mot · H3023218 · 2015-10-06 00:00:00 — kan också bli till hjälp för att sälja Gripen till fler länder. Alla grannländer utom och är medlemmar i . Detta gör att ett nära samarbete mellan de nordiska Natoländerna och inte är helt enkelt. Ett utökat nordiskt försvarssamarbete i fred sparar resurser men ger också möjlighet till bra övningar. försvar är i huvudsak inriktat på att försvara och havsområdena med omfattande energitillgångar. Detta gör att man primärt satsar på marinen och flygvapnet. satsar av BNP på försvaret och anslaget ökar. har övergett tanken på att ha ett allsidigt försvar utan vill, genom att vara en mycket lojal Natomedlem, försäkra sig om stöd från Nato istället. De relativt stora offren i den danska ISAF-insatsen är exempel på detta. Man satsar bara på ett par förmågor samt en stor förmåga till internationella fredsoperationer. Till detta kommer att man tvingas lägga resurser på marinenheter som kan skydda danska intressen på . satsar av BNP på försvaret. har kvar ett omfattande territorialförsvar baserat på värnplikt. Landet genomför nu en kraftig reduktion av numerären både för att ha råd med omfattande materielinköp samt som konsekvens av neddragningar i försvarsbudgeten pga. den ekonomiska krisen. är mycket intresserat av nordiskt försvarssamarbete och är neutralt. satsar av BNP på försvaret. har huvudsakligen inriktat sig på internationella insatser men håller nu på att stärka territorialförsvaret. satsar , och av BNP på sina respektiver försvarsmakter. och har dock beslutat att höja anslagen till av BNP. Alla baltiska länder är intresserade av ett nära försvarssamarbete med . Det är klart att våra baltiska grannländer inte tar nuvarande solidaritetsförklaring på allvar och att inte har några reella resurser att påverka förloppet av en kris i . Detta är ett allvarligt problem för den hittillsvarande säkerhetspolitiska inriktningen och kräver antingen en anpassning av politiken till våra faktiskt existerande resurser eller – vilket vi föredrar – en betydande resurstillförsel till det svenska försvaret. Det första vi kunde göra för att reellt hjälpa balterna är att befästa . satsar rejält på att bibehålla ett starkt territorialförsvar, ha nära relationer till och de centraleuropeiska grannländerna. satsar av BNP på försvaret. har haft ett av starkaste konventionella försvar. genomförs dock omfattande neddragningar i försvaret som i stort sett eliminerar förmåga att hjälpa andra länder i med deras territorialförsvar. satsar av BNP på försvaret. 3.20 Förutsättningar för nordiska försvarsmakternas samarbete betraktar som, i fallande ordning, en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. Vi vill, i likhet med vad som fördes fram i Stoltenbergrapporten , öka det nordiska samarbetet inom en rad frågor på försvars- och säkerhetsområdet. Vi ser uppenbara förtjänster i att de nordiska länderna tar ett gemensamt ansvar för regionens säkerhet, i likhet med vad som länge planerades under det era. Soldaternas offervilja är naturligt störst när det gäller det egna landet, men även beredskapen att offra sig för ett nordiskt broderland är stor. Det nordiska försvarssamarbetet bör därför drivas så långt som möjligt. Av dessa skäl välkomnar vi att de nordiska länderna lanserade Nordefcosamarbetet 2009. Vi anser dock att det inte har gjorts tillräckligt mycket konkret för att uppnå ett fördjupat försvarssamarbete i linje med de förslag som finns i Stoltenbergrapporten, och vi vill se ökade insatser i det nordiska försvarssamarbetet för att uppnå sådana resultat. och kommer att vara Natoanslutna, och och kommer att vara icke Natoanslutna. Det är viktigt att ett realistiskt uppbyggt nordiskt samarbete på detta område tar hänsyn till dessa förutsättningar. Ett övergripande strukturellt problem för nordiskt samarbete på detta område är att det är splittrat mellan olika avtal och strukturer. Detta är enligt vår mening suboptimalt. För att kunna uppnå ett effektivt och fördjupat nordiskt samarbete bör avtalen samordnas i en gemensam struktur. Det nordiska försvarssamarbetet bör formaliseras för att kunna fortsätta att fördjupas. försvarspolitik ska fokusera på försvaret av . Genom att stärka vårt eget försvar, genom att fullt ut verka för en allians med och genom partnerskapet för fred med Nato tar sitt säkerhetspolitiska ansvar. ska inte utlova ensidiga solidaritetsgarantier eller garantier utan tydligt innehåll. Ett starkt försvar på är inte bara en svensk angelägenhet utan även en baltisk angelägenhet eftersom en militär bas på i fel händer är ett hot mot hela säkerhet. Försvarssamarbete i fred och försvarssamverkan i krig skiljer sig markant åt. Försvarssamarbete i fred höjer inte tröskeleffekten i sig, men sparar pengar och ger bättre övningsmöjligheter vilket leder till ökad förmåga hos deltagande förband. Gemensam luftläges- och havslägesbild, gemensam isbrytarkapacitet i arktiska förhållanden, gemensamma transportplan (som är landsdedikerade i krig) och gemensamma satellitsystem är exempel på omedelbara samordningsfördelar. försvarssamarbete i fred bör inrikta sig på nordiska länder i första hand, baltiska länder i andra hand och de länder som vi har materielsamarbeten med i tredje hand. Försvarsallianser syftande till förbund i krig måste signeras mellan stater. vill att ska verka för en försvarsallians mellan och med målsättningen att skapa ett gemensamt försvar. Tempot för dettas genomförande gynnas av en tidsplan. förespråkar att avstår från medlemskap i . Vi ifrågasätter inte att Nato gjort bra saker. Nato och kapprustade exempelvis till randen av nationell konkurs i . Detta faktum och relation till Nato är dock två olika frågor. och var under inte med i Nato, men var väl rustade och utgjorde en starkt försvarad zon med relativ avspänning. Så kan det fortsätta att vara. Det finns flera skäl för att inte ska vara medlem i Nato. ► Ett avspänningsskäl: Med ett starkt svenskt försvar – helst i allians med - utgör ett som står fritt från stormaktsallianserna en stabiliserande faktor i ett strategiskt geografiskt område. ► Ett politiskt skäl: Vi riskerar inte att dras in djupt i konflikter som inte rör oss. ► Ett tillräcklighetsskäl: Vi kan höja försvarsanslaget och, med eller utan , skapa en egen relevant tröskeleffekt. 4 Direktiv till Försvarsmakten Tilldelad ekonomi kontra militär förmåga kan regleras på två sätt. Alternativ 1: Försvarsanslaget är bestämt och målen (försvarsförmågan) anpassas efter detta. Alternativ 2: Målen (försvarsförmågan) är bestämda och försvarsanslaget anpassas efter detta. I råder alternativ 1. anser att alternativ 2 bör gälla. I det försämrade säkerhetsläget som råder i så kan vi inte spara bort vissa militära förmågor. Det är regering och riksdag som har ansvaret för rikets mål, prioriteringar och när/om de militära medlen skall användas. Regering och riksdag avdelar medel och resurser samt gör prioriteringar, beslutar om Försvarsmaktens kvantitet och rikets strategi. Försvarsmakten har ansvaret för militär strategi och taktik samt genomförande av operationer. skall med alla till buds stående medel slå vakt om vår nationella integritet och vårt demokratiska samhällssystem. Försvarsmaktens viktigaste del i detta är att kunna möta, hejda och avgöra alla former av intrång från främmande stridskrafter. a) Avvisa främmande stridskrafter som kränker svenskt territorium. b) Avgöra mot främmande stridskrafter som tränger in på svenskt territorium, varvid Försvarsmakten skall kunna möta militära intrång i hela landet, hejda dito i flera riktningar och avgöra i två riktningar . c) Skydda den svenska ekonomiska zonen, den samhällsviktiga infrastrukturen samt sjö- och luftfart inom svenskt territorium. Kontrollera rörelser i luften eller till sjöss inom svenskt territorium. d) Vidmakthålla aktuell försvarsplanering för skydd av alla strategiska resurser. e) Optimera en försvarsallians mellan och om den kommer till stånd. f) Frigöra resurser och skapa bra övningar genom försvarssamarbete i fred med alla nordiska länder. g) Stödja andra myndigheter i fred och/eller kris. h) Stödja svensk utrikespolitik vid gemensamma EU- eller FN-missioner utrikes. Målet för det civila försvaret ska vara: a) civilbefolkningen. b) Säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna. c) Stärka Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. 4.1 Regeringens verksamhet vid höjd beredskap och kris Regeringen leder krishantering på nationell nivå. Den nationella krisledningen måste vara redundant och inte kunna slås ut för lätt. Den fasta tjänstemannastab som är knuten till krisledningen ska vara väl samövad med regeringen. MSB läggs ner och denna myndighets forskningsdelar överförs till (). Därefter upprättas en civilförsvarsmyndighet med civil överbefälhavare. SOS Alarm inkorporeras i denna civilförsvarsmyndighet. 5.1 Villkoren för internationella insatser/militärt bistånd anser att fredsbevarande och fredsskapande insatser kan vara viktiga för att stoppa och förhindra mänskliga katastrofer. Militära aktioner i främmande land är alltid en svår rättslig fråga. Därtill har ofta parterna i de konflikter vi ska motverka olika verklighets- och historiesyn, vilket ställer krav på grundlig analys innan beslut om insats tas. En förutsättning bör vara att insatserna sker med FN-mandat. Den internationella tjänstgöringen ska vara frivillig. Alla soldater ska få utbildning i lokala sedvänjor och könsroller rörande det land de skall tjänstgöra i. Gendercentrum läggs ned då dess kompetens inte behövs för ett fullgörande av tjänsten. Samverkan mellan militära och civila insatser utgör ofta en nödvändighet för permanenta framgångar vid utlandsoperationer. Utlandsstyrkan ska ha en mindre summa att använda till nytta för lokalbefolkningen i de områden där vi verkar för att visa att våra soldater är vänner (force protection) och därigenom skydda våra soldater och gynna dialogen med det lokala civila samhället. När utsattes för terrorism förklarade amerikanerna krig mot terror och tog sig rätten att anfalla och . Utsatt för upprepad svårt drabbande terrorism kan troligen de flesta länder välja att försvara sig globalt. bör dock inte utan utomordentligt starka skäl medverka i den typen av krigföring. Vi motsätter oss även att aktivt tar ställning på en sida i regelrätta inbördeskrig där inga parter står för grundläggande demokratiska värden. Vår utgångspunkt är att den svenska hjälpen i drabbade områden huvudsakligen ska vara humanitär eller fredsbevarande. När Nato väljer strategi i de insatser som de leder har vi ingen möjlighet att påverka. Natoledda fredsinsatser har ofta tveksam motivering och inte sällan misslyckas relationerna med den civila befolkningen. FN har tyvärr inte resurser att leda större operationer än cirka 20 000 soldater och för att slippa bekosta en dubblerande förmåga så vill de flesta Natoländerna att Nato leder de större internationella fredsoperationerna. ser gärna att FN: s förmåga att leda militära operationer ökas till omfång och kvalitet. 5.2 Specifika internationella insatser Nato:s insats i , där man i praktiken tog ställning för ena sidan i ett inbördeskrig, byggde på bristande kunskap och analys av interna förhållanden. FN-mandatet som gav rätt att ta ned allt stridsflyg överskreds och istället nedkämpades Gaddafis regim. Det är oklart vem som ska lösa eftervården med marktrupp. Vapen från Gaddafiregimens förråd har spritts till islamister och ett kriminellt kaos råder i landet. Flyktingsmugglarna driver läger. Svenska flygvapnet med Gripen löste emellertid sina spaningsuppgifter storartat. I hotar pirater vår och andras handelsflottor och varuflöden. har deltagit i EU:s insatser utanför , operation . stödjer att svenska enheter ger fortsatt bidrag till Operation . Militär personal på svenskregistrerade handelsfartyg ska inte tillåtas. Redare kan redan nu anskaffa vapen och vaktmanskap. Situationen i förblir högst osäker. Islamisterna har för tillfället tryckts undan, men finns sannolikt kvar i bakgrunden. Läget företer påtagliga likheter med läget i . deltar med rådgivare i insatsen mot i norra . Ett problem för insatsen är att den irakiska armén har svårt att ta mark och att den allierade shiamilisen skapar egna MR-problem. 5.3 Dimensionering av existensförsvaret Existensförsvaret bygger på en deklarerad folkvilja att ska vara en självständig och fri nation samt på en försvarsmakt som på ett trovärdigt sätt kan hävda förmåga att skydda landet genom ett organiserat totalförsvar som inkluderar civila komponenter i samverkan. Totalförsvaret ska ha en yta, skalförsvaret, och ett djup, invasionsförsvaret. bör efter en förstärkning av försvaret ha ett balanserat försvar med sådan styrka och sammansättning att det skapar en så hög tröskeleffekt att detta i det längsta avhåller en presumtiv angripare från anfall. Ett sådant försvar bör också ha en sådan styrka att det kan föra ett uthålligt och strategiskt defensivt försvar av svenskt territorium. En avancerad motståndare som attackerar förväntas använda fjärrstridsmedel med god precision, specialförband, cyberförmåga, obemannade system, rymdförmåga och avancerad informationsförmåga som stöd för främmande styrkor som tränger in i riket. Det moderna militära försvaret är därför beroende av högteknologiska system men också av folkets försvarsvilja och den enskilde soldatens mod och beslutsamhet. En stärkt försvarsvilja och en förankring av försvaret hos folket uppnås främst genom värnpliktsutbildning och starka frivilligorganisationer. Försvarsberedningens försvarsrapport förutsätter att det civila försvaret bara klarar sig 5–. Det militära försvaret kan inte fungera utan det civila försvaret. Vår dåliga uthållighet i krig är en brist som sänder obehagliga svaghetssignaler till omvärlden. Enligt vår mening bör totalförsvar kunna hantera att försvara uthålligt över . I försvaret av landet så är avancerade stridskrafter med vilket här avses tillräckliga mängder av markstridsförband, avancerat luftvärn, kvalificerat stridsflyg, kryssnings- och sjömålsrobotar, ytfartyg, ubåtar och skydd av egna ledningsstrukturer det avgörande. Detta är kostsamt, men utan korrekt och tillräcklig materiel uppnås ingen tröskeleffekt. Den dagsaktuella hotbilden är inte den viktigaste utgångspunkten när vi bedömer vårt behov av militärt försvar. och den nära framtiden måste därför vara föremål för ständig krigsplanläggning av Försvarsmakten, där faktiska styrkeförhållanden och värsta-falls-scenarier är underlag. Vi kan inte bortse ifrån hur har återbyggt sin militära förmåga. Vi kan inte heller bortse från risken med en kinesisk-rysk militärallians, vilken skulle möjliggöra för att ytterligare stärka sitt västra militärdistrikt. 5.4 Försvarets geografiska indelning Vi bedömer att den gamla militära strukturen var till bra stöd för beslutsfattande och samordning på olika nivåer. En ny struktur av detta slag bör upprättas, men uppdaterad för nya villkor och miljöer. Nedan följer ett exempel som kan väcka till diskussion. indelas i åtta militärområden (). I vardera baseras en mekaniserad brigad, i dock en stadsskyttebrigad. områden delas i fyra delar: Marinkommando Ost, Syd och Väst och . I vardera baseras en marinbas och en reducerad amfibiebrigad. Undantag: I Marinkommando Ost baseras två reducerade amfibiebrigader och i Marinkommando ingen marinbas utan endast ett marindetachement. Varje militärområde delas i ett antal försvarsområden (FO). Varje FO sammanfaller med ett län enligt länsindelningen som den var innan senaste sammanslagningen –1998. Undantag: är 3 st FO, är 2 st FO, är 3 st FO och och är 2 st FO. Antalet FO är därmed 30. I vardera FO baseras minst en territorialarmébataljon, minst en lokalförsvarsbataljon och en avdelning särskild beredskapspolis. Varje FO delas i två eller flera närskyddsområden (NO) Militära och civila befälhavare ska ha kontakt på alla nivåer: Hela riket, , FO och NO. Lokalförsvarsbataljonerna bemannas av de i fältarméns personalreserv som ligger på tur. Lokalförsvarsbataljon är ett lätt infanteri. Strategisk tillförsel av tyngre system kan förekomma. Lokalförsvarsbataljonerna ska ha repetitionsmöte . Bataljonsledning, kompanibefäl och plutonsbefäl är anställd personal, övriga är värnpliktiga. skapas de första lokalförsvarsbataljonerna, då de första soldaterna utmönstras från fältarmén. genereras sedan 5 lokalförsvarsbataljoner. väntas alla lokalförsvarsbataljoner vara bemannade. Lokalförsvarsbataljonerna är underställda territorialbataljonchefen. Veteransoldatpolitiken ska vara sådan att stort stöd ges till dem som verkat i internationell tjänst. Stödet ska omfatta de anhöriga. Medaljer och utmärkelser ska symbolisera olika beundransvärda och viktiga bedrifter samt de stora offer som gjorts för världsfreden och för undvikandet av mänskliga katastrofer. Den ska vara minnesdag för svenska veteraner; att välja gör det lättare för veteraner och deras anhörig att delta. SD bör verka för ett inrättande av veterancenter där ansvariga för veteranfrågor i Försvarsmakten tjänstgör. Där skall finnas utbildad personal som kan hjälpa veteraner med administrativa frågor och kontakt med olika myndigheter, till exempel vid ersättning efter skada eller sjukdom i tjänsten. Där bör även finnas sjukvårdspersonal som kan ge stöd och en första bedömning av veteraner som är i behov av någon typ av vård – fysisk som psykisk – efter hemkomst, för att därefter remittera veteraner rätt. Försvarsmakten ska ansvara för kontakt och remittering till psykologer/läkare samt även upprätta kontakter med eventuella arbetsgivare och ansvara för dialog med arbetsgivaren om soldaten medger detta. Försvarsmakten skall även arrangera återträffar med vissa valbara aktiviteter osv. Det bör även inrättas någon form av allmän positiv särbehandling i någon form för veteraner, till exempel viss skattebefrielse eller avgiftsfria kommunala resor. SD vill se ett inrättande av en tilläggspension i form av en veteranpension ämnad svenska medborgare som gjort utlandstjänst. Centralt för försvarets värdegrund är att en försvarsanställd aldrig ska ifrågasättas av försvaret på ett sätt så att grundlagen eller de mänskliga rättigheterna åsidosätts, särskilt i fråga om yttrande- och åsiktsfriheten. Detta gäller på den anställdes fritid såväl som i tjänsten. Försvarets finansiering och materielförsörjning var försvarets andel av BNP för att sedan sjunka till dagens . De minskade försvarsanslagen och stora omställningskostnader i kombination med en ensidig inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas. Hela försvarsgrenar hotas av systemkollaps inom . För att garantera rikets säkerhet måste nedrustningspolitiken få ett slut. Länderna i vår närhet har försvarsanslag av BNP eller har beslutat att skaffa det. försvarsanslag däremot fortsätter att sjunka. Innan anslagsökningen verkligen kan skapa en utbyggnad av försvarets mål måste vissa befintliga underskott elimineras. Ett mindre underskott i finansieringen av nya måste elimineras men även underskottet om 50 miljarder i den 10-åriga investeringsplanen som överbefälhavaren tydligt pekat på. budgeterar och framåt för att täcka hela Gripenunderskottet genom en ökning av materielanslaget med /år. och framåt budgeterar även för att täcka hålet i investeringsplanen för IO 14 genom en ökning av anslaget Anskaffning av materiel och anslaget Vidmakthållande av materiel med . Utöver att täcka dessa underskott satsar ytterligare mer på materiel varvid nödvändiga offensiva satsningar kan göras och investeringsbudgeten rejält ökas. En höjning av materielanslaget gynnar svensk teknikdrivande industri och ökar sysselsättning. Natostandard för nya materielsystem är givet för exporterande försvarsindustrier, och däri finns inget risktagande för . Däremot behöver inte alla äldre befintliga materielsystem Natoanpassas. anser att regeringens information till om försvarets ekonomi bör vara mer övergripande och ge en helhetsbild utan att för den skull röja sekretessen. De olika objekten bör ha sina livscykelkostnader beräknade. Frivilligorganisationerna bör ha ett eget anslag. Dessa organisationer har skapats med personligt engagemang och det engagemanget utvecklas bäst om de fortsätter som herrar i eget hus. Frivilligorganisationerna är viktiga, de kompletterar Försvarsmakten och hjälper till med folkförankringen. Högskolorna bör söka integrering med frivilligorganisationerna. Möjligheten för skattelättnader för frivilligpersonal bör prövas, alternativt att dessa får igen en del av sina utlägg via pension. Genom att frivilligorganisationernas övningar integreras mer i civilsamhället syns de mer för befolkningen. (FSU) resulterade i flera stora åtgärdsförslag. Om förslagen hade genomförts hade inte Försvarsmakten kunnat lösa sina uppgifter enligt förordningen 2009:1204 om självständigt upprätthållande och utvecklande av militärt försvar. FSU tycktes utpeka den väpnande striden som Försvarsmaktens enda egna verksamhet och resten skulle lämnas till marknaden. Problemet är att den väpnade striden kräver ständigt närvarande logistik. beställer Försvarsmakten en produkt i taget från . Detta föregås av en noggrann långsiktig planering. I FSU föreslogs att istället skulle hyra ut materiel till Försvarsmakten. Försvarsmakten skulle därmed förlora flexibilitet och skulle istället för att fördela egna anslag för att nå operativa mål få lämna förslag till FMV som FMV inte behöver ta hänsyn till. FSU:s förslag genomfördes inte i sin helhet utan bara till viss del. Omställningskostnaderna som uppstår när ett större antal anställda ska flyttas från Försvarsmakten till vägs inte upp av tydliga rationaliseringar. Däremot finns det vinster med att teknisk dubblering mellan staten och försvarsindustrin rationaliseras. försvarsindustrier och Försvarsmaktens stödresurser är precis som i andra länder fortfarande viktiga komponenter i säkerhets- och försvarspolitiken. Värt att notera är att de svenska försvarsmaterielsystemen internationellt sett har hållit hög kvalitet och är billiga. FMV lider av de ständigt kommande sparbetingen och omorganisationerna. FMV:s roll bör inte bara vara statisk. Den bör även rymma utveckling och därför också medel för egen utveckling. har lämnat svidande kritik mot alliansregeringens (–2014) hantering av besparingarna som beslutades inom ramen för den s.k. genomförandegruppen. Inte nog med att de besparingar som beslutades i hög grad är att beteckna som ambitionssänkningar snarare än effektiviseringar (vilket var vad som förespeglades när Genomförandegruppen beslutades i budgetpropositionen 2008) utan det är också så att de åtgärder som föreslogs av Genomförandegruppen i hög grad var ineffektiva och ekonomiskt tveksamma. Utöver detta gör det faktum att gruppens arbete ägde rum på informell basis att det blir omöjligt att i efterhand granska besluten. Det finns inget beslut om formell tillsättning av Genomförandegruppen, inga bevarade direktiv för dess arbete, dess korrespondens har inte diarieförts och slutrapporten är hemligstämplad. Av allt att döma verkar inte ens Försvarsmakten ha fått se slutrapporten. 6.6 Basering av förband Fredsbasering av militära förband bör ske till stadsregioner och större befolkningsorter samt . Tyvärr har urbaniseringen gått så långt att förbandsbaseringen inte kan nyttjas som regionalpolitik längre. Förbandsflytt bör undvikas och prövas endast som sista utväg därför att vid förbandsflytt följer inte all viktig personal med och svårersättbar nyckelkompetens riskerar att förloras. har tyvärr många av de svenska försvarsindustrierna utländska ägare, men fortfarande har det stor ekonomisk betydelse för att industrierna utvecklar och producerar materiel i landet. För ett land som inte självt kan producera försvarsmateriel blir inköpet av försvarsmateriel utifrån väldigt dyrt.