mot · H3023043 · 2015-10-06 00:00:00 — Politiken har mycket att bidra med för att underlätta för människor att integreras i det svenska samhället – men vi måste också förvänta oss att människor vill och har förmåga att göra det. Vi vill stärka människors drivkrafter till arbete och integration. föreslår därför att tillfälliga uppehållstillstånd blir ny huvudregel för dem som kommer på egen hand till . Vi vill att det tillfälliga uppehållstillståndet blir permanent om man fullföljt de etableringsaktiviteter man har i sin etableringsplan, eller om man innehaft en anställning med lön efter villkor . Detta är en del i att öka incitamenten och egenansvaret i att bidra till att göra sig anställningsbar. Har etableringsinsatserna inte fullföljts förlängs det tillfälliga uppehållstillståndet om skyddsbehov kvarstår. Utvidga försörjningskravet för anhöriginvandring Försörjningskravet infördes av alliansregeringen. var då det enda land i EU som saknade liknande krav. I och med införandet av kravet infördes också en mängd undantag som gör att kravet endast omfattar under en procent. får man automatiskt undantag om man är en barnfamilj, har bott i med uppehållstillstånd , om man är svensk medborgare, om man är konventionsflykting eller om man har nedsatt arbetsförmåga. Vi står upp för rätten till familjeåterföreningar för de familjer som splittrats på grund av krig och förföljelse. För andra grupper bör vi kräva att vissa grundläggande förutsättningar finns ordnade vid anhöriginvandring. omfattar undantagen i lagstiftningen personer som rimligen borde kunna försörja de personer de önskar ta till . föreslår således att undantaget för svenska medborgare och för dem som bott i tas bort. Möjligheterna för de flyktingar som vill återförenas med sina redan existerande familjer påverkas inte. Vi värnar barnets perspektiv i de fall man på grund av krig och förföljelse blivit separerad från sin familj. arbetskraftsinvandringen och stoppa missbruk behöver arbetskraftinvandring för att ge företag, offentlig sektor och organisationer möjlighet till god kompetensförsörjning. 2008 öppnade en dörr till som varit stängd . Vi gick från en ordning där en myndighet bedömt behovet av att rekrytera arbetskraft från tredje land, till ett öppet och flexibelt system som ger förutsättningar för att möta både dagens och framtidens behov på arbetsmarknaden. vill värna det svenska regelverket för arbetskraftsinvandring, som missbruk måste beivras. Alliansregeringen genomförde flera åtgärder för att stoppa missbruk, som till exempel efterkontroller, en straffsanktionerad uppgiftsskyldighet för arbetsgivare avseende anställningsvillkor samt kompletterande återkallelsebestämmelser. I ett första skede gäller att utvärdera effekterna åtgärderna haft på fusket. Kvarstår då risker för utnyttjande är öppna för att göra mer. vill även införa ett mål för handläggningstiden för arbetstillstånd, då väntetiden är för lång. Bättre etablering med fokus på jobben Även om många utrikes födda arbetar är andelen fortfarande betydligt lägre än bland inrikes födda. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som drabbar unga och utrikesfödda särskilt hårt. Det tar för nyanlända att komma i arbete, arbetslösheten är hög och många fastnar i bidragsberoende. Den viktigaste frågan för att förbättra integrationen är att förmår att skapa förutsättningar för utrikes födda att få sitt första jobb. För att fler nyanlända ska få jobb behöver trösklarna sänkas på arbetsmarknaden. Drivkrafterna till arbete behöver öka, fler vägar in på arbetsmarknaden behöver öppnas och det behöver bli enklare för den som är ny i att starta företag. jobbpolitik, som presenteras i kapitel fyra, utgår i stor utsträckning från denna problembild, och ska också ses som en central del av integrationspolitik. Men insatserna för att påskynda individens väg in i arbete och samhälle behöver också bli mer effektiva. är insatserna inte tillräckligt anpassade efter individens behov. Bristande samverkan mellan de aktörer som delar ansvaret för nyanländas etablering försvårar för flexibla och individualiserade lösningar. I många fall får individen överhuvudtaget inte ta del av de insatser den har rätt till. Av dem som kommer med bristfällig utbildning är det få som studerar på komvux och ledtiderna för att bedöma och validera utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet är långa. Språkutbildningen är inte tillräckligt tillgänglig för individen och möjligheten att delta i målgruppsanpassad eller yrkesinriktad Sfi varierar mellan olika län och kommuner. För att påskynda inträdet på arbetsmarknaden bör insatserna också börja redan under asylprövningen, särskilt när väntetiderna är långa. Många kommuner tar ett stort ansvar och brottas också med att klara av mottagandet, framförallt när det gäller tillgång till bostäder och skola. Mottagandet av asylsökande och nyanlända är ett nationellt åtagande där staten bör ta ett tydligare ansvar. Svenskundervisning och kompetenskartläggning från dag ett Bristande språkkunskaper är en viktig orsak till utrikesföddas bidragsberoende och utanförskap. Detta kan inte accepteras. Att tala språket i det land man lever i ger människor makt över sina liv, liksom en känsla av både självständighet och gemenskap. Bristande språkkunskaper ska inte vara anledningen till utanförskap. När handläggningstider ökar, tar det allt innan man får tillgång till Sfi, som erbjuds efter erhållet uppehållstillstånd. Vi menar att den i utgör ett mycket viktigt fönster för hur framtiden här kommer att se ut, och att långa tider av innehållslös väntan riskerar att försena etableringen och låsa fast människor i passivitet. Därför vill att även asylsökande i asylboenden ska ha undervisning i svenska prövar ansökan, när handläggningstiderna i asylprocessen är långa och en stor andel av sökande kommer beviljas uppehållstillstånd. För att öka förutsättningarna för etablering på arbetsmarknaden bör också kompetenskartläggningar genomföras tidigare än . Det bör vara möjligt i samband med anländandet till . satsar 2016–2018 på svenskundervisning och kompetenskartläggning . Ökade resurser för validering av utbildning och kompetens Bakgrunden bland dem som deltar i etableringsuppdraget skiftar. Enligt Arbetsförmedlingens senaste återrapport hade gymnasial och eftergymnasial utbildning . För dessa grupper kan kompetens och utbildning behöva valideras för att man ska få tillträde till den svenska arbetsmarknaden. Läkare, psykologer, sjuksköterskor och lärare kommer till . Den kompetens de för med sig är viktig för att fortsätta bygga starkt. Diskussionen om behovet av en snabbare validering har förts . Trots de satsningar som gjorts har resultaten inte varit tillräckliga. Valideringen tar fortsatt . Vi vill att uppdrag att validera utländska betyg och kompetenser av utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsyrken övergår till Universitets- och högskolerådet. De har visat sig vara mer effektiva gällande kartläggning av insatser för att snabbt komma ut på arbetsmarknaden. Då rekryteringsbehoven är stora inom vårdsektorn bör arbetet med validering intensifieras för att snabbare se till att människor kommer i arbete. Därför vill vi förstärka anslaget till validering inom hälso- och sjukvårdsområdet. Också övrig valideringsverksamhet på Universitets- och högskolerådet förstärks. satsar på att validera utländsk kompetens inom hälso- och sjukvårdsområdet och för validering av övrig kompetens. Utred möjligheten till utbildningsplikt Enligt Arbetsförmedlingens senaste återrapport hade i etableringsuppdraget förgymnasial utbildning eller kortare . har få arbeten där inga förkunskaper eller utbildning krävs och där lönenivån motsvarar att man utan dessa förkunskaper kan få arbete. Därför är det viktigt att alla når en utbildningsnivå som gör att man kan komma i jobb. Dessvärre visar uppgifter från Arbetsförmedlingen att få personer med förgymnasial utbildning kortare än studerar under och efter etableringsuppdraget. Vid utgången av 2014 studerade av ungdomarna på den kommunala vuxenutbildningen jämfört för övriga deltagare. går vidare till studier från avslutad etableringsplan. Alla som kommer till ska göra allt de kan för att göra sig anställningsbara. Då vi har skolplikt till och med nionde klass är det därför rimligt att dessa krav även ställs på människor som kommer till senare i livet. Vi vill därför se över införandet av en utbildningsplikt för dem som inte har färdig grundskola och inte klarar sin egen försörjning. Att utbilda sig för att uppnå grundskolekompetens ska vara en del av att erhålla bidrag från offentliga medel, liksom andra insatser för att göra sig anställningsbar. Utbildningsplikten ska inte gälla den som jobbar och klarar sin egen försörjning. Förlängd etableringsplan och ökat statligt ansvarstagande Etableringsreformen som infördes innebar att Arbetsförmedlingen skulle möta nyanlända som första myndighet i stället för . i får nyanlända en etableringsplan som omfattar språkundervisning, samhällsinformation och insatser för att komma i jobb. En särskild ersättning, etableringsersättning, utgår också som den nyanlände deltar i aktiviteter. Syftet med reformen var att påskynda inträdet på arbetsmarknaden. Reformen har inte fungerat som avsett. Samverkan mellan de olika aktörer som ansvarar för insatser är bristfällig och behöver förbättras. De insatser som erbjuds inom ramen för etableringen är dessutom ofta av bristfällig kvalitet och inte tillräckligt individanpassade. Eftersom många som kommer har låg utbildningsbakgrund eller liten erfarenhet av jobb behövs fler insatser och för att fler ska ha förutsättning att snabbt komma i arbete. vill att etableringsperioden ska förlängas från dagens till . En förlängning av Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag innebär att staten tar ett större ansvar för individens insatser och försörjning, vilket också underlättar för kommunerna. Det kan i sin tur bidra till att kommunerna ökar sitt mottagande så att kommunplaceringar för nyanlända går snabbare och fler kan påbörja sina etableringsinsatser. vill utöka statens ansvar för nyanländas etablering från dagens två till och satsar . Satsningen trappas upp successivt till . Jobbstimulans och aktivitetskrav i etableringsersättningen Drivkrafterna för jobb bland nyanlända behöver stärkas . I likhet med försörjningsstödet skapas betydande marginaleffekter när en person går från etableringsersättning till arbete. När etableringsreformen genomfördes infördes därför också en jobbstimulans som innebär att den som har arbete som en aktivitet i sin etableringsplan får behålla etableringsersättningen utöver sin lön . Den jobbstimulansen avskaffar nu regeringen. anser att drivkrafterna att arbeta tvärtom bör förstärkas och vill behålla och förlänga jobbstimulansen så att den omfattar istället . bör aktivitetskraven skärpas. Deltagande i insatser ska följas upp . satsar 2016, 2017, 2018 och 2019 på att behålla och förstärka jobbstimulansen i etableringsersättningen. Företagsrådgivning till utrikes födda entreprenörer Företagande är en väg för många utrikes födda att komma in på arbetsmarknaden. Med RUT- och ROT-avdrag, sänkt restaurangmoms och valfrihet i vård och omsorg har förutsättningarna att driva företag förbättrats i branscher där många utrikes födda företagare är verksamma. vill fortsätta förenkla för företagande, bland annat genom att halvera kravet på aktiekapital till och undanta mikroföretag från en del administration. Den som är utrikes född kan dock möta särskilda svårigheter att navigera i den svenska byråkratin. För att fler utrikes födda och nyanlända ska våga och kunna ta steget att starta och driva företag vill vi förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den så kallade IFS-rådgivningen. satsar på rådgivning för utrikes födda företagare. Bättre svenskundervisning och höjd skolschablon för asylsökande barn Många kommuner tar ett stort ansvar och brottas också med att klara av mottagandet, framförallt när det gäller tillgång till bostäder och skola. Mottagandet av asylsökande och nyanlända är ett nationellt åtagande där staten bör ta ett tydligare ansvar. föreslår därför att direkt ska tillse att barn i asylboenden får intensivkurser i svenska tillsammans med förberedande utbildning ansökningar handläggs, maximalt upp . Denna förberedelse för skolgången ska ske i och syftar till att underlätta integrationen för barnen in i skolan när nödvändiga språkkunskaper uppnåtts. föreslår att schablonersättningen till kommunerna för asylsökande barns skolgång höjs . Detta innebär en väsentlig förbättring av kommunernas förutsättningar att ordna ett bra mottagande för de asylsökande barnen. satsar 2016 på höjd schablon för asylsökandes skolgång. 2017 ökas anslaget med , 2018 med och 2019 med . Prestationsbaserade medel för de kommuner som tar emot flest Regeringen avskaffar den prestationsbaserade ersättning som de kommuner som tagit emot flest nyanlända får . vill återinföra de prestationsbaserade medlen för att underlätta för de kommuner som tar emot mest. Detta stöd kompletteras av den förlängda etableringsplanen, där statens åtagande för nyanlända förlängs från två till . prioriterar en förstärkt arbetslinje genom en förlängd etableringsplan och ett system som ger högre ersättningar för de kommuner som tar en större del av ansvaret. satsar 2016 på prestationsbaserade medel till de kommuner som tar emot flest nyanlända. 2017 ökas anslaget med , 2018 med och 2019 med . Med stora flyktingströmmar är det av stor vikt att göra mottagandet mer kostnadseffektivt. Vi måste bli bättre på att hitta lösningar som skapar ett mottagande av hög kvalitet men som också ger högsta kostnadseffektivitet med högst nytta för varje skattekrona. Effektiva ersättningssystem och placeringsformer för ensamkommande barn Kostnader för mottagandet av ensamkommande barn representerar en tredjedel av ersättningar och boendekostnader. I takt med att antalet ensamkommande barn förväntas stiga ytterligare kommer mottagandet utgöra en än större del av kostnader. I ett sådant läge är det viktigt att staten säkerställer att mottagandet håller god kvalitet, men också att det är kostnadseffektivt och ändamålsenligt för att tillgodose barnens och ungdomarnas behov. Ersättningssystemet för ensamkommande barns boende har brister, då en stor del av placeringarna ersätts av staten på löpande räkning, baserat på kommunernas kostnadsredovisning. Vidare är boendeformerna inte ändamålsenligt utformade för gruppen. bor äldre barn ofta på så kallade HVB-hem – hem för vård eller boende. HVB-hemmen tillskapades för barn och ungdomar i särskilt behov av vård och uppsyn och har en mycket hög vårdnivå, och platserna är därmed resurskrävande. Ensamkommande äldre barn har i många fall inte den typ av vårdbehov som HVB erbjuder, och bland annat SKL har efterfrågat en mer ändamålsenlig typ av stödboende för de äldre barnen. anser att boendet för ensamkommande barn bör reformeras. För äldre barn finns det behov av en ny boendeform, stödboende, som passar barnens behov bättre. Vidare bör differentierade schabloner införas i syfte att öka kostnadseffektiviteten, förenkla regelverket och minska den administrativa bördan för kommunerna. föreslår att en ny boendeform, stödboende, införs för ensamkommande barn och att ersättningen för de dominerande boendeformerna schabloniseras. Förslaget bedöms förstärka de offentliga finanserna utöver regeringens besparingar på området med 2016, 2017, 2018 och 1, 2019. Sänkt takpris i upphandlingarna av tillfälliga asylboenden Då fler och fler söker sig till har svårt att finna boende till asylsökande. Därför tvingas upphandla så kallade tillfälliga boenden från privata aktörer. Tillfälliga anläggningsboenden kostar två till fyra gånger mer än permanenta boenden. arbetar därför med att utöka andelen permanenta korridorsboenden som drivs i egen regi. Men mer bör göras. är takpriset i upphandlingar för logi och 150 för kost per person och dygn, och avtalstiden generellt . vill låta snabbutreda huruvida takpriset i upphandlingar bör sänkas och avtalstiden förlängas. Utbildning och bildning bygger starkt Mer kunskap i skolan Resultaten i den svenska skolan har sjunkit . Ett antal betydande reformer har genomförts för att vända utvecklingen, men viktiga områden inom skolan behöver fortsatt reformeras. Bland annat har pekat på att de riktade statsbidragen inte når alla kommuner och skolor, särskilt dem som står utan resursstarka skolförvaltningar. Bristande lärarkompetens och brister i kompetensförsörjning samt kompetensutveckling av lärare pekas också ut. Resultaten från PISA-proven visar att svenska elever presterat allt sämre, och under OECD-snittet inom läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Svenska elever lägger också generellt mindre tid på studier än elever i andra länder. Ska klara av att konkurrera med höga kunskapsnivåer behöver eleverna lägga mer tid på studier. Det finns en bred enighet i kring att göra ekonomiska satsningar på skolan. Det finns dock förslag i budgeten som signalerar en ny riktning som bryter mot det fokus på att uppvärdera skolans kunskapsuppdrag som gällt. understryker att reformerna av den svenska skolan bör fortsätta. Regeringen väljer istället att lägga stora summor på reformer som inte syftar till att stärka kunskapsuppdraget, som man exempelvis slopar den utbyggnad av karriärtjänster som tidigare beslutat om. Med mindre kunskap i skolan hotas långsiktiga kompetensförsörjning. Behåll och vidareutveckla karriärtjänsterna Karriärtjänsterna har varit betydelsefulla. I sin granskning av Svensk skola lyfter bland annat fram vikten av goda karriärvägar för att höja läraryrkets status. Därför vill vi fortsätta bygga ut antalet karriärtjänster så att de uppgår till 22 000 tjänster. Vi förstärker även anslagen till vår tidigare satsning på fler karriärtjänster i utanförskapsområden genom att avsätta dubbelt så mycket medel som tidigare, motsvarande 600 tjänster. satsar sammanlagt 2016, 2017, 2018 och 2019 på karriärtjänster, inklusive en särskild förstärkning i utanförskapsområden. Vi står fortsatt bakom förslaget om att en tioårig grundskola, där förskoleklassen blir nya årskurs ett, behövs för att stärka skolans kunskapsfokus. Där ingår också fortbildning av befintliga förskollärare så att de ska bli behöriga att undervisa i den nya . satsar 2017, 2018 och 2019 för att införa tioårig grundskola. Mer matematik i högstadiet Svenska elevers matematikresultat i PISA-testet har trendmässigt försämrats sedan undersökningen genomfördes , . För att stärka svenska elevers matematikkunskaper behöver matematikundervisningen förstärkas. vill därför utöka undervisningen med en extra timme matematik på högstadiet. satsar 2017 och för att införa en extra timme matematik på högstadiet. Sommarskola och läxhjälp till de som riskerar att halka efter För elever i högstadiet kan extra undervisningstid eller läxhjälp vara avgörande för att komma ikapp studierna i något eller några ämnen. vill utöka satsningen på sommarskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda sommarskola från årskurs sex för alla som riskerar att halka efter. Vi föreslår också att obligatorisk läxhjälp införs, det vill säga en skyldighet för kommuner och fristående huvudmän att erbjuda läxhjälp till alla elever från årkurs 4 till 9, för att alla elever ska få goda förutsättningar att lyckas. satsar ytterligare på obligatorisk sommarskola från årskurs sex till årskurs nio för alla som riskerar att halka efter. Förstärk Skolinspektionens uppdrag och verktyg Skolinspektionens granskning av skolor behöver bli tydligare och utgå mer från elevernas kunskapsresultat och undervisningens kvalitet. Vi vill att utvärderingarna följer en betygsskala vilken också styr vilka åtgärder som behöver sättas in för att stärka skolan. För att säkra likvärdigheten i den svenska skolan och förhindra att vissa skolor dras med dåliga resultat år vill vi stärka möjligheterna till utveckling och förbättring hos svagpresterande skolor för att ge fler elever förutsättningar att klara kunskapskraven. Det behövs en tydligare koppling mellan åtgärderna som Skolinspektionen sätter upp för svagpresterande skolor och möjligheten för dessa skolor att få nationella resurser utan att det kräver ett omfattande ansökningsförfarande. När Skolinspektionen har upprättat en åtgärdsplan ska kunna erbjuda skolor/huvudmän som inte når kunskapskraven ett särskilt kunskapskontrakt med nationella resurser kopplade till åtgärder som forskningen visar stärker kunskapsresultaten. Det kan till exempel handla om lärarhandledning, speciallärarkompetens, ledarskapsutbildning eller förstärkt elevhälsa. En ny metod bör också utvecklas där speciellt utvalda lärarcoacher, kopplade till kunskapskontrakten, får tjänstledigt från sina ordinarie lärartjänster för att professionellt och målinriktat samverka med personalen i utvalda skolors arbetslag. I de fall skolor/huvudmän inte lyckas genomföra de åtgärder som Skolinspektionen kräver ska staten kunna vidta särskilda åtgärder. Det kan bland annat innebära statligt ansvar genom att Skolinspektionen tar över huvudmannaskapet för skolan för att åtgärda de brister som finns. Om Skolinspektionen bedömer att bristerna är för stora kan beslut om nedläggning bli aktuellt. satsar 2016 och 2017 samt 2018 och 2019 för att Skolinspektionen ska stärka tillsynen och genomföra föreslagna utredningsåtgärder. Bredda matematiklyftet till andra ämnen Matematiklyftet, en fortbildning i didaktik för lärare som undervisar i matematik, har utvärderats med goda resultat. Men liknande kunskapslyft behövs också inom andra områden. vill därför ge i uppdrag att utforma en plan för hur alla ämnen ska kunna utvecklas likt Matematiklyftet. bör också utreda och tydliggöra ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. satsar så att kan utforma en plan för hur alla ämnen ska kunna utvecklas likt Matematiklyftet, utforma kunskapskontrakt och utreda ansvarsfördelningen mellan stat och kommun för skolan. Att vara lärare kräver att man ständigt vidareutvecklar sin kompetens och fyller sin kunskapsbank. Kunskap är i många avseenden en färskvara och det gäller inte minst kunskapen om att lära ut. Vi vill därför att får ett nytt uppdrag att se över hur alla skolhuvudmän kan åläggas krav på att ge alla lärare en individuell kompetensutvecklingsplan för att garantera regelbunden fortbildning. är det rimligt med ett krav på regelbunden fortbildning för bibehållen lärarlegitimation. Nationell strategi för skolans digitalisering anses att det behövs en nationell strategi för skolans digitalisering. I länder som och pågår redan ett arbete för att digitalisera skolan, och bör inte vara sämre. Vi vill också att utreder hur programmering i skolan kan införas från årskurs ett. avsätter till för att ta fram en strategi för skolans digitalisering. Förebygg mobbning, våld och kränkningar i skolan Alla elever har rätt att känna sig trygga i skolan. Tyvärr är mobbning fortfarande ett stort problem. Vi vill därför att i samråd med Skolinspektionen, Brå och utarbetar en webbaserad pilotmodell, liknande Matematiklyftet, med syfte att kunna erbjuda ett digitalt kompetenslyft i frågor som rör att förebygga mobbning, våld och kränkningar i skolan. Det är viktigt att modellen, i likhet med andra insatser mot mobbning, våld och kränkningar, är evidensbaserad och utvecklas med stöd i aktuell forskning. avsätter för att ta fram en webbaserad pilotmodell för att förebygga mobbning, våld och kränkningar. Bättre fritids med mer idrott Fritidsverksamheten har länge hamnat i skymundan. Ny statistik från visar att den genomsnittliga elevgruppen har växt från 31 till 41 elever . Därför vill vi att ser över barngruppernas storlek. Vi vill också öka idrottens roll i verksamheten. satsar på att bygga upp ett samarbete mellan fritidshem och . Kvalitet och tillgänglighet i förskolan Förskolan har stor betydelse för barns chanser att lyckas senare i livet och en viktig utgångspunkt är därför att förskolan ska vara mer än bara barnomsorg.