mot · H3023043 · 2015-10-06 00:00:00 — finns det rapporter om att flera bostadsprojekt inte hade blivit av utan presumtionshyror. För att ytterligare stimulera nybyggnation av hyresrätter bör möjligheten att förlänga tidsgränsen för presumtionshyrorna införas. Även möjligheten att, inom ramen för de förhandlingar som sätter presumtionshyrorna, lättare kunna justera presumtionshyrorna, exempelvis genom en indexering, för att bättre fånga en ökande attraktivitet i nybyggt område bör ses över. Detta kan öka lönsamheten i investeringskalkylerna och därmed ge utrymme för att fler hyresrätter byggs. vill dessutom ytterligare se över möjligheten att förenkla att hyra ut bostad i andra hand i syfte att bättre kunna använda det befintliga bostadsbeståndet. En trygg välfärd och en bättre sammanhållning Stärkt sammanhållning och en trygg välfärd Varje enskild människa är den viktigaste utgångspunkten för politik och vårt samhällsengagemang. Hälso- och sjukvård, äldreomsorg och socialtjänst ska finansieras gemensamt, rättvist och solidariskt. Den ska ges efter behov, vara tillgänglig, erbjuda valfrihet och vara av hög kvalitet för alla oavsett var i landet man bor. Det ska vara ordning och reda i välfärden och varje skattekrona ska användas omsorgsfullt. Det krävs god insyn, tillsyn och tydliga krav. Vårt tydliga fokus ska vara på kvalitet i form av dels höga resultat, dels upplevd kvalitet av patienter och brukare. Det skapar förutsättningar för en trygg välfärd och bättre sammanhållning. En hälso- och sjukvård av hög kvalitet i rätt tid Svensk vård och omsorg uppvisar i ett internationellt perspektiv goda resultat. finns fortfarande brister. Långa väntetider och otillräcklig tillgänglighet är fortfarande ett problem i delar av vården. Fördelningen av resurser mellan dem som har större och dem som har mindre behov fungerar inte optimalt. Brist på kompetens i vissa vårdyrken, till exempel sjuksköterskor, är vanligt i stora delar av landet. Vården är fortfarande inte jämlik: finns det oacceptabla skillnader gällande såväl kvalitet och kontinuitet som väntetider. Trots att väntetiderna sjunkit betydligt i den svenska vården finns fortfarande stora, och ibland livsavgörande, skillnader inom landet. Väntetiderna för lungcancer är ett exempel där variationerna kan vara livsavgörande. I landsting var väntetiden från remiss till beslut om behandling nära så lång som i landsting som hade bäst utfall. Det handlar om i väntetid. Detta är helt oacceptabla skillnader. Ingen ska behöva vänta på behandling så länge att det riskerar att bli livsavgörande. Byråkrati och administration, kommun- eller landstingsgränser ska inte få hindra den enskilde att få vård av hög kvalitet i rätt tid. Om vi löser utmaningen gällande väntetiderna är vården i internationell toppklass, enligt Euro Health Consumer Index 2014. Läget har tydligt förbättrats bl.a. genom riktade satsningar. väntade var fjärde patient på en operation i specialistvården, hade motsvarande drygt var åttonde patient en så lång väntetid. Men mer behöver göras. Det är oroande att regeringen inte verkar ta dessa utmaningar om väntetider, tillgänglighet och kvalitet på allvar. Regeringen har tillsammans med skrotat kömiljarden och omvandlat den till ett generellt statsstöd till landstingen utan några krav på prestation eller minskning av väntetiderna. Att staten rakt av finansierar landstingens verksamhet, utan något fokus på kvalitetshöjningar, riskerar att leda till att landstingen omprioriterar sina egna resurser och att stödet därmed har mycket små effekter på vårdens kvalitet och tillgänglighet. Därtill fortsätter man att försvåra för patienterna att fritt få välja vårdgivare. Det betyder att möjligheten att själv välja vårdcentral kraftigt försämras. Följden av förslaget riskerar att bli nedlagda vårdcentraler, försämrad kvalitet, minskad tillgänglighet och begränsad valfrihet. står för en annan politik. Vi sätter patienten först. Kvalitet, tillgänglighet och valfrihet är ledorden för de förslag som presenteras i budgetmotionen. En utvecklad prestationsbunden vårdgaranti Trots kortare köer är det alltför många som fortfarande upplever att det kan vara svårt att komma i kontakt med sjukvården. Vissa landsting klarar inte heller kraven i den nationella vårdgarantin och det är stora skillnader mellan landstingen. Medan väntetiderna i vården har kortats väsentligt är bristande samordning och samverkan inom och mellan vårdgivare ett problem i dagens hälso- och sjukvård. Därför behöver den prestationsbaserade vårdgarantin utvecklas, bl.a. vad gäller tidsgränser och för att omfatta hela vårdkedjan. föreslår därför att den prestationsbundna vårdgarantin utvecklas med tydligt fokus på att korta väntetider och öka tillgängligheten i hälso- och sjukvården. Förutom att fortsatt främja tillgänglighet och korta köer ska den också öka huvudmännens förutsättningar och drivkrafter att skapa mer sammanhållna vårdkedjor och öka vårdgivarnas helhetsansvar för patienten. Därtill bör patientlagen och patientsäkerhetslagen genomföras fullt ut genom att bl.a. utveckla vårdgarantin, stimulera ökat fokus på patientflöden samt att säkra och förstärka det fria vårdvalet. Därutöver ges särskilt stöd till utveckling av kvalitet och innovationer i vården. satsar på en utvecklad prestationsbunden vårdgaranti , med ökat fokus på tillgänglighet och samordning. Säkra kompetensförsörjningen i vården Frågan om den framtida kompetensförsörjningen inom vården måste lösas långsiktigt. De ökande kraven i vården och omsorgen kommer att kräva fler medarbetare. Därför behövs ett helhetsgrepp genom att arbeta fram en nationell, långsiktig och hållbar strategi gällande personalförsörjning. Dessutom är den medicinska och tekniska utvecklingen långt framme. Det öppnar för många fler nya möjligheter och ställer krav på tydliga prioriteringar. vill utveckla en nationell långsiktig personalförsörjningsstrategi, t.ex. gällande framtida behov av specialistsjuksköterskor, röntgensjuksköterskor och biomedicinska analytiker. Till strategin knyts en satsning som ska bidra till att säkra tillgången på läkare och sjuksköterskor, bland annat genom att fler utbildas inom de bristyrken som finns. satsar för att förbättra kompetensförsörjningen inom vården. Samla kompetens och stärk kvaliteten i cancervården Utvärderingar har visat på stora regionala skillnader inom cancervården. Genom ökade riktade resurser och genom att samla kompetensen vill vi stärka jämlikhet och kvalitet i cancervården. Det är bra att även regeringen ställer sig bakom denna satsning. I syfte att bidra till snabbare diagnoser och stärka likvärdighet vill vi att viss avancerad cancervård samlas vid ett mindre antal sjukhus. Hög kvalitet i vården genom tydliga och enhetliga krav Den svenska välfärden är i många delar fortfarande ojämlik, och kvaliteten brister i vissa fall hos både offentliga och fristående verksamheter. För att säkerställa en jämlik välfärd av hög kvalitet finns därför anledning att se över kraven på och regleringen av både offentlig och fristående välfärdsverksamhet. För att stärka kvaliteten i välfärden vill införa en generell tillståndsplikt för alla utförare i välfärden. Det ska som huvudregel krävas tillstånd för att bedriva verksamhet enligt skollagen, socialtjänstlagen, lagen för stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) samt hälso- och sjukvårdslagen. Därtill bör sanktionsmöjligheter införas vid uppenbara brister som gör att vårdgivare och utförare inte uppfyller de grundläggande tillståndskraven. För att stärka kvaliteten i välfärden bör Inspektionen för vård och omsorg () få ett utökat uppdrag i syfte att bl.a. stärka tillsyn, uppföljning och patienternas och anhörigas möjligheter att framföra klagomål och brister gällande vårdens kvalitet och bemötande. Vidare bör Myndigheten för vård- och omsorgsanalys få ett särskilt uppdrag att se över hur staten kan stimulera och stödja en långsiktig satsning av och att kartlägga goda exempel inom e-vård i syfte att sprida dem. satsar för att stärka tillsyn och uppföljning hos Inspektionen för vård och omsorg och utvecklingen av kvalitetsregister och goda exempel hos Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Därutöver satsar till utveckling av kvalitet och innovationer i vården. Valfrihet i vården som gynnar alla Rätten att själv få välja var och hur man tar del av hälso- och sjukvården är en viktig del i att kunna utforma sitt eget liv och sin egen tillvaro. Man ska kunna välja sin vård utifrån egna behov och förutsättningar, oavsett var i landet man bor. Detta i sin tur förutsätter mångfald och alternativ. Det vill värna, inom ramen för system som sätter tydliga och enhetliga kvalitetskrav på alla offentliga och privata utförare. En trygg ålderdom och äldreomsorg av hög kvalitet Andelen äldre i ökar stadigt. Det är ungefär 2 miljoner människor som är . Det är positivt och någonting att glädjas åt. Men att åldras innebär ofta ett ökat behov av hjälp i vardagen. Hur hjälpen utformas påverkar i hög grad livskvaliteten. utgångspunkt är att varje människa är unik, med egna önskemål och intressen. Rätten till självbestämmande är lika viktig oavsett ålder. Den välfärd som betalas med våra gemensamma resurser ska därför präglas av stor valfrihet, hög kvalitet, ett värdigt bemötande och finnas tillgänglig för alla som behöver den. äldre kan vänta sig fler år med god hälsa än i de allra flesta länder. lever vi efter pensioneringen. Det är en fantastisk utveckling. Men det kräver också en förändring i synen på äldre. Det är viktigt att politiken visar förståelse och respekt för att äldre inte är en homogen grupp människor med samma behov och önskemål. Det behöver skapas fler vägar för att underlätta för människor att leva det aktiva liv de vill leva. En viktig fråga för många äldre är att få ekonomin att gå ihop i vardagen. Flera av regeringens förslag kan påverka äldres ekonomi i negativ riktning. Regeringens skattehöjning som ökar kostnaderna för att anställa äldre gör det svårare för äldre att vara aktiva på arbetsmarknaden och på det sättet både förbättra sin egen och samhällets ekonomi. Möjligheten att fortsätta arbeta handlar om att ha ett sammanhang där man behövs och där man har en social tillhörighet. När regeringen höjer taket i kan det innebära ökade kostnader på . Regeringens skattesänkning för pensionärer riskerar därmed att helt ätas upp av ökade kostnader. Alliansregeringen genomförde fem sänkningar av skatten för pensionärer, och varje gång kunde vi göra det utan att höja skatten för dem som arbetar. Socialdemokraterna och har aldrig lyckats med det och gör det inte heller . vill att äldres ekonomi stärks på ett sätt som är varaktigt och hållbart, utan att skatten för de som arbetar behöver höjas. Sänkt skatt för pensionärerna med de lägsta inkomsterna En starkare ekonomi och fler i arbete skapar förutsättningar för en positiv utveckling av pensionerna. Inget är viktigare för pensionärernas ekonomi än att sysselsättningen och antalet arbetade timmar utvecklas väl samt att reallönerna ökar, eftersom pensionerna är kopplade till den ekonomiska utvecklingen. Vi ser inget egenvärde i att pension och förvärvsinkomst beskattas olika. För att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för de pensionärer som har lägst inkomst vill ytterligare sänka skatten för denna grupp. föreslår därför sänkt skatt för pensionärer genom att det förhöjda grundavdraget för personer som fyllt förstärks. För inkomster upp till ska skatten inte vara högre än för löntagare. Det förhöjda grundavdraget förstärks även för dem som har pensioner på . För en garantipensionär innebär förslaget att skatten sänks med upp till . satsar på att sänka skatten för pensionärerna med lägst inkomst. Nej till höjd maxtaxa för säger nej till den höjda maxtaxan för hemtjänst som regeringen föreslår i budgetpropositionen . Jämfört med regeringens förslag stärks därmed äldres ekonomi med . satsar 2016 och därefter i förhållande till regeringens förslag för att behålla taket i maxtaxan för nivå. Stärkt kompetensförsörjning och ökad kvalitet i äldreomsorgen De största samhällsutmaningarna för att säkra en trygg ålderdom för alla äldre handlar om att skapa en mer tillgänglig vård, att möjliggöra en äldreomsorg av högre kvalitet, och att kunna säkra kompetensförsörjningen. Regeringen har ett ensidigt fokus på att öka antalet personal, och bortser ifrån att det finns många andra faktorer som påverkar kvalitet, valfrihet och värdighet inom äldreomsorgen. förstärker de satsningar på mer personal i äldreomsorgen som görs med ytterligare medel 2017–2019. I de samlade satsningarna på äldreomsorgen bör en fortsatt satsning på ett nationellt måltidslyft ingå. behövs en riktad satsning på kompetensförsörjning och ökad kvalitet som bland annat ska bidra till att utveckla en nationell strategi gällande personalförsörjning och kompetensutbildning för medarbetare och chefer. Därtill ska fler satsningar på mobil hemsjukvård stödjas. satsar ytterligare på kompetensförsörjning i äldreomsorgen. vill minska den administrativa bördan kopplad till biståndsbedömning och möjliggöra för en mer förenklad biståndsbedömning. Vi vill ge de äldre tillsammans med närstående utökade möjligheter att själva, i samråd med biståndsbedömarna, utforma vad de beviljade omsorgstimmarna bör ägnas åt oavsett om det handlar om äldreboende eller hemtjänst. Hög kvalitet i äldreomsorgen genom tydliga och enhetliga kvalitetskrav vill säkra tillståndsgivning, tillsyn, uppföljning och utvärdering inom äldreomsorgen genom ett tydligt uppdrag och ökade resurser till Inspektionen för vård och omsorg. En trygg social omsorg som sätter barnens uppväxtvillkor först är ett av världens bästa länder att växa upp i för barn och unga. Det ska fortsatt vara så. ska vara ett land där alla blir sedda, hörda och känner sig behövda oavsett ålder, bakgrund och erfarenheter. De allra flesta barn i har det bra, finns det emellertid barn som inte har det bra, utan som mår dåligt och lever i en uppväxtmiljö som till och med ibland är direkt skadlig. Dagens socialtjänst behöver en nystart. Socialtjänstlagen som trädde 1982 behöver en bred översyn. En bra start är den av alliansregeringen tillsatta utredningen om barns och ungas rätt till tvångsvård. I den finns många intressanta, viktiga resonemang och förslag. Det räcker emellertid inte, hela och socialtjänstlagen behöver en nystart. Det gäller såväl frågor om kompetensförsörjning och organisation som inriktning och uppdrag. Alltför många barn har upplevt psykiska besvär. Vart tionde barn i åldern 10–har upplevt psykiska besvär. Två av tio har upplevt psykosomatiska besvär. Därtill har andelen barn och unga som får diagnosen neuropsykiatrisk funktionsnedsättning (adhd) ökat kraftigt. Akuta psykiatriska problem tycks också öka. Vård på sjukhus för självskador har tydligt ökat bland unga, enligt . Alla barn har rätt att känna trygghet och tillit till såväl sin familj som att samhället bidrar till rimliga uppväxtvillkor. Och ska därtill kunna lita på tydliga lagar och regler som finns till skydd och omsorg om barnens bästa. Ett tydligt barnperspektiv är en central utgångspunkt i hur politiken bör utformas. Se över och modernisera socialtjänstlagen utifrån ett barnperspektiv Genomför en total översyn av socialtjänstlagen. Detta i syfte att bl.a. modernisera och tydliggöra denna ramlag så att den blir mer lättförståelig och överskådlig. En särskild fråga för översynen bör vara att se över roll för att barn i utsatta familjer ska klara skolan. Goda skolresultat är ett skydd för barn i socialt utsatta miljöer och en starkt bidragande faktor till att klara sig väl , trots en tuff start i livet. Inrikta arbete på att barnen ska klara skolan Barn i familjer med regelbunden socialtjänstkontakt bör särskilt uppmärksammas för sina skolresultat, oavsett föräldrarnas problem. Ingen annan fråga betyder mer för deras långsiktiga möjligheter att lyckas. vill att i större utsträckning ska prioritera barnens skolresultat i familjer med sociala problem. Familjer som får stöd av ska bland annat få hjälp att söka sig till skolor utanför utanförskapsområden. bör i ett första steg ta fram en handlingsplan på hur ska stärka sitt arbete med att hjälpa utsatta familjer att se till att barnen klarar skolan. Möjligheten att erbjuda föräldrar att delta i ett föräldrastödsprogram under barnets uppväxt bör också prövas. öronmärker inom ramen för anslaget för bidrag till utveckling av socialt arbete för att utveckla metoder för att hjälpa utsatta familjer att se till att barnen klarar skolan. Utveckla en nationell strategi för kompetensförsörjning Utveckla en nationell strategi gällande avseende personalförsörjning, handledarstöd, introduktionsutbildningar och vidareutbildning. Därtill bör möjligheterna att på införa yrkeslegitimationer prövas. Hög kvalitet i genom tydliga och enhetliga krav vill säkra tillståndsgivning, tillsyn, uppföljning och utvärdering inom genom ett tydligt uppdrag och ökade resurser till Inspektionen för vård och omsorg. Hela landet ska leva vill att hela landet ska leva. En grundförutsättning för det är att människor kan bo och verka även på landsbygden. Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas tillvara. Människor och företag över hela vårt land ska ges möjligheter att växa och utvecklas. Jordbruket, livsmedelsproduktionen och skogsbruket lägger grunden för en livskraftig landsbygd. Det är för oss självklart att stärka förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraften så att fler jobb skapas i hela landet. Städerna klarar sig inte utan landsbygden. Regeringens politik försvårar i många delar tillvaron runtom i . Höjd bensinskatt, minskat ROT- och RUT-avdrag och förslag om en vägslitageskatt är några exempel på förslag som riskerar att drabba hushåll och företag. säger nej till höjd bensinskatt och förändringar i ROT- och RUT-avdragen. För att hela ska leva behöver villkoren för människor att leva och verka på landsbygden stärkas. Goda villkor för landsbygdens företag Fungerande regelverk och rimliga kostnader är avgörande för landsbygdens företag. Med ett av världens tuffaste djurskydd och högt ställda krav på miljö- och klimatpåverkan håller det svenska jordbruket och dess produkter en mycket hög kvalitet. innebär det att jordbrukets produktion är dyrare i än i många andra länder. Svenskt jordbruk har allt svårare att konkurrera på den internationella marknaden, vilket är särskilt tydligt i den svåra situation som mjölkbönderna befinner sig i. Vi anser att förutsättningarna för jordbruket behöver förbättras. Sänkt dieselskatt för att tillfälligt stärka jordbrukets och skogsbrukets konkurrenskraft Avstånd är en stor nackdel för jordbrukets och skogsnäringens konkurrenskraft. anser att kostnaderna för jordbrukets och skogsnäringens transporter ska ligga på nivåer som inte hämmar konkurrenskraften. Dessvärre har den rödgröna regeringen beslutat om höjd skatt på drivmedel och har för avsikt att införa en avståndsbaserad lastbilsskatt. Det är skattekostnader som gör landsbygdsföretagen mindre konkurrenskraftiga. Vi säger nej till skadliga skattehöjningar på transporter. Istället gör vi en tillfällig satsning med nedsatt skatt på diesel för jordbruket, med syfte att minska kostnader och stärka konkurrenskraften. Vi ökar nedsättningen med per liter. Denna satsning är större än regeringens sammanlagda kompensation för jordbruk och skogsbruk. satsar 2016–2018 på en tillfällig nedsättning av dieselskatten inom jordbruk och skogsbruk. Verka för att likställa förutsättningarna för alla lantbrukare i EU bör intensifiera arbetet på EU-nivå för att likställa förutsättningarna för alla lantbrukare i EU, med målet att EU-reglerna bör närma sig den svenska nivån. Nationella regler som går längre än EU-gemensamma regler bör alltid prövas noga och vara väl motiverade. Till exempel upplever många lantbrukare att beteskravet, kravet på att kor ska gå på bete delar av året, kan vara hämmande och fördyrande för deras verksamhet. Vi vill därför se över utformningen av beteskravet för att uppnå mer flexibilitet och ökade möjligheter att stärka produktionen, som starka djurskydd fortsatt värnas. Tidigarelägg utbetalningen av gårdsstödet En mer direkt åtgärd för våra svenska mjölkbönder är att bör utnyttja möjligheten att genomföra utbetalningarna av EU-stöd inom respektive budgetår, däribland gårdsstödet. Regeringen måste se till att betalar ut de stöd som mjölkbönderna är berättigade till. Förenkla utformningen av länsstyrelsernas livsmedelskontroller För att ytterligare förbättra de ekonomiska villkoren inom jordbruket anser vi att utformningen av länsstyrelsernas livsmedelskontroller bör ses över och förenklas. Behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn bör också prioriteras i högre utsträckning . En livsmedelsstrategi som främjar inhemsk produktion och export Livsmedelsindustrin är fjärde största industrisektor och mat och dryck utgör av vår samlade varuexport. Med tanke på den höga kvaliteten i de livsmedel som jordbruket producerar, finns god potential att ytterligare stärka livsmedelsindustrin och dess export. Regeringen har påbörjat arbetet med att ta fram en livsmedelsstrategi med avsikten att kunna fatta beslut om denna . förutsätter att livsmedelsstrategin syftar till regelförenklingar och förstärkt konkurrenskraft för jordbrukssektorn. Det organiserade matfusket snedvrider den sunda konkurrensen inom livsmedelsbranschen. Vi vill att kontroller av livsmedel för att stoppa fusk ska förstärkas. Vi anser också att regeringen bör driva på i EU för breda samarbeten med syfte att sätta stopp för de kriminella nätverk som tjänar pengar på falska och potentiellt hälsofarliga produkter. Fortsatt utveckling av det nationella skogsprogrammet Skogen är en av viktigaste naturtillgångar och skogsnäringen en viktig del av svensk ekonomi. Skogen ger jobb, skatteintäkter och är väsentlig i vår handel med andra länder. Skogen har också en avgörande roll i klimatomställningen av det svenska samhället då skogsprodukter kan ersätta fossila produkter och då skogen och skogsmarken i sig kan binda kol. Därtill är skogen väldigt viktig för både den biologiska mångfalden och sociala värden, såsom friluftsliv och turism. står skogsindustrin inför en rad utmaningar i och med omställningen till ett mer papperslöst samhälle. Utvecklingen av nya produkter är central för skogsindustrins framtid. Alliansregeringen påbörjade arbetet med ett nationellt skogsprogram med utgångspunkt i två jämställda mål: produktionsmålet och miljömålet. En hållbar skogsskötsel, ökad export och nya biobaserade produkter och tjänster är viktiga framtidsområden. Därför är det viktigt att arbetet med att inrätta ett nationellt skogsprogram fortsätter i samma anda. Skogsprogrammets inriktning bör vara att det ska omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utveckling. Service i hela landet De människor och företag som bor och verkar på landsbygden behöver tillgång till fungerande grundläggande service inom rimligt avstånd. Det gäller för såväl kontakter med kommuner och myndigheter som kommersiell service. På landsbygden är framförallt servicelösningar som bygger på lokala förutsättningar och samverkan mellan företagare och civilsamhället de som blir långsiktigt hållbara och bärkraftiga. Vi vill se en ökad samordning mellan myndigheter och förbättrad samverkan mellan offentliga aktörer och företag för att ytterligare stärka en god offentlig och kommersiell service i hela landet, samt se över vilka regler som behöver moderniseras för att åstadkomma detta. Väl fungerande bredbandsuppkoppling och telefoni är en grundläggande förutsättning för att människor ska kunna bo och verka på landsbygden. Med snabbt bredband och god telefontäckning förenklas både människors och företags kontakter med myndigheter och företag.