mot · H3023244 · 2015-10-07 00:00:00 — Kommittén ska bland annat göra en bedömning av om det finns anledning att ändra nivån på målet för det finansiella sparandet och i så fall föreslå en ny nivå, analysera vilka konsekvenser olika målnivåer för det finansiella sparandet får för de offentliga finanserna och svensk ekonomi, särskilt nivåernas betydelse för möjligheterna att säkerställa långsiktigt hållbara offentliga finanser och för att kunna hantera framtida kraftiga konjunkturnedgångar samt utreda hur en eventuellt förändrad målnivå skulle förhålla sig till övriga delar av det finanspolitiska ramverket. liberalerna är villigt att, i samband med kommitténs arbete, öppet pröva frågan om vilket mål som bör gälla för nivån för det framtida finansiella sparandet. Vi kommer att lägga särskild vikt vid att säkerställa att ska ha finanspolitisk stabilitet och förmåga att klara av kommande kriser. Det är också centralt att det finansiella sparandet är väl avvägt för att möta en växande demografisk utmaning och för att möjliggöra framtida strukturreformer. Ytterligare en utgångspunkt för liberalerna är att ett eventuellt framtida ändrat mål för det finansiella sparandet inte i sig ska kunna medföra utgiftsreformer som medför ökat tryck på transfereringssystemen. Ett eventuellt framtida tillfälligt större budgetutrymme bör i stället användas till produktiva investeringar för framtiden. För att säkerställa att stora delar av det frigjorda budgetutrymme som ett justerat överskottsmål eller balansmål innebär används rätt anser liberalerna att det även bör övervägas om parallellt bör införa ett golv för offentliga investeringar. I samband med en eventuell lägre framtida målbild för det finansiella sparandet är det rimligt att det parallellt även genomförs reformer som medför att den institutionella miljö som finanspolitiken bedrivs i är sådan att risken för de offentliga finanserna minimeras. Det är rimligt att i en sådan situation får en förstärkt roll. Vi föreslår att får ett kraftigt utbyggt uppdrag. För att långsiktigt ge stadga i den finanspolitiska debatten bör rådet fortsätta att granska och utvärdera den politik som regeringen lägger fram och beslutar om. Men rådet bör också få i uppdrag att utvärdera oppositionspartiernas ekonomiska politik och jämföra oppositionens förslag med budgetpropositionen med avseende på effekterna för de offentliga finanserna, sysselsättningen och fördelningspolitiken. Det skulle ge möjlighet till en större samsyn i den ekonomisk-politiska debatten vad gäller bedömningen av reformers effekter för de offentliga finanserna, sysselsättningen och fördelningspolitiken, och minska risken för ofinansierade förslag och överbudspolitik. En närliggande modell används i . En naturlig följd av att utöka rådets uppdrag är också att som myndighet framöver sorterar under , likt och . För Finanspolitiska rådets ställning som oberoende granskare av regeringen är det olyckligt att rådet sorterar direkt under . För att möjliggöra detta föreslår liberalerna ett fördubblat anslag till rådet. Ökade anslag behövs för att rådet, med sin oberoende ställning, fortsatt ska kunna bedriva verksamheten med uthållighet och hög kvalitet. Vi satsar i ett första steg 2016. Den breda uppslutningen kring det finansiella ramverket och överskottsmålet har varit en styrka för . Alliansregeringen sökte samförstånd och kunde 2011 tillsammans med Socialdemokraterna och enas om tydliga principer för överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket. Enigheten bekräftades 2014 då samma partier enades om att stärka själva uppföljningen av överskottsmålet. Denna politiska samsyn har präglat omvärldens bild av som ett land med ordning och reda. liberalerna utgår ifrån att en bred politisk enighet alltjämt är en förutsättning för reformer av det finanspolitiska ramverket. kommer att prövas när en alltför oreformerad arbetsmarknad fortsätter att ställas inför en hårdnande internationell konkurrens. Därtill präglas den ekonomiska utvecklingen i vårt närområde av fortsatt osäkerhet med risk för svag utveckling på för viktiga exportmarknader. liberalerna avser att möta de utmaningar ekonomi står inför med fortsatta strukturreformer. Vi föreslår i denna budget sänkta skatter på arbete, reformer för att företag ska kunna växa, liberaliserad arbetsrätt och nya vägar till riktiga yrkeskunskaper. Vi föreslår reformer för att öka byggandet och öka rörligheten på bostadsmarknad. Styrande för den ekonomiska politiken ska vara de mål som sätts upp för den. Vid sidan av de mål som framgår av det finanspolitiska ramverket har målen för sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken en särskilt avgörande roll. Därför är det allvarligt att den nuvarande regeringen i stället för ett mål för sysselsättningen valt att använda ett arbetslöshetsmål som sitt huvudsakliga riktmärke. Mål som fokuserar på delmängder av dem som inte är sysselsatta i stället för att öka antalet sysselsatta har varit ett återkommande inslag i socialdemokratiska regeringars ekonomiska politik. tar detta sig uttryck i att regeringen i den ekonomiska vårpropositionen fastställt att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU . Denna typ av mål har flera inbyggda brister. Exempelvis har regeringen fått kritik både för att den inte meddelat vilka ålderskategorier som avses och för att målet är formulerat i förhållande till andra länder. Om resten av skulle få kraftigt ökad arbetslöshet skulle målet kunna nås även om den svenska arbetslösheten ökar i stället för att minska. En ekonomisk politik som ensidigt formuleras med sikte på arbetslöshetsstatistiken riskerar särskilt att missa avgörande delar i att identifiera och bekämpa utanförskap. Även om sysselsättningen inte skulle växa nämnvärt, sjukskrivningarna skulle öka och fler skulle få förtidspension (sjuk- eller aktivitetsersättning) kommer en regering vägledd av nuvarande mål att kunna hävda att deras politik för närmare målet att arbetslösheten blir lägre. Att människor slutar söka ett arbete, erbjuds en förtidspensionering eller övergår i sjukskrivning, och därmed träder ut ur arbetskraften, ska inte kunna registreras som en framgång. Som bland andra har påtalat riskerar detta att leda till felslut där arbetslöshetsstatistiken förbättras genom politiska reformer som flyttar människor ur arbetskraften. Det är mot denna bakgrund som bör uppmärksammas när verket bedömer att enbart de skattehöjningar och åtgärder som var kända före årets budgetproposition skulle sänka den långsiktiga sysselsättningen med 15 000 till 20 000 personer som arbetskraften minskar med 15 000 personer. Det är även mot denna bakgrund vi bör uppmärksamma att regeringen i budgetpropositionen stryker den bortre parentesen i sjukförsäkringen. Politiken måste i stället ha som mål att så många arbetsföra som möjligt ska få bidra och komma i arbete. Därför föreslår liberalerna i denna budgetmotion ett nytt sysselsättningsmål för . Det är ett ambitiöst mål som kommer att vägleda oss i vårt eget ekonomisk-politiska utvecklingsarbete och som vi föreslår bör vägleda de nödvändiga reformerna av arbetsmarknad. liberalerna föreslår att regeringens arbetslöshetsmål överges och ersätts med ett sysselsättningsmål. Särskilda delmål för hur många som jobbar bland unga, utrikes födda och äldre ska sättas upp. Detta leder politiken rätt och skapar ytterligare drivkrafter för nödvändiga reformer. liberalerna föreslår att målet formuleras enligt följande: Sysselsättningen bland hela befolkningen (15–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs till . Sysselsättningen bland unga (15–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs. Sysselsättningen bland utrikes födda ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs. Sysselsättningen för äldre (65–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs. liberalernas jobbmål innebär att 350 000 jobb behöver skapas redan till 2020 för att 5,2 miljoner människor då ska vara sysselsatta. Till 2025 krävs det att 600 000 nya jobb skapas för att målet ska nås, och av dem behöver 200 000 skapas genom höjd potentiell sysselsättningsgrad, dvs. genom reformer som gör att arbetsmarknaden fungerar bättre. Vårt sysselsättningsmål är mer ambitiöst och täcker in större delar av befolkningen än det mål som har gällt rörande sysselsättningen i åldersgruppen 20–. Det målet nåddes redan under alliansregeringen. Genom att utforma politiken utifrån ett sysselsättningsmål och dela upp det i delmål för unga, utrikes födda och äldre kommer vi att leda politiken rätt. Det är unga och utrikes födda som har störst problem på den svenska arbetsmarknaden, och ska vi klara välfärden måste vi se till att fler människor arbetar längre upp i åldrarna. Ett mål som innebär att 200 000 fler jobb strukturellt måste komma till innebär att en reformagenda av samma mått som genomfördes under alliansregeringens första två mandatperioder behöver genomföras ytterligare en gång. Det visar den höga ambitionen i vårt mål, men är också en signal om att vi bedömer att Alliansen ändå inte kom tillräckligt långt. Alliansen styrde i två mandatperioder mot högre sysselsättning, men det krävs ytterligare och omfattande förändringar av arbetsmarknadens funktionssätt om den svenska sysselsättningen märkbart ska stiga och utanförskapet tryckas tillbaka. pekar ut det svenska anställningsskyddet och de kollektivavtalade minimilönerna som områden där arbetsmarknaden fungerar dåligt. beskriver den svenska arbetsmarknaden som tudelad där höga lägstalöner gör att unga och andra grupper med svag förankring inte kommer i anställning. Vår utgångpunkt i de strukturreformer vi föreslår redan i denna budgetmotion och som vi kommer att återkomma till i senare motioner är att möta dessa utmaningar på allvar. Det handlar om att stärka övergången mellan skola och arbete och öppna en svår och stängd arbetsmarknad med fler enkla arbeten. Det finns starka empiriska och teoretiska belägg för att den skattepolitik regeringen nu slagit in på trycker tillbaka arbetskraftsdeltagandet, dämpar den konjunkturella sysselsättningsökningen samt leder till strukturellt högre arbetslöshet och färre arbetade timmar i ekonomin. I detta avsnitt redovisas liberalernas skattepolitiska bedömningar. Huvudlinjen är att avvisa de omotiverade skattehöjningar på jobben som regeringen föreslår för att i stället långsiktigt sänka marginalskatterna i . föreslår liberalerna flera skatteförändringar för att öka skattesystemets miljöstyrande effekt. Sänkta direkta skatter på arbete liberalernas viktigaste skattepolitiska prioritering är att skatterna på arbete på både kort och lång sikt ska sänkas. Det är centralt för att fortsätta utveckla arbetslinjen, fortsätta öka antalet arbetade timmar i den svenska ekonomin och fortsätta öka den svenska konkurrenskraften. Sänkta skatter på människors arbetsinkomster ökar också alla människors frihet och möjlighet. De som arbetar får behålla mer av det de tjänar in, de som kan arbeta men ännu inte gör det får ökade möjligheter att höja sin inkomst och försörjningen för dem av oss som långsiktigt står utanför arbetsmarknaden upprätthålls genom fler bidrar till välfärdens finansiering. liberalerna föreslår att det andra steget i den statliga inkomstskatten, den så kallade värnskatten, avskaffas . Avskaffandet inleds 2016 och slutförs i ett andra steg 2017. innebär det att värnskatten sätts till i stället för dagens . Det är prioriterad reform för att öka utbytet av att utbilda sig och ta ansvar. Det är också en central reform för att möjliggöra ökad internationell konkurrenskraft i det svenska näringslivet. liberalerna finansierar i denna motion hela den direkta kostnaden av att avskaffa värnskatten, krona för krona. Det finns dock skäl att anta att de långsiktiga kostnaderna av att avskaffa värnskatten är betydligt mindre än de kortsiktiga och direkta. Genom beräkningar i Fasit utförda av kan de långsiktiga effekterna kvantifieras. Beräkningarna avser innevarande budgetår. Fasit skattar ett ökat arbetsutbud till följd av att värnskatten avskaffas. Om detta förändrade utbud får fullt genomslag på antalet arbetade timmar innebär det att dessa, i ekonomin som helhet, ökar . Den ökningen innebär i sin tur ökade löneinkomster, vilket får effekten att inbetalningar av och statlig inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och moms stiger. Det senare är den långsiktiga effekt som uppstår i samband med att beteendet anpassas på det sätt modellen skattat. När beteendeanpassningen har fått fullt genomslag väntas skatteintäkterna ha ökat så att självfinansieringsgraden uppgår till . Förändringen i antalet arbetade timmar består i stort sett av ett förändrat arbetsutbud för dem som redan arbetar, alltså förändringar längs den intensiva marginalen. Resultatet är ett punktestimat och bör tolkas med försiktighet. För att värna de offentliga finanserna räknar vi därför inte in dessa dynamiska effekter i denna budgetmotion. liberalerna finansierar hela den direkta kostnaden av att avskaffa värnskatten, krona för krona. Det första steget beräknas minska inkomsterna under inkomsttitel Statlig inkomstskatt med ca . liberalerna avvisar i samma syfte helt regeringens marginalskattehöjning på inkomster från till . behöver i enlighet med ovanstående resonemang långsiktigt sänkta de högsta marginalskatterna. Att i stället gå i motsatt riktning och höja skatten för relativt breda grupper är fel väg att gå. Höjda marginalskatter i dessa inkomstintervall pressar också tillbaka antalet arbetade timmar i ekonomin. liberalerna vill även markera mot det anmärkningsvärda i att regeringen i sin inkomstberäkning inte tagit höjd för att antalet arbetade timmar faller som en följd av den höjda marginalskatten. Det är att ta en risk med de offentliga finanserna. Allt tyder därför på att budgetpropositionen i denna del är underfinansierad. Att avvisa den höjda marginalskatten på inkomster från till ökar utgifterna på titel med . liberalerna genomför i denna budgetmotion en kraftfull höjning av brytpunkten för den statliga inkomstskatten. Ingen med en månadslön ska behöva betala en extra statlig skatt ovanpå kommunalskatten. utmärker sig genom att andelen av BNP som tas ut i skatt på arbetsinkomster är högre än snittet i som den högsta marginalskatt på arbetsinkomster är högre än i nästan alla jämförbara länder. skiljer dessutom ut sig genom att de höga marginalskatterna träder in tidigt i inkomstskalan. Exempelvis och har sina högsta marginalskattesatser på skattenivåer som är i närheten av de svenska, men de högsta marginalskatterna träder in vid ungefär den dubbla inkomsten jämfört med i . liberalerna föreslår därför en kraftig höjning av brytpunkten från dagens ca till . liberalernas förslag innebär att en genomsnittlig specialistsjuksköterska, veterinär, programmerare eller verksamhetschef inom omsorgen helt slipper betala statlig inkomstskatt. Förändringen beräknas 2016 sänka inkomsterna på titel med . liberalerna avvisar vidare helt regeringens föreslagna uppräkningstakt av skiktgränserna för statlig inkomstskatt . Vårt förslag försvagar, jämfört med regeringens proposition, inkomsterna under inkomsttitel Statlig inkomstskatt med ca 2016. I syfte att fler ska välja att arbeta kvar länge i arbetslivet införde Alliansen ett förhöjt jobbskatteavdrag för äldre. Det förhöjda jobbskatteavdraget gäller för personer som fyller eller är äldre. Det förhöjda jobbskatteavdraget har, tillsammans med ett förhöjt grundavdrag, utvärderats av IFAU som funnit tydliga sysselsättningseffekter. De riktade skattelättnaderna ökade sysselsättningen närmast efter 65-årsdagen bland dem som hade en beskattningsbar arbetsinkomst åtminstone något av åren tre till . Därmed förstärks också deras pensioner. har föreslagit att åldersgränsen för det förhöjda jobbskatteavdraget ska sänkas för att uppmuntra människor att arbeta längre. För människor med låga pensioner lönar det sig inte i tillräcklig omfattning. liberalerna föreslår därför att åldersgränsen justeras ned med för att även inkludera personer som vid årets ingång är . Det betyder att denna grupp får starkare drivkrafter att förlänga arbetslivet genom att de gynnas skattemässigt och skulle få erfarenhet av hur lönsamt det är att arbeta med den förmånligare beskattningen. Reformen genomförs i två steg samt 2016. Förändringen beräknas kosta 2016. Detta redovisas som en ökad utgift på titel . Sänkta social- och löneavgifter Den tidigare nedsatta socialavgifterna för unga beräknades av långsiktigt höja den svenska sysselsättningen med ca 23 000 personer. Att avskaffa denna reform, på det sättet som regeringen gör, kommer att tydligt dämpa sysselsättningen och öka arbetslösheten. Alliansen förberedde och beslutade genom att bifalla allianspartiernas budgetmotion om att sänkningen av arbetsgivaravgifterna skulle fokuseras till yngre åldrar. liberalerna fullföljer i denna motion en sådan förändring och föreslår att arbetsgivaravgifterna för unga som vid årets ingång inte fyllt sätts ned till . En sådan förändring riktar nedsättningen till dem som efter fullgjord gymnasieutbildning ska etablera sig på arbetsmarknaden och värnar sysselsättningen bland unga. Bland annat IFAU har i remissvar tydliggjort att undanträngningseffekterna i dessa typer av reformer minskar om subventionerna riktas mot dem som står långt ifrån arbetsmarknaden och som skulle ha låg sannolikhet att hitta arbete annars. IFAU noterar att det därför inte är orimligt att stärka subventionen för yngre personer och minska eller avskaffa den för de något äldre. De sänkta socialavgifterna för unga innebär att intäkterna på titel blir 2 800 miljoner lägre jämfört med budgetpropositionen. liberalerna avvisar vidare helt regeringens förslag att införa en särskild löneskatt för äldre. Fortsatta reformer i syfte att öka andelen äldre som arbetar, exempelvis enligt det förslag som ovan läggs fram om sänkt gräns för förhöjt jobbskatteavdrag bör i stället genomföras. Vårt nej till den särskilda löneskatten för äldre sänker inkomsterna på inkomsttitel med 2016. Breddad arbetsmarknad och räddad liberalerna föreslår att RUT-avdraget utvecklas. Det har varit en stor framgång som både ökat människors makt över sin egen tid och skapat vägar in på den svenska arbetsmarknaden för dem som stått utanför. beräkningar är att RUT- och ROT-avdragen tillsammans möjliggjort en långvarigt högre sysselsättning om ca 25 000 personer. liberalerna föreslår nu att RUT-avdraget utvidgas. Flera aktiviteter som inte berättigar till RUT-avdrag bör framöver inkluderas i avdraget. liberalerna föreslår därför att avdrag även ska medges för flyttjänster. Vi kommer i senare budgetmotioner att återkomma till förslag för att ytterligare vidga RUT-avdraget i syfte att bredda utbudet av jobb i . För detta avsätter vi 2017. Förändringen påverkar titel . Äldre använder RUT-tjänster dubbelt så mycket som en genomsnittlig person. Det visar den nytta RUT-reformen har inneburit för många äldre som därmed kan välja själva vilka insatser de vill ha som biståndshandläggarna kan ägna sin tid åt andra insatser än bedömning av hemtjänstbehov. Prognosen är att ca 96 000 personer som är eller äldre kommer att använda sig av . Vi föreslår att subventionsgraden för höjs från till för alla som vid årets ingång fyllt . Ikraftträdande för reformen är . Reformen har en positiv men låg effekt på sysselsättningen och kan på marginalen också minska behovet av . Priset efter reformen för en timmes hemstädning eller motsvarande tjänst blir, med normalpris i branschen, ca . Kostnaden för förslaget beräknas till ca 2016. Förändringen påverkar liksom ovan titel . I stället för att bygga vidare på den breddade arbetsmarknad som följt av RUT- och ROT-avdragen väljer regeringen att nedmontera avdragsrätten. Erfarenheter från som genomförde motsvarande förändringar talar för att effekten kan bli påtaglig. Förutom den långsiktiga effekten av åtstramade regelverk är den danska erfarenheten att den direkta effekten på konsumtionen av berörda tjänster kan bli ännu större än vad som sakligt kan antas utifrån de besparingar regeringen nu genomför. liberalerna avvisar därför regeringens sänkta subventionsgrad i och föreslår att avdraget sätts till . liberalerna avvisar vidare regeringens sänkta tak i RUT-avdraget. Detta är förändringar som riskerar att öka svartarbetet i byggbranschen och hota framväxten av de RUT-företag som etablerat sig och växer. Sammantaget innebär dessa förändringar ökade utgifter på titel med 2016. Vidare avvisar liberalerna även slopandet av avdragsrätten för läxläsning. Det är orimligt att avdrag får beviljas för passiv barnvaktning, men inte om barnvakten aktivt hjälper till att säkerställa att eleven gör sina läxor. En återinförd rätt till läxläsning inom RUT-avdraget innebär ökade utgifter på titel om 2016. Ökad miljöstyrning utan höjd bensinskatt behöver fortsatt höja miljö- och klimatskatterna i syfte att öka miljörelateringen av skattesystemet. För liberalerna handlar detta om både en politisk vilja att minska klimat- och miljöutsläppen och en finansiering av politiska prioriteringar. Utan att äventyra konkurrenskraften för den svenska industrin söker vi finansieringsmöjligheter till sådana reformer som behövs för ökad sysselsättning och högre tillväxt. är och ska vara ett grönt föregångsland. Under liberalernas tid i regeringen stärktes miljö- och klimatarbetet. Det har lett till resultat: minskade utsläppen av växthusgaser i med . har andelen förnybar energi ökat och antalet miljöbilar ökat kraftigt. Vi ska fortsatt vara en pådrivande kraft inom EU och i det globala arbetet för en ambitiös klimatpolitik. Höjda miljöskatter täcker inte ensamt liberalernas reformambitioner. Det går inte att långsiktigt säkra offentliga utgifter med en skattebas som bör erodera. Men att vi behöver bevaka hur de faktiska intäkterna utvecklas ska inte hindra oss från att höja miljö- och klimatskatterna för att kunna finansiera lägre skatter på jobben. liberalerna föreslår därför bland annat en reformering av miljöbilsbonusen. Det är rimligt, enligt Riodeklarationens princip om att förorenaren ska betala, att miljöbilsbonusen utformas såsom en förhöjd skatt på bilar med negativ klimatpåverkan, i stället för en särskild premie på bilar med låg klimatpåverkan. liberalerna föreslår därför en omvänd miljöbilsbonus där bilar som inte skulle vara berättigade för en miljöbilspremie enligt gällande regelverk skulle få en förhöjd fordonsskatt med . Reformen beräknas 2016 öka inkomsterna på inkomsttitel med . Reformen påverkar även titel . Användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattenområden. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. Det är därför angeläget att användningen av sådan gödsel minskar och att jordbrukets allmänna miljöpåverkan sjunker. För att uppnå detta syfte bör en ny läckageskatt för jordbruket införas . Den skatt på handelsgödsel som avskaffades skulle kunna tjäna som en utgångspunkt för en ny miljöstyrande skatt. välkomnar liberalerna att regeringen överväger andra konstruktioner av skatten och kommer att noga följa det arbete på området som sker. Förändringen beräknas 2017 sammantaget, genom effekt på bland annat inkomsttitel , stärka de offentliga finanserna med ca . Vi föreslår vidare en omläggning av reseavdraget i syfte att öka dess regionala träffsäkerhet och minska exponeringen mot felaktigheter i utnyttjandet av avdraget. Förslaget innebär att reseavdraget görs mer generöst i kommuner där kollektivtrafiken kan antas vara mindre väl utbyggd, medan avdraget stramas åt i kommuner där möjligheten att använda kollektivtrafiklösningar bör betraktas som större. Vi föreslår att gränsen för reseavdraget höjs till för personer boende i kommungrupp 1–4 och att gränsen för reseavdraget parallellt sänks till för övriga kommuner. Reformen beräknas sammantaget, genom påverkan på bland annat inkomsttitel , stärka den konsoliderade offentliga sektorns finanser med 2016.