ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302417 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över inkomsttaket och avgifterna i pensionssystemet och tillkännager detta för regeringen. Det nuvarande ålderspensionssystemet som infördes tjänar väl. Tack vare reformen har vi ett pensionssystem som är robust och som är följsamt mot såväl den samhällsekonomiska som den demografiska utvecklingen. Sambandet mellan avgift och förmån är också starkare i det nuvarande systemet jämfört med tidigare system, vilket är positivt. Likväl finns anledning att göra vissa justeringar i systemet för att förstärka just kopplingen mellan avgift och förmån i syfte att skapa ett rättvisare system som bättre stimulerar till högre studier och som gör det mer lönsamt att arbeta även för den med en hög inkomst. I pensionssystemet finns ett inkomsttak/intjänandetak. Inkomster över 7,5 inkomstbasbelopp, motsvarande en bruttoinkomst på 333 750, är inte pensionsgrundande. Likväl tas pensionsavgift ut på hela inkomsten som del av arbetsgivaravgiften eller som egenavgift för den som är egenföretagare. Avgiften är på och utgör i praktiken en ren skatt på inkomster som överstiger 7,5 inkomstbasbelopp då avgiften inte ger den enskilde pensionsrätt och heller inte tillförs pensionssystemet. Det är orimligt, och direkt skadligt för samhällsekonomin, med dels en progressiv inkomstbeskattning, dels ett progressivt avgiftssystem inom pensionssystemet. Systemen skapar skadliga marginaleffekter och minskar drivkrafterna för såväl arbete som högre utbildning. Det nuvarande pensionssystemet gör det gynnsamt att försöka jämna ut sina inkomster mellan åren. För de flesta är detta dock inte möjligt då det är naturligt att ha en betydligt lägre inkomst och i början av karriären för att sedan nå en betydligt högre inkomst senare i livet och senare i karriären. Den som t.ex. läser en högskole- eller universitetsutbildning har troligen inga eller låga pensionsgrundande inkomster under sin studietid för att efter avslutade studier inleda sin såväl yrkesmässiga som lönemässiga karriär. Då krävs ett skatte- och pensionssystem som gör att det likväl lönar sig för den enskilde att studera och som uppväger de år då den som valt att studera inte har någon eller bara en låg pensionsgrundande inkomst. Dagens pensionssystem är utifrån detta perspektiv minst sagt olyckligt konstruerat. Med anledning av vad som ovan anförs bör dagens pensionssystem ses över i syfte att förstärka kopplingen mellan avgift och förmån. I budgeten aviserade regeringen höjda skatter för inkomster och ingen uppräkning av den nedre gränsen för statlig inkomst. I takt med att skatterna åter höjs görs systemet dubbelt orättvist. Man betalar mer i skatt i förvärvslivet medan en allt större del av arbetsinkomsten inte är pensionsgrundande. Genom att successivt höja inkomsttaket i pensionssystemet, alternativt genom att förändra avgiftssystemet i syfte att skapa ett system där pensionsavgiften endast tas ut på den pensionsgrundande inkomsten, skulle intentionerna i denna motion kunna uppnås.
mot · H302418 · 2015-10-01 00:00:00 — Riktlinjer för placeringar av barn på fosterhem och institutioner ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella riktlinjer för när det gäller uppföljning av barn som placeras i fosterhem eller på institution samt behovet av en ökad samverkan mellan kommunerna, t.ex. vad gäller att tillse att skolplikten fullgörs, och tillkännager detta för regeringen. Att utsatta barn som placeras i fosterfamiljer och på institutioner för att de har det svårt hemma ibland inte får det bättre utan till och med sämre är helt oacceptabelt. I första hand är det föräldrarna som har ansvar för sina barn, men i de fall där detta inte fungerar finns ett gemensamt ansvar för dessa utsatta barn. Det kan konstateras att det alltför ofta finns brister i omsorgen om barnen vid fosterhemsplaceringar. Skolinspektionens granskningar av HVB-hem som bedriver undervisning visar bland annat brister i att tillgodose barnens rätt till skolgång. Det måste säkerställas att har riktlinjer som inte bygger på enskilda tjänstemäns tolkningar. De nationella riktlinjerna bör innehålla placerade barns rätt till regelbundna samtal och krav på regelbundna uppföljningsbesök från och även rutiner för samarbete med hemkommunen för att säkerställa att de placerade barnen får den utbildning de har rätt till. Utgångspunkten måste vara att i stor utsträckning alltid arbeta utifrån ett barnperspektiv.
mot · H302419 · 2015-10-01 00:00:00 — Förenkling av företagens uppgiftslämnande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra förslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att de statliga myndigheterna ansluter sig till Uppgiftslämnarservice, och tillkännager detta för regeringen. Att göra det enklare och billigare att starta och driva företag är centralt i arbetet för att skapa förutsättningar för fler jobb. En viktig del i detta arbete är att förenkla och minska företagens uppgiftslämnande. lämnar företagen in omkring 96 miljoner blanketter till omkring 90 olika myndigheter. För många företag, inte minst för små- och medelstora företag, är detta uppgiftslämnande mycket tidskrävande och leder till betydande administrativa kostnader. Mot denna bakgrund påbörjade alliansregeringen ett arbete i syfte att förenkla företagens uppgiftslämnande. Myndigheternas uppgiftskrav kartlades inledningsvis och året efter tillsattes . Utredningen fick i uppdrag att ta fram förslag som innebär att uppgifter från företag till statliga myndigheter som regel bara ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Utredningen presenterade i betänkandet ”Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen” (SOU 2013:80) ett förslag i linje med detta uppdrag. Efter att utredningen hade överlämnat nämnt betänkande gav regeringen också utredningen i uppdrag att gå vidare med sina förslag och omsätta dem i praktiken. Utredningen har , tillsammans med några av de mest berörda myndigheterna, tagit flera steg för att förverkliga sitt förslag på system där en ny funktionalitet, Uppgiftslämnarservice, på webbplatsen införs. Uppgiftslämnarservice syftar till att fylla funktionen som mottagningspunkt för företagens uppgiftslämnande. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande och avslutade därmed sitt arbete. Arbetet med att etablera och utveckla Uppgiftslämnarservice är dock inte slutfört men det finns en plan för hur servicen ska utvecklas. respektive har getts i uppdrag att ansvara bland annat för samordning av uppgiftskrav respektive förvaltning och teknisk utveckling av funktionen. För att den potentiella nyttan med Uppgiftslämnarservice ska uppnås krävs att myndigheterna ansluter sig till systemet. Om inte myndigheterna gör detta faller själva idén med systemet. Därför är det, som utredningen föreslår, rimligt att regeringen får ålägga myndigheter att ansluta sig. Utredningens förslag behöver nu förverkligas och regeringen måste säkerställa att intentionen med etableringen av Uppgiftslämnarservice, alltså att uppgifter som lämnas från företag till statliga myndigheter som regel bara ska behöva lämnas en gång och till ett ställe, förverkligas. Detta innebär i praktiken att regeringen skyndsamt bör ålägga myndigheterna att ansluta sig till Uppgiftslämnarservice om de inte så snart det är möjligt ansluter sig på frivillig väg.
mot · H302420 · 2015-10-01 00:00:00 — Försäljning av kylda drycker på Systembolaget ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Systembolaget även bör tillåtas att sälja kylda drycker ur sitt sortiment och tillkännager detta för regeringen. har ett försäljningsmonopol för alkohol. Detta diskuteras och debatteras. En del av kommunikationen kring monopolet är att det finns kvar så länge som medborgarna tycker att det är en bra idé. Då krävs också att Systembolaget utvecklas och är relevant och kundorienterat. Ett bra exempel på det är arbetet med ansvarsfrågor som corporate social responsibility och även med information om ekologiska produkter på hyllan och på webben. Samma trender som gäller mat, gäller också dryck. Efterfrågan på ökad tillgänglighet och färdiga måltidslösningar ökar stadigt. Kundernas beteende är inte oviktigt i sammanhanget. har trenden rört sig mot att livsmedelsbutikerna fungerar som skafferier, inte minst i storstadsområden. Det pågår också en påtaglig branschglidning. En del livsmedelsbutiker breddar utbudet och erbjuder restaurangtjänster som färdigmat, vin och starköl. En del restauranger säljer färdigmat eller andra måltidslösningar. Konkurrensen för de fysiska butikerna ökar också med olika matkasselösningar. Konkurrensen ökar också för Systembolaget med olika beställningsmöjligheter och införsel från andra länder. Vin, öl och ibland snaps är måltidsdrycker och kan säljas färdiga för konsumtion. Det är inte länge sedan som alkoholförsäljningen skedde över disk. Självplocksbutiker är ett steg på vägen till modernare butiker. Utvecklingen av beställningar på nätet och ombudssystemet är ett annat. har efterfrågan på att kunna köpa kylda drycker i Systembolagets butiker berörts i riksdagsmotionen 2007/08:So233. Den avslogs tyvärr, men tiden kan vara mogen för detta .
mot · H302421 · 2015-10-01 00:00:00 — Förbud mot vilda djur på cirkus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda vilda djur på cirkus och tillkännager detta för regeringen. borde likt många andra länder förbjuda vilda djur på cirkus. Bland annat har , och flera latinamerikanska länder redan gjort detta. Andra länder som , , och Bosnien och har förbjudit alla djur på cirkus. Frågan om att förbjuda vilda djur på cirkus har bland annat uppmärksammats av organisationen , och frågan har brett stöd. Det handlar om värderingar och ansvaret för att behandla djur väl. Svenskt djurskydd aspirerar på att vara världsbäst. Alla djur som hålls av människor omfattas av djurskyddslagstiftningen. Cirkusdjur omfattas också av djurskyddslagen. Reglerna för cirkusdjur finns i korthet på . ”Du får inte kräva mer av djuren än de har fysiska och psykiska förutsättningar för att klara av. Om ett djur haft en skada eller sjukdom som krävt veterinärvård ska du se till att det besiktigas av en veterinär innan det medverkar i någon föreställning. Cirkusdjur ska få röra sig fritt utomhus, om inte vädret är extremt dåligt. De ska ha en torr och ren liggplats, och ska kunna uppsöka skugga om de behöver det. Djuren ska inte störas för mycket av besökare, och får inte visas för allmänheten när de står uppbundna.” Det finns också begränsningar för vilka djur som cirkusar kan använda sig av. Enligt med djurskyddsreglerna för cirkusar får inte apor, rovdjur med undantag för hundar och katter, säldjur med undantag för sjölejon, noshörningar, flodhästar, hjortdjur med undantag för renar, giraffer, kängurur, rovfåglar, strutsfåglar och krokodildjur ingå i cirkusverksamhet. Det är heller inte tillåtet att ta in grisar som cirkusdjur eftersom har särskilda garantier när det gäller sjukdomar hos grisar. En del cirkusar har gått före och slutat använda sig av elefanter. Även om de formella kraven kan vara uppfyllda är cirkusmiljön inte bra för vilda djur. Djuren transporteras länge och ofta och saknar möjlighet att tillgodose sitt naturliga beteende. Ett sjölejon föredrar klippor och hav före sågspån. Det finns också betydande utmaningar vad gäller tillsynen och kontroller av svenska myndigheter.
mot · H302422 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över riktlinjerna för vägarbeten för att ge dem ett tydligare cyklistperspektiv och tillkännager detta för regeringen. () har sammanställt statistik för cykelolyckor. Under åren 2007−2012 omkom 153 cyklister i . skadades fler än 44 000 cyklister och behövde uppsöka akut sjukvård. Statistiken är inte uttömmande då det inte fanns redovisningar från alla sjukhus och vårdcentraler. skedde minst 288 cykelolyckor relaterade till vägarbeten. Den vanligaste orsaken var kablar, slangar och rör som har fått cyklisten att cykla omkull. Löst grus, stenar från vägarbete samt höga och/eller omarkerade kanter och större gropar, hål, diken eller andra ojämnheter orsakade också olyckor. Resultatet var både lindriga och allvarliga skador samt dödsfall. Kraven som ställs på vägarbeten fastställs genom riktlinjer dels genom riktlinjer, dels genom , Arbete på väg. Dessa fokuserar på motoriserad trafik, vilket är förståeligt eftersom vägarbetare löper störst risk att skadas av motoriserad trafik. Men enligt VTI är riktlinjerna kring cyklister och vägarbeten otillräckliga och otydliga och det finns ett anpassa utmärknings- och avspärrningsmaterial för användning på cykelvägar. Att använda varningslampor mer är ett sätt. VTI:s olycksanalys visar också snabb återställning av ytskikt av god kvalitet bör prioriteras högt då skarpa kanter ger upphov till många cykelolyckor i anslutning till vägarbeten. Ett tydligare ansvarsutkrävande för att riktlinjerna följs vid arbeten som utgör hinder på gång- och cykelbanor skulle också kunna bidra till att minska cykelolyckorna. Genom att se över riktlinjerna för vägarbeten och genom ett tydligare cyklistperspektiv kan många olyckor förhindras. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riktlinjerna för vägarbeten ses över för att ge dem ett tydligare cyklistperspektiv och tillkännager detta för regeringen.
mot · H302424 · 2015-10-01 00:00:00 — Cyberattacker mot företag och organisationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att kartlägga omfattningen av cyberattacker mot svenska företag och organisationer och tillkännager detta för regeringen. Cyberattacker mot svenska företag och organisationer blir allt vanligare. Några av tillvägagångssätten är att låsa filer och sedan begära en lösensumma för att låsa upp dem. Det kan också handla om att ta del av känslig information eller att stänga ner organisationers hemsidor. För att kunna ta tag i problemet behöver vi veta mer om det. En del i ökad kunskap är att kartlägga omfattningen av cyberattacker mot företag och organisationer. Det pågår arbete för att förbättra it-säkerheten, inklusive kartläggning, hos offentliga aktörer. Bland annat har den så kallade presenterat förslag till strategi och åtgärder för stärkt informations- och cybersäkerhet. Däremot behövs det ytterligare insatser när det gäller företag och organisationer. är privata och offentliga it-system sammanlänkade på ett sätt som gör att åtgärder på båda sidor är nödvändiga för en stark helhet.
mot · H302425 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa samt att lagen om åldersgränser för film som ska visas offentligt tas bort i sin helhet utan att ersättas med annan lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. Statens medieråds främsta uppgift är att sätta åldersgräns på film som skall visas offentligt i syfte att ”skydda barn och unga från skadlig mediepåverkan”. Lagen om åldersgränser för film som ska visas offentligt innebär att måste godkänna varje film som skall visas offentligt och fastställa en eventuell åldersgräns. Lagen innebär därmed att staten kontrollerar och censurerar filmer för vissa eller alla grupper i samhället. Regler och rekommendationer kring åldersgränser är en fråga som kan avgöras av filmbranschen på egen hand och inte av en statlig myndighet. Dessutom beslutar endast om filmcensur av biofilm medan en majoritet av dagens filmer ses i hemmen, antingen på dator eller på tv. Därmed är myndighetens roll överspelad.
mot · H302426 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förbud mot bågjakt i och tillkännager detta för regeringen. På står att det inte är tillåtet att jaga med pilbåge i . Det har det inte varit sedan ett försök med bågjakt på hjortar 1998. Det försöket varken fortsatte eller förlängdes. Det fanns en inlämnad ansökan till om att tillåta jaktmetoden. Ansökan behandlas av som inte kan säga när beslut i ärendet kommer. Några länder tillåter jakt med pil och båge. Några tillåter detta enbart för smådjur. Men i exempelvis är det totalförbjudet . Enligt svenska jaktlagen ska jakt bedrivas så att djuret inte utsätts för onödigt lidande. Pilbågsjakt uppfyller inte detta krav. För den här typen av jakt används särskilda bågar och särskilda pilar. Det kan argumenteras att utvecklingen av den här typen av pil och båge gör skillnad. De ska vara än mer dödliga. Men i finns särskilda bestämmelser om typgodkännande av fångstredskap – och de syftar just till att vilt inte utsätts för onödigt lidande. Den som jagar på detta förbjudna sätt har som idé att skjuta mot ett litet träffområde på ett vilt djur. Resultatet är att det trots chocken känner smärta, lidande och springer tills det förblöder. Förutsatt att jägaren klarar skottet. Det är mycket tveksamt och brister i jaktetik. Bilden är dock att seriösa jägare bryr sig om jaktetik och har respekt för både djur och natur. De två etablerade jägarföreningarna har hållit emot bågjaktlobbyn. Det är rimligt att införa ett klart och tydligt förbud mot bågjakt i . ska ge regeringen tillkänna vad motionen anför om ett förbud för bågjakt i .
mot · H302427 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om hbtq-planer för idrottsföreningar och tillkännager detta för regeringen. Hbtq-ungdomar mår generellt sämre än jämnåriga heterosexuella. Enligt drabbas hbtq-ungdomar oftare av fetma på grund av stillasittande fritid, de röker mer och hbtq-kvinnor snusar och brukar alkohol i högre grad än jämnåriga heterosexuella kvinnor. För att må bra psykiskt och fysiskt är idrott en viktig komponent. Dock ska inte idrotten medverka till att människor mår sämre än när de började idrotta. Därför är det viktigt att studera siffror om ungas hälsa i samband med idrottande och skapa förutsättningar för att såväl äldre som yngre hbtq-personer ska kunna idrotta på sina egna villkor. Enligt den ungdomsenkät som genomförde 2012 har av hbtq-ungdomarna upplevt rädsla i samband med aktiviteter i en idrottsförening. Motsvarande siffra bland heterosexuella ungdomar är en procent. Detta är mycket allvarligt. Ingen ung människa ska behöva vara rädd i idrottssammanhang på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet. av de tillfrågade homo- eller bisexuella ungdomarna berättade också att de avstått från en fritidsaktivitet för att de varit rädda att bli illa bemötta. För heterosexuella ungdomar är den siffran . ungdomsenkät visar också att av heterosexuella ungdomar idrottar i förening jämfört med av hbtq-ungdomarna. Den största skillnaden återfinns hos pojkarna där av de heterosexuella pojkarna idrottar i förening mot av de homo- eller bisexuella. Detta är illavarslande eftersom idrott och hälsa är viktiga för en människas välbefinnande. Idrott ska kunna ske på lika villkor. Det ska aldrig vara accepterat att en förening som finansieras via offentliga medel stöter bort hbtq-personer. Med offentliga medel avses i denna motion bidrag från kommun, landsting, stat eller allmänna arvsfonden. Det är angeläget att idrottsföreningarna aktivt arbetar med frågor som rör homo- och transfobi. Vidare att varje idrottsklubb som tar emot bidrag från den offentliga sektorn har en hbtq-plan, jämförbar med en jämställdhetsplan där det också framgår hur klubben ställer sig till hbtq-frågor. Föreningen ska arbeta med förebyggande frågor, men också hur de skall agera när en situation som förorsakats av homo- eller transfobi ska lösas rent praktiskt. I syfte att alla ungdomar skall känna sig välkomna inom idrotten skall de idrottsföreningar som erhåller offentliga medel ha en hbtq-plan. Vidare bör det i regleringsbrev framgå att förbundet har till uppdrag att följa upp och utvärdera att de aktuella klubbarna har en hbtq-plan och att deras arbete lever upp till planen.
mot · H302428 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra ämbetsmannaansvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utreda extern och oberoende kommunrevision och tillkännager detta för regeringen. behöver en högre grad av ämbetsmannakultur . Allt fler anställda inom offentlig förvaltning anmäls för tjänstefel men allt färre döms. En förklaring till avsaknaden av ämbetsmannakultur är avskaffandet av ämbetsmannaansvaret 1976. Fel i tjänsten kunde leda till ansvar för tjänstefel. Böter och fängelse var några möjliga påföljder, men även avsked. När ämbetsmannaansvaret försvann suddades stora delar av det straffrättsliga ansvaret för tjänstemän med offentlig anställning ut. Även om i en internationell jämförelse har en låg grad av korruption sänder ett ämbetsmannaansvar en viktig signal till medborgarna att offentliga tjänstemän får ta sitt ansvar. På så vis behåller vi ett samhälle med hög social tillit. En annan förklaring är att kommuner inte är föremål för extern, oberoende yrkesmässig revision. Omkring två tredjedelar av all offentlig verksamheten sker i kommunernas regi. generaldirektören för , , lade tidigare ett förslag om att utreda ett alternativ där ett antal revisionsverk ansvarar för revision av kommunerna.
mot · H302429 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grisar ska ha rätt till utevistelse och tillkännager detta för regeringen. Föreningen har uppmärksammat att grisar inte har rätt till att vistas ute. har kor, får och getter, med vissa undantag, rätt att vistas utomhus enligt Djurskyddsförordningen 10–11 §§. För grisar finns inget motsvarande krav. Detta trots att grisars behov av utevistelse i en miljö och en möjlighet att bete sig naturligt är minst lika stort som för kor, får och getter. bör ge regeringen tillkänna vad motionen anför om att också grisar ska ha rätt till utevistelse.
mot · H302430 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det allmänna vaccinationsprogrammet ska vara obligatoriskt och tillkännager detta för regeringen. Enligt vårdguiden beskrivs vaccinationsprogram så här: ”I erbjuds alla barn vaccination mot nio sjukdomar: difteri, stelkramp, kikhosta, polio, mässling, påssjuka, röda hund samt infektioner orsakade av Haemophilus influenzae typ b, pneumokocker och för flickor ingår även HPV, humant papillomvirus. Syftet med vaccinationsprogrammet är att ge barnet skydd mot sjukdomarna och förebygga smitta. Det är inte obligatoriskt att delta i vaccinationsprogrammet, utan föräldrarna eller eventuell annan vårdnadshavare avgör om barnet ska vaccineras eller inte. Utöver de sjukdomar som ingår i det allmänna vaccinationsprogrammet kan barn under särskilda omständigheter även få vaccin mot tuberkulos och hepatit B. I några landsting ingår numera vaccination mot hepatit B i det allmänna vaccinationsprogrammet.” Ett litet antal föräldrar vägrar att vaccinera sina barn och skyddar dem alltså inte från de nio farliga sjukdomarna. De utsätter också andra människor för fara när de motverkar förebyggande av smitta. Detta skapar lidande och utsätter barn för onödig fara. Därför bör ge regeringen tillkänna att det allmänna vaccinationsprogrammet ska vara obligatoriskt.