodogöra sig public service-tjänsterna. är public service i praktiken tillgängligt för alla. Även den som inte äger tv, dator eller telefon kan enkelt nå tjänsterna via exempelvis bibliotekens datorer. Själva poängen med public service är utbudet och tjänsterna i sig – det är innehållet som är viktigt, inte via vilken apparat det förmedlas. Därför bör finansieringen också kopplas till innehållet – som är tillgängligt för alla – i stället för till tekniken för mottagandet av innehållet, som kan variera. Om även i fortsättningen ska ha offentligt finansierad public service – vilket är en helt separat debatt – är det också rimligt att alla är med och betalar. Därför bör tv-avgiften i dess nuvarande utformning avskaffas och public service i stället finansieras via skatten.
mot · H30245 · 2015-09-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att företag genom friskvårdsbidraget helt eller delvis även bör kunna bekosta enskilda medarbetares individuella anmälningsavgifter till exempelvis motionslopp och tillkännager detta för regeringen. Anställda som lever hälsosamt och tränar regelbundet presterar också bättre på jobbet. Genom motion och friskvård kan skador förhindras och riskerna för allvarliga sjukdomar begränsas. Arbetsgivare utan egen motionsanläggning har möjlighet att skattefritt erbjuda personalen ett friskvårdsbidrag. Bidraget som arbetsgivarna ger till sina anställda för att motivera till fysisk aktivitet kan subventioneras skattefritt i enlighet med regler. Det omfamnar motionsaktiviteter av enklare slag. Exempel på skattefri motion är gymnastik, styrketräning, spinning, bowling, racketsporter som bordtennis, tennis, badminton eller squash, lagsporter som volleyboll, fotboll, handboll och bandy med mera. Den anställde kan också själv betala avgiften, och mot kvitto få ersättning från arbetsgivaren för sitt utlägg. Arbetsgivaren kan ersätta en anställds utlägg vare sig det avser årskort, klippkort eller enkelbiljetter utan att skattefriheten påverkas, under förutsättning att betalningen avser förmåner som uppfyller kriterierna för skattefria motions- eller friskvårdsaktiviteter. Men finns det en grupp som går miste om friskvårdsbidraget, nämligen den som inte köper gymkort, bowlar, spelar tennis etc. Den som exempelvis istället joggar, åker skidor eller cyklar kan inte nyttja friskvårdsbidraget såsom regelverket ser ut . Med ett moderniserat friskvårdsbidrag kan även denna grupp omfattas. Dagens regler säger att det bara är om man som arbetsgivare anmäler ett lag till ett motionslopp som det blir avdragsgillt för arbetsgivaren och skattefritt för den anställde. Är det individuella startavgifter går det inte att nyttja friskvårdsbidraget. Det gäller såväl de stora loppen som , Vätternrundan eller Lidingöloppet som lokala lopp som Springtime, Vårruset etc. Det gör att den som motionerar på egen hand – vilket det kan finns olika skäl till såsom egna preferenser, eller att det inte går att få ihop ett helt lag på arbetsplatsen – inte åtnjuter samma förmån. Mitt förslag är att även enskilda anmälningsavgifter till motionslopp bör omfattas av rätten till friskvårdsbidrag. På så sätt uppmuntras även den som motionerar på egen hand.
mot · H30246 · 2015-09-23 00:00:00 — Översyn av företagens mervärdesbeskattning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för svenska företags hantering av mervärdesskatten och tillkännager detta för regeringen. När svenska företag gör sina inköp i respektive från ett annat EU-land skiljer sig villkoren åt gällande mervärdesbeskattningen (moms). Vid inköp i måste de svenska företagen betala moms, pengar som företagen – efter redovisning – får tillbaka. Om motsvarande köp görs i ett annat EU-land tillkommer däremot ingen mervärdesskatt. Ordningen innebär att företag som gör sina inköp av svenska leverantörer tvingas ligga ute med momspengarna tills återbetalningen skett, vilket, beroende på vald redovisningsperiod, kan dröja upp . Ett exempel: En svensk musikstudio ska köpa musikutrustning för exklusive moms. Om studion handlar av en svensk musikhandlare tillkommer i mervärdesskatt, vilket innebär att musikstudion sammanlagt måste lägga ut . De tillkomna får studion tillbaka , men pengarna ska ändå läggas ut när inköpet görs. Om utrustningen istället inhandlas i behöver inte utlägg för mervärdesskatt göras. Studion betalar då endast . För exempelvis nystartade småföretag är likviditeten ofta ett problem och vid inköp från svenska företag krävs det således mer likviditet än vid köp från andra länder. Det problem som illustreras i exemplet gäller på samma sätt även i andra branscher och är således ett generellt problem för svenska företag. Reglerna som möjliggör inköp i andra länder utan att lägga ut moms har tillkommit för att underlätta handeln med andra länder. Det är i grunden positivt, och en tillbakagång till gamla regler är inte önskvärd. Men de nuvarande reglerna innebär en konkurrensnackdel för svenska företag, vilket är olyckligt. En översyn av reglerna för företagens hantering av momsen är därmed befogad i syfte att etablera konkurrensneutralitet så att inte svenska företag missgynnas.
mot · H30247 · 2015-09-23 00:00:00 — Angående att arbetsgivaravgiften ska redovisas på lönespecifikationen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att redovisning av arbetsgivaravgiften i lönespecifikationen ska vara obligatorisk och tillkännager detta för regeringen. Arbetsgivaravgift infördes i och utgjorde från början några procent av arbetstagarens bruttolön. Därefter höjdes arbetsgivaravgiften successivt och har legat . uppgår arbetsgivaravgiften till . [1] motsvarade arbetsgivaravgiften av BNP. Öppenhet och transparens i våra system kan medföra ökad förståelse för hur vårt samhälle fungerar och är utformat. vet en stor del av medborgarna inte hur mycket av deras löneutrymme som går till skatter och avgifter – i synnerhet gäller det arbetsgivaravgifterna. Dessutom är det få som vet hur arbetsgivaravgifterna är utformade och vad man som löntagare har rätt till för förmåner i förhållande till de inbetalda avgifterna. Om den totala lönekostnaden, inklusive arbetsgivaravgift, skulle redovisas på lönespecifikationen skulle löntagarna få besked om hur stor del arbetsgivaravgiften utgör av den egna totala lönen, samt vilken den egentliga lönekostnaden för arbetsgivaren är. Det skulle förstärka kunskapen kring hur skattesystemet är utformat och medföra en ökad förståelse för hur vårt samhälle fungerar. Därför bör redovisning av arbetsgivaravgiften i lönespecifikationen vara obligatorisk. [1] .
mot · H30248 · 2015-09-23 00:00:00 — Skärpta åtgärder mot övergrepp i rättssak ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur övergrepp i rättssak effektivare kan bekämpas och tillkännager detta för regeringen. Antalet fall av hot mot målsägande, vittnen, poliser, åklagare och domare ökar oroväckande snabbt. Denna utveckling är oacceptabel i ett rättssamhälle och är ett hot mot hela det svenska rättssystemet och den enskilde medborgarens rättssäkerhet och trygghet. Utredningen av denna typ av brott måste prioriteras och en skärpning av straffet för övergrepp i rättssak bör övervägas.
mot · H3025 · 2015-09-16 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktionsavgifter via och tillkännager detta för regeringen. kan besluta om sanktionsavgifter för brott mot många av deras föreskrifter. I en utvärdering pekar bland annat på att det blir svårt att verkställa beslut om sanktionsavgifter mot utländska företag verksamma i . Om de inte betalar självmant står svenska myndigheter maktlösa. Detta är en försvagning mot tidigare system där det dömdes ut böter via domstol, och där det för att driva in böterna finns ett fungerande internationellt europeiskt samarbete. Då vi ser en ökad etablering av utländska företag i som konkurrerar om svenska jobb bör man återgå till tidigare system och utdöma böter för brott mot regler. Detta är en viktig åtgärd för att vi ska kunna uppnå konkurrens på lika villkor. Brott mot arbetsmiljöregler får inte bli ett verktyg gällande konkurrens på arbetsmarknaden, vilket vi tyvärr kan se.
mot · H30252 · 2015-09-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vallagen (2005:837) bör ändras så att rösträtt till följer samma system som rösträtt i kommunalvalen, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vallagen (2005:837) bör ändras så att rösträtten gäller fr.o.m. det år som en fyller , och tillkännager detta för regeringen. Rösträtt för utländska medborgare En av de grundläggande rättigheterna i en parlamentarisk demokrati är rätten att välja sina företrädare i fria och allmänna val. finns det många människor som är permanent bosatta i men som inte har möjlighet att påverka sin vardag genom demokratiska val, annat än i kommunal- och landstingsval. De invånare som nekas att utöva en demokratisk påverkan via valsedeln är bland annat de som kommit till som flyktingar, som är makar till svenska medborgare, eller som invandrat till för att exempelvis studera eller arbeta. anser att de invånare i vårt land som ännu inte blivit svenska medborgare ska ha samma möjligheter att avlägga sina röster i folkomröstningar, EU-parlamentsval och i riksdagsval, som de har i kommunal- och landstingsval. Vi är övertygade om att det skulle innebära en större känsla av delaktighet, samhörighet, ökad självkänsla och ett ökat valdeltagande bland dessa kvinnor och män i kommunal- och landstingsval, om de kände att de fick fullt förtroende att kunna påverka sin egen vardag genom att tillsätta eller avsätta representanter även på riksplanet. Vallag (2005:837) bör därför ändras så att rösträtt till följer samma system som rösträtt i kommunalvalen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Åldern för rösträtt sammanfaller enligt nuvarande ordning med myndighetsåldern. Röstberättigad är den som senast på valdagen fyller . Det innebär att alla som tillhör samma årskull inte alltid får rösta i samma val. De som fyller efter valdagen har inte rösträtt i valet utan måste vänta tills nästa ordinarie val. anser att denna ordning är olycklig. Valdeltagandet är redan lägre bland förstagångsväljare än bland resten av befolkningen. Den politiska informationen som kan ges till gymnasieskolans elever under valrörelsen av ungdomsförbund och partier är därför särskilt värdefull. Den mobiliserande effekten av detta arbete försvagas dock av att en stor del av de elever som i klassrummen uppmanas att gå och rösta inte har rösträtt. Vallag (2005:837) bör därför ändras så att rösträtten gäller från och med det år som en fyller . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H30256 · 2015-09-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av reglerna om danstillstånd och tillkännager detta för regeringen. Ta bort kravet på danstillstånd är en fantastisk konstform och sätt att utrycka sig på, dessutom är det många som dansar helt enkelt för att det är roligt och härligt. har dock genom tiderna omgärdats av stor moralism och ansågs till exempel under den första delen av kunna fördärva ungdomarnas moral och leda till våld och kriminalitet. Det var också som kravet på tillstånd för att arrangera offentliga danstillställningar fördes in i ordningslagen. Där finns det fortfarande kvar . Danstillståndet innebär att till exempel en bar- eller restaurangägare, utöver alla andra tillstånd som behövs och kriterier som ska uppfyllas, även behöver ett särskilt tillstånd för att människor ska få dansa i aktuell lokal. Om gästerna på en bar som saknar danstillstånd skulle börja dansa så måste dansen genast avbrytas, annars riskerar ägaren att både få böter och indraget serveringstillstånd. De flesta regleringar inom restaurangbranschen är viktiga för människors säkerhet och hälsa, men vi anser inte att danstillståndet är det. För att en krog ska erhålla serveringstillstånd görs en prövning. I samband med detta genomför även brandmyndigheten en inspektion för att säkerställa att den aktuella lokalen uppfyller kraven på brandsäkerhet. Om den sökande väl erhållit ett serveringstillstånd så torde proceduren med att ansöka även om ett danstillstånd vara att anse som överflödig. anser därför att det är hög tid att avskaffa det förlegade kravet på danstillstånd. Det är smått absurt och rimmar illa i ett modernt samhälle att ha en ordning där barägare inte vågar spela musik som kan uppmuntra till dans och där människor är förbjudna att spontant brista ut i dans om det inte finns ett särskilt tillstånd. Det framstår dessutom som svårt, för att inte säga omöjligt, att kunna göra en klar distinktion mellan vad som är att anse som dans (och därmed otillåtet och kan medföra sanktioner när tillstånd saknas) och vad som ”bara” är att röra på hela eller delar av kroppen i takt eller otakt med eller utan musik. anser således att danstillståndet är en onödig detaljstyrning av människors liv och fritid. Givetvis bör ett avskaffande av kravet på danstillstånd föregås av en utredning som säkerställer att ett avskaffande inte leder till försämringar av brandskyddet eller problem med höga bullernivåer. Likaså behöver det även utredas vad som ska gälla när någon vill arrangera dans på offentlig plats eller i lokal som inte innehar serveringstillstånd. Regeringen bör därför göra en översyn av reglerna om danstillstånd. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H30258 · 2015-09-23 00:00:00 — En satsning på dagbarnvårdare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda varför antalet dagbarnvårdare minskat samt att upprätta nationella riktlinjer för dagbarnvårdare och tillkännager detta för regeringen. Ett alternativ till förskolor är dagbarnvårdare. Dessa kan vara anställda av kommunen och har ofta fast anställning med månadslön. Andra dagbarnvårdare driver verksamheten som egenföretagare eller ingår i ett större företag med flera medarbetare. Trots att denna yrkesgrupp är ett viktigt alternativ till den traditionella förskolan, är det en grupp som inte alls uppmärksammas i samma utsträckning som förskolan. har gjort en kunskapsöversikt kring detta omsorgsval som de själva benämner som ”den osynliga barnomsorgen”. En problematik med denna verksamhet är det professionella dilemmat då verksamheten oftast drivs i vårdarens egna hem samt frågeställningar om huruvida verksamheten verkligen kan beskrivas som pedagogisk. Vad dock vill betona är en mer principiell inställning. Oavsett ovanstående frågeställningar måste utgångspunkten vara barnets bästa. Alla barn är inte redo att vid exempelvis ålder möta omvärlden genom en större barngrupp med begränsad uppmärksamhet. Därför anser vi att detta alternativ är ett viktigt alternativ för att upprätthålla valfrihet för varje unikt barn. har antalet dagbarnvårdare kraftigt minskat. Orsakerna är främst en minskad efterfrågan från föräldrarna, men detta kan i sin tur bero på att fokus i samhällsdebatten länge främst har legat på förskolan, varpå andra alternativ har trängs undan. avser att skjuta till ökade medel till för att utreda anledningarna till den minskade efterfrågan på dagbarnvårdare. I det fall det beror på bristande kännedom om alternativet vill vi också öka möjligheter att aktivt arbeta med informationskampanjer kring möjligheten att välja respektive arbeta som dagbarnvårdare. Vi vill även inrätta nationella riktlinjer som tar fasta på att dagbarnvårdare ska erbjudas likvärdiga möjligheter och förutsättningar i alla kommuner.
mot · H30259 · 2015-09-23 00:00:00 — En satsning på särbegåvade barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på särbegåvade barn i skolan och tillkännager detta för regeringen. Det finns många satsningar och stödåtgärder för elever med problem i skolan. Vad det dock talas tystare om är de som man i klassar som särbegåvade, det vill säga de elever som har ovanligt lätt för sig i skolan och som behöver gå snabbare fram i sitt lärande än vad som kan anses normalt. Att vara särbegåvad kan i många fall vara en gåva, men det innebär även utmaningar. Elever som inte får sin särbegåvning uppmärksammad av skolan kan utveckla koncentrationssvårigheter eller andra tecken som tyder på att något inte är i sin ordning. Dessa elever kan också bli stökiga eller oroliga då den vanliga undervisningen inte erbjuder några utmaningar eller upplevs som spännande. Trots att förekomsten av särbegåvade barn är känd, vittnar många om skolans brister i att möta dessas behov. Enligt den nya skollagen (2010:800) som trädde i kraft står att "alla elever har rätt att utvecklas så långt som möjligt utifrån sina egna förutsättningar. Det gäller även elever som lätt uppnår kunskapsmålen.” Enligt en studie gjord av SKL i samarbete med sju olika kommuner framkommer det att internationell forskning om särbegåvning har bedrivits men inte i någon större utsträckning i . SKL har som svar på detta tagit fram en handlingsplan för att bättre uppmärksamma elever inom skolan. Det är dags att omsätta denna handlingsplan i praktiken. Dessutom bör vi skyndsamt erbjuda särbegåvade barn möjligheter att gå snabbare fram i undervisningen genom att läraren erbjuder egen undervisning för dessa elever samt att i möjligaste mån sätta ihop studiegrupper där elever tillåts gå snabbare fram i sina studier.
mot · H3026 · 2015-09-16 00:00:00 — Beslut om jakt och viltförvaltning ska tas på nationell nivå ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla beslut om jakt och viltförvaltning ska tas av riksdag och tillkännager detta för regeringen. ligger EU:s hand som en våt filt över alla beslut vi tar i gällande jakt, vilt och rovdjursförvaltning. Denna situation skapar ett stort missnöje i hela landet, ska vi någonsin få trovärdighet i dessa frågor är första steget att samtliga beslut tas på nationell nivå. har varit föregångare och ledande i hur man förvaltar och driver frågor gällande jakt och viltförvaltning, men efter inträdet i EU kan man se hur makten förskjutits till byråkrater som är totalt okunniga gällande våra svenska jakttraditioner och vår viltförvaltning. Flera andra länder har gjort undantag i EU-direktiven, vilket också bör göra.
mot · H30260 · 2015-09-23 00:00:00 — Ökade möjligheter till heltid för förskolepersonal ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ökade möjligheter för förskolepersonal att arbeta heltid och tillkännager detta för regeringen. Vi vill utöka möjligheterna till heltidsanställning för förskolepersonalen. Att kunna arbeta heltid om man så vill är en viktig fråga främst för kvinnor och en jämlikhetsfråga. Genom att ge utökade möjligheter till heltid för förskolepersonal ökar vi antalet arbetstimmar och personaltätheten inom förskolan och erbjuder vi de som vill arbeta heltid en sådan tjänst. Detta anser vi kommer att stärka attraktiviteten för förskolläraryrket.
mot · H30261 · 2015-09-23 00:00:00 — Slopa karensdagen för personal inom förskolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa karensdagen för personal som arbetar i förskolan, och tillkännager detta för regeringen. Alla med barn i förskoleåldern känner säkert igen en vardag som med jämna mellanrum är kantad av förkylningar och influensor. Förskolan, där många barn finns samlade på liten yta, är en känd riskzon för smittspridning. Då problematiken redan är känd, är det vår förhoppning att dämpa smittspridningen genom att för anställda inom förskolan slopa den karensdag som sedvanlig sjukfrånvaro är förknippad med. Precis som det är en självklarhet att förskolan inte accepterar att man låter sjuka barn delta i verksamheten är det för oss självklart att barn inte ska behöva befinna sig på en förskola med sjuka pedagoger. föreslår att karensdagen för personal inom den svenska förskolan tas bort.
mot · H30262 · 2015-09-23 00:00:00 — Utbildad personal på alla förskolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla förskolor måste ha åtminstone en utbildad personal, annars ska huvudmannen drabbas av sanktioner, och tillkännager detta för regeringen. står det inskrivet i skollagen att huvudmännen som bedriver pedagogisk verksamhet på en förskola ska vara utbildade förskollärare. Trots detta förekommer det att förskolor helt saknar utbildad personal. Detta är inte acceptabelt. vill ålägga och att utforma nationella riktlinjer med krav på kommunerna att vidta sanktioner mot de förskolor som inte följer skollagens bestämmelser gällande kompetens.
mot · H30263 · 2015-09-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all undervisning inom förskolan ska vara evidensbaserad och att politiska trender liksom genuspedagogik inte ska få förekomma inom förskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa modersmålsundervisningen inom förskolan och i stället satsa på svenskundervisning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den fria leken ska dominera i förskolan men också ska vara skolförberedande med språklig, motorisk och social utveckling och tillkännager detta för regeringen. All undervisning och planerad verksamhet skall vara evidensbaserad eller åtminstone inte strida mot tillgänglig evidens och beprövad erfarenhet. Det innebär att vi inte vill att förskolan bedriver genuspedagogik eller liknande verksamhet. Det innebär självklart inte att vi skall tvinga in barn i könsstereotyper. Det innebär att vi låter barn utvecklas i den riktning som faller dem naturligt. Inte heller skall politiska trender eller aktuella flugor få genomslag i förskolepedagogiken. Partipolitik skall utövas i de demokratiska arenor vi har för detta, vilket inte är landets utbildningsanstalter. I stället för modersmålsundervisning för barn med utländsk härkomst skall de resurserna satsas på extra träning i svenska språket. Det är ju svenska barnen skall lära sig för att fungera i samhället och kunna skaffa sig ett arbete i vuxen ålder. Självklart skall den fria leken dominera verksamheten inom förskolan. I den fria leken tränar sig barnen på social kompetens, samarbete, kreativitet och initiativförmågan. Dessutom måste ju barnen känna att tiden i förskolan är rolig och stimulerande. Dessutom skall förskolan vara skolförberedande med språklig och motorisk stimulering. Att förskolebarnen utvecklar sin språkliga förmåga är grundläggande för en lyckad skolstart. Även andra mycket viktiga skolförberedande inslag skall vara återkommande inslag i förskolans verksamhet.