mot · H3021430 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att skapa en bättre infrastruktur i och tillkännager detta för regeringen. (, och ) är strategiskt placerat mellan tre nordiska huvudstäder. Detta ger stor utvecklingspotential. Här bor och verkar över 2,2 miljoner människor och området är känt för handel, industri och internationella utbyten. står för en fjärdedel av landets transporter och är det område i där godsflödet är som tätast. Näringslivets transportråd har som riksangelägenheter pekat ut godsstråket genom Bergslagen, investeringar för ökad bärighet och kapacitet på väster om och dubbelspår på till hamn. I nationella plan –2025 vill man tidigarelägga åtgärder som ökar tillgängligheten, kapaciteten och framkomligheten i centrala godsstråk för näringslivets transporter. Det understryks här att näringslivets transportråds bedömning sammanfaller med den prioritering som socialdemokrater i också gör. är ur sysselsättningsperspektiv landets viktigaste industriregion. blandar fordonsindustri, tung verkstadsindustri, medicinteknisk industri, läkemedelsindustri, it-industri, massa- och pappersindustri, textil- och konfektionsindustri, livsmedelsindustri, trä- och möbelindustri med jord- och skogsbruk och besöksnäring. Lågkonjunkturen med början 2008–2009 slog särskilt hårt mot . Främst fordonsindustrin och verkstadsindustrin har drabbats men precis som i övriga landet har även tjänstebranschen påverkats negativt. Det värsta är förmodligen över men det behövs ändå åtgärder för att stärka regionens konkurrenskraft, inte minst genom investeringar i infrastrukturen. I lågkonjunktur, då enskilda orter kan drabbas mycket hårt av företagsnedläggningar, är det särskilt angeläget att underlätta arbetspendling. En utbyggd infrastruktur leder till en regionförstoring med ett större och mer varierat näringsliv. måste en hållbar utveckling vara en självklar utgångspunkt när vi diskuterar morgondagens infrastruktursatsningar. Som alltid så överstiger behoven av ny infrastruktur de ekonomiska medel som finns att tillgå. Enligt senaste prognoser kommer godstransportvolymerna öka mycket kraftigt i . jämfört med , godstrafiken på järnväg med Mot denna bakgrund måste investeringarna i infrastruktur öka. Vår inställning är att staten ska fortsätta att ha huvudansvaret för finansiering av statliga och regionala vägar och järnvägar. Men om det kan leda till snabbare genomförande och till lägre kostnader så anser vi att det är rimligt att överväga nya former av finansiering av infrastruktur. Det kan gälla samverkan med det regionala näringslivet och att använda . Vi är även positiva till olika former av trängselskatt eller banavgifter när medlen återinvesteras i kollektivtrafiken eller andra projekt som skapar långsiktigt hållbara transportlösningar. Vi tycker också det är rimligt att i större grad än lånefinansiera ny infrastruktur via Riksgälden. Det innebär att kapitalutgifterna i stället för att bokföras i sin helhet fördelas under investeringens ekonomiska livslängd. Kapitalutgifterna på investeringen i form av amorteringar och räntor finansieras därmed löpande med anslag. Alla projekt måste dock vägas mot de nationella prioriteringarna, och de projekt som ger störst effekt på sysselsättningen ska särskilt prioriteras. är det förstås viktigt att staten långsiktigt kan bära de utgifter som kostnaderna för samtliga tagna lån betingar. Vi anser att nya former för gemensamma finansieringar när infrastrukturprojekt sträcker sig över nationsgränser skall undersökas. Det kan krävas både specifika och okonventionella lösningar så att den svenska infrastrukturen på ett bättre sätt klarar de gränsöverskridande transporterna. Trots det västsvenska infrastrukturpaketet, och trots tidigare beslutad närtidssatsning på infrastrukturen, är behovet fortfarande stort av väg- och järnvägsinvesteringar i . Det handlar bl.a. om investeringar i E6, E18, E20 och E45 samt riksvägarna 40, 44, 61, 62 och 63. För att öka möjligheterna att flytta transporter från vägarna till mer miljövänliga transporter på järnväg krävs flera satsningar. Triangeln ––behöver förstärkas. fungerar som en av största export- och importhamnar. Behovet av handel med världen blir allt större för där 2,5 miljoner människor bor. hamn är för precis som för ett avgörande godsnav. av den svenska utrikeshandeln passerar hamn. Vi vill att byggandet av den fjärde och sista etappen på i påbörjas. byggs dubbelspår på på tre av fyra etapper. Den sista etappen dubbelspår är ett viktigt projekt som gynnar export, nyindustrialisering och sysselsättning i . Det finns ett stort behov av att förbättra järnvägstrafiken mellan och , liksom mellan och . Cirka 30 000 svenskar arbetspendlar till , besöksnäringen växer, och är i sig en expansiv region. Totalt är det fler som arbetspendlar mellan och än vad det är som arbetspendlar mellan och . går huvuddelen av allt gods till på . Trots utbyggnad till motorväg tätnar trafiken allt mer. Vi vill därför att det skyndsamt startas en utredning för komplett dubbelspår mellan och (sträckan och Kornsjö). Vi vill också se över hur järnvägstrafiken mellan och kan utvecklas. Västra stambanan är en viktig förutsättning för både godstransporter till hamn och persontransporter. Där handlar det framför allt om att få bort flaskhalsen genom och se till att kapaciteten förbättras genom att bygga ut Västra stambanan med fyrspår hela vägen till . Snabbare resor med fordrar att en tunnel under byggs möjligt. Det är av största vikt att tågtrafiken effektivt sammanbinder de stambanor som finns i västra och centrala delarna av . En sammanhållen kollektivtrafik förutsätter goda omstigningsmöjligheter mellan olika trafikslag och mellan lokal- och rikstrafik. Därför är det viktigt att utveckla resecentrum för effektiva resor för invånarna. För att förverkliga målet om höghastighetsjärnväg mellan , och via behöver en komplett järnvägsutredning genomföras. En järnvägsutredning krävs för att kunna anta en plan för byggstart. Som ett första steg i att förverkliga Götalandsbanan vill vi att järnväg för snabbtåg mellan och via flygplats byggs. En satsning på en ny höghastighetsbana mellan och är klimatsmart och framtidsinriktat men får inte ställas mot den viktiga upprustningen av den befintliga Västra stambanan. En utbyggnad av till fyrfältsväg hela sträckan mellan och är avgörande för industrins utveckling för flödet till och från Bergslagen, för och för kommunerna i delregion . farligaste väg måste bli säkrare och mer framkomlig. är hastigheten på denna delvis nedsatt , vilket självklart är oacceptabelt för ett av landets viktigaste transportstråk. Trafiken på mellan och liksom mellan och ökar och prognoserna visar på att problematiken kommer att förvärras. Det värmländska vägnätet håller låg standard och bristen på infrastruktur är ett stort problem både för medborgare och för näringslivet. Över 6 000 värmlänningar pendlar till . är en av de mest exportberoende regionerna i och utbytet mellan och är stort och är en viktig marknad som skapar arbetstillfällen. Trafiksäkerheten för E18 genom behöver särskilt ses över. Riksvägarna 61, 62 och 63 i skall bli mötesfria. Fordonsindustrin i är en idealisk testregion för att utveckla världens bästa transportsystem. Förutom investeringar i vägar och järnvägar vill vi också genomföra stora satsningar i kombicentraler och intelligent infrastruktur. Målsättningen måste vara att snabbt införa och testa ny teknik för att se hur den kan effektivisera transporterna. har i sin kapacitetsutredning konstaterat att sjöfarten har kapacitet att avlasta övriga trafikslag. Ett avgörande problem för att sjöfarten ska kunna öka är att man kommer tillrätta med utsläppen från fartygen. Svaveldirektivet ska vara infört , vilket ställer stora krav på rederierna att med ny teknik göra båtarna miljömässigt acceptabla. Regeringen kan medverka genom ett omfattande omställningsstöd till sjöfarten. Det kan skapa nya jobb i som det blir renare fartyg. Men på kort sikt kommer transportkostnaderna att öka avsevärt. Farledsavgifterna måste mot denna bakgrund ses över. verksamhet finansieras genom farledsavgifter. Isbrytarna som i huvudsak går i finansieras av sjöfarten. Vi anser att dessa kostnader borde belasta statsbudgeten och på det viset skapa utrymme för den svenska sjöfarten att expandera. Men det förutsätter också att tonnageskatt för sjöfarten införs . körs enbart bulk på . Ska kunna ta container är Inland Water Ways, IWW, en nödvändighet. Om och utpekades som inre vattenvägar i (vilket de numera är i TEN:s inre vattenvägar) kan det ha betydelse för att få EU-bidrag vid ombyggnad av slussar till 2030. har inom sina traditionella näringsgrenar som pappers- och massaindustrin samt stål- och verkstadsindustrin varit framgångsrikt. Dessa industrier är stora arbetsgivare, vilket gör det extra viktigt med satsningar på Vänersjöfarten för att inte exporten ska drabbas av flaskhalsar i transportsystemen. har en stor potential med närheten till havet, den strategiskt viktiga Göteborgshamnen och vattenvägen via upp till . fungerar som aorta och Vänersjöfarten behöver säkras. Regeringen måste därför ge besked om att slussarna i kommer att ersättas när deras ekonomiska livslängd är slut . I är man helt beroende av fungerande nät med höga hastigheter för tillväxten i gles- och landsbygd, för jobben, tryggheten och inom utbildningssektorn. Tillgång till bredband och internettjänster är i dagens samhälle lika viktigt som annan form av infrastruktur, såsom el och transporter. Oavsett om man bor i flerfamiljshus, radhus, villa eller i en fastighet på landsbygden. Hög hastighet är helt avgörande för såväl privatpersoner, turister, hushåll som företag. finns märkbara brister i mobiltäckningen. hade länge en ledande position när det handlar om utbyggnad av en digital infrastruktur, men tyvärr har utbyggnadstakten kommit av sig. För dem som arbetar ute i skog, mark och längs kusterna är detta ett arbetsmiljöproblem och det skapar även svårigheter för friluftsliv och besöksnäring. Oroväckande tecken på att telekomregleringen fungerar dåligt märks och det skapar osäkerhet för operatörerna, vilket kan bromsa investeringar i ny kapacitet. Dessutom är det för ett mål när det gäller mobilt internet. 4G måste naturligtvis vara öppet och tillgängligt när de nya licenserna delas ut. Att anlägga bra cykelvägar längs våra större vägar för att erbjuda ett framtidsinriktat och klimatsmart alternativ till biltrafik är bra. Är cykelbanorna säkra med planskilda korsningar och upplysta passager och finns utmed större vägstråk väljer många att cykla trots att de kanske har ganska långt till jobb eller utbildning.