mot · H2023091 · 2015-05-06 00:00:00 — Jakt medför också en stor möjlighet att få mer klimatsmart viltkött på våra tallrikar, inte minst på de tallrikar som finns i de offentliga serveringarna. I den offentliga upphandlingen måste vi ställa högre krav, inte minst på djurskydd och miljöhänsyn. De tre miljoner offentliga måltider som serveras innebär en stor möjlighet för våra bönder att ta fler marknadsandelar. Men då måste krav ställas så att det närproducerade har möjlighet att konkurrera. 6.6 Välfärd med mångfald och närhet strävar efter en välfärd som omfattar och finns tillgänglig för alla och som utgår från den enskilda människans behov. Rätten till självbestämmande och inflytande över den vård och omsorg som ges måste gälla såväl unga som gamla, friska som sjuka. Välfärdens huvudsyfte är att garantera trygghet och likvärdiga förutsättningar för alla, vilket bygger på insikten om att människors behov kan se olika ut. värnar rätten att själv välja vård eller skola med en mångfald av utövare. Denna mångfald kan bestå av både privata och kooperativa utövare vid sidan om det offentliga. Den kan bestå av såväl aktiebolag som icke-vinstdrivande organisationer. Mångfalden är en nödvändighet för att vården och skolan ska kunna utvecklas, för att medarbetarna ska få fler karriärvägar och för att samhället ska kunna erbjuda mer välfärd av högre kvalitet till fler. Men framförallt är mångfalden och valfriheten en förutsättning för att patienter, elever och föräldrar ska kunna bestämma mer själva. Vård- och omsorgssektorn är främst en småföretagarbransch. av företagen har färre än 20 anställda. [63] Branschen är också viktig för jämställdheten på arbetsmarknaden. Andelen företagsledare i vård- och omsorgsbranschen som är kvinnor är nästan dubbelt så hög som i resten av näringslivet. Bland annat av dessa anledningar är positivt till vårdvalssystem. Det har bidragit till att fler vårdcentraler har öppnat och att patientmakten har stärkts. Regeringen säger sig vilja värna kvaliteten i välfärden. Därför är det märkligt att de lägger så mycket tid och kraft på att bekämpa specifika driftsformer, snarare än att bekämpa bristande kvalitet. 308 000 barn och elever går i en fristående förskola eller skola. [65] Dessa fristående skolor finns i hela . De flesta elever som går i en fristående skola går i en skola som drivs i aktiebolagsform. Att försvåra för skolor med denna bolagsform riskerar därför att försvåra för tiotusentals elever. Forskning tyder på att skolvalet inte missgynnat elever från familjer med låga inkomster, med lågutbildade föräldrar eller med utrikes födda föräldrar. [66] Skolvalet är i själva verket en förutsättning för att en familjs bostadsort inte ska diktera vilken skola barnen ska gå i. Det erbjuder en möjlighet att söka sig till en skola som har det arbetssätt, den pedagogik och den organisation som eleven och föräldrarna önskar. På så vis är skolvalet en grundbult i utjämningen av möjligheterna mellan elever. Friskolorna är en viktig och kvalitetsdrivande faktor i den svenska skolan. Skolinspektionen ska dock självklart kunna vidta åtgärder mot de skolor som inte uppfyller de villkor som ställs – såväl i kommunala som i fristående skolor. Välfärd i hela landet Välfärden måste finnas till för alla människor. Det innebär att välfärden också måste finnas tillgänglig i hela . är skillnaderna i tillgång till välfärden allt för stora, bland annat avseende avståndet till sjukvård. Tydliga prioriteringar måste göras för att minska dessa skillnader. Här spelar en effektiv organisation för sjukvårdstransporter och ett maximalt utnyttjande av ny informationsteknologi stor roll. På många mindre orter i har privata och ideella initiativ klivit in och tillfredsställt människors behov av utbildning och vård när det offentliga bestämt sig för att lägga ner en verksamhet. Valfrihet och etableringsmöjlighet är således också en viktig garant för att invånare i mindre orter inte ska få sina skolor och vårdcentraler nedlagda av kommunpolitiker i centralorten. En välfungerande skola, där kunskap står i fokus och som erbjuder en lugn, trygg och utvecklande arbetsmiljö, är en omistlig del av att strävan att jämna ut människors livschanser och ge barn och elever möjlighet att förverkliga sina drömmar. Personer som inte ges det stöd som krävs för att lyckas i skolan är överrepresenterade bland arbetslösa. En välfungerande skola är därför också ett viktigt verktyg i kampen mot utanförskap och för ett inkluderande samhälle. Alla måste ges chansen att tillgodogöra sig en god utbildning. Skolan har dock fler uppgifter än att bidra till en produktiv arbetskraft. Det ska vara en plats där elevers nyfikenhet väcks och där de inte bara skaffar sig utbildning, utan också bildning. utbildningspolitik tar sin utgångspunkt i att varje förskolebarn, elev och student ska ges möjlighet att inhämta den kunskap hon behöver för att nå sina mål – oavsett var i landet hon bor och oavsett hennes sociala och ekonomiska bakgrund. Vi tror på individens lust att lära och längtan att utvecklas och arbetar därför för en skola där kunskap och kreativitet utvecklas i takt med aktuell forskning och teknik. Entreprenöriellt lärande ska vara naturligt i hela utbildningssystemet eftersom det främjar förmågan att fatta beslut, kommunicera och samarbeta. Digitalt lärande ska vara en självklar del av undervisningen och modern teknik ett verktyg för lärarna. vill att fjärrundervisning tillåts inom skolans alla ämnen och kurser. Det stärker likvärdigheten, höjer kvaliteten och ökar tillgängligheten. För små kommuner med ett litet elevunderlag, eller kommuner med stora avstånd, kan fjärrundervisning betyda skillnaden mellan att få undervisning och att inte få undervisning. Vi måste visa tillit till att lärare och skolledare kan omsätta reformer till praktiska resultat i det dagliga arbetet i skolan. Det är läraren som är nyckeln till att höja kunskapsresultaten. Därför är satsningar på lärarnas kompetensutveckling och arbetssituation av största vikt. Även rektorernas ledarskap är avgörande för en skolas resultat och vi måste därför aktivt verka för att detta ledarskap fungerar. Det är bra pedagoger och ledare som tillsammans utgör lösningen på hur svensk skola ska kunna förbättras. anser att duktiga lärare ska premieras och tror därför på karriärtjänster. Vi tror även att de som är nära skolan, elever, föräldrar, personal och kommun, vet bäst hur de lokala skolorna kan utvecklas. Vi vill därför att kommunerna även fortsättningsvis ska ha ansvaret för skolan. har medverkat till de förbättringar som gjorts i utbildningssystemet . Bland dessa finns ny läroplan för , reformerad gymnasieskola, utökning av antalet platser i samt återinförandet av en lärlingsutbildning i det svenska skolsystemet. Det är viktigt att man även som vuxen kan utbilda sig, såväl på gymnasial nivå som på högskolenivå. Möjligheter har också öppnats för att vuxna ska kunna genomgå lärlingsutbildning. vill se en förändrad lärlingsutbildning, där de tilltänkta arbetsgivarna får en större roll i utvecklingen och genomförandet av utbildningen genom så kallade lärlingsråd. Yrkeshögskoleutbildningarna är ett bra exempel på utbildningar som utvecklats i samverkan med presumtiva arbetsgivare. Företagen förses med kompetent arbetskraft och deltagarna får en utbildning som i hög grad leder till arbete. vill att yrkeshögskoleutbildningarna byggs ut ytterligare samt att det ska bli lättare att ansöka om och bli beviljad möjlighet att bedriva yrkeshögskoleutbildning . Folkhögskolor runt om i hela bidrar också med värdefulla utbildningsinsatser. Inte minst är folkhögskolor bra på att motivera elever att fortsätta studera efter avslutad kurs eller program inom folkhögskolan. Vi ska säkerställa att de som påbörjat en bildningsresa genom att påbörja studiemotiverande folkhögskolekurser också har möjlighet att gå vidare och fortsätta sina studier i folkhögskolan. Universitet och högskolor är en viktig kraft i det moderna samhällets utveckling då de förser näringsliv och arbetsmarknad med kunskap och kompetens genom forskning och utbildning. En samverkan och en nära koppling mellan den högre utbildningen och omgivande samhälle är därför av största vikt. ser gärna att det resursfördelningssystem som tillämpas för den högre utbildningen i än högre grad premierar hög kvalitet, men också samverkan och öppenhet mot det omgivande samhället. verkar för att lärosätena blir mer autonoma, finns i hela landet och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. För att stimulera fler att söka sig till den högre utbildningen och snabbare ta sin examen är det också viktigt att utbildningspremien är hög. De höga svenska marginalskatterna är här ett problem. Dels minskar de värdet av utbildning och dels gör de det svårare att locka hit högutbildad arbetskraft. måste därför marginalskatterna sänkas. Den sammanpressade lönestrukturen gör också att variationer i arbetskraftens utbildning och kompetens inte avspeglas i variationer i löner. I stället uppstår en tydlig skillnad i arbetslöshet och sysselsättning. Människor med lägre utbildning eller lägre produktivitet får inte ett jobb med lite lägre lön, de får inget jobb alls. En god, effektiv och trygg vård och omsorg i livets alla skeenden är två av samhällets absolut viktigaste åtaganden. Vården måste vara jämlik och tillgänglig för alla och ska organisera sitt arbete efter patienternas behov. Människor får inte hamna i kläm mellan olika system. Alla människor måste också ha möjlighet att få inflytande över sin vård och omsorg oavsett i vilket skede i livet de befinner sig. Att dagens äldre lever och, tack vare den medicinska utvecklingen, också överlever sjukdomar är en framgång för samhället, men det skapar också nya utmaningar. Samhället måste bli bättre på att stötta människor att genom livsstilsförändringar behålla hälsan längre upp . Dessutom måste tryggheten i vården och omsorgen om de allra svårast sjuka förbättras. Det finns också särskilda områden som behöver extra fokus i närtid. Cancervården är ett sådant område. Barns och ungas psykiska ohälsa är ett annat. Tillgängligheten måste öka. Vårdvalssystem i landsting i kombination med den statliga kömiljarden har bidragit till detta. Därför är det olyckligt att regeringen föreslår att kömiljarden, som belönar landsting som kortar vårdköerna, ska avskaffas. Utvärderingar av kömiljarden visar att den bidragit till att minska väntetiderna och öka tillgängligheten. [68] Inriktningen framöver bör vara att utveckla kömiljarden till att i högre grad öka drivkrafterna att skapa mer sammanhållna vårdkedjor. En av de viktigaste utmaningarna framöver är att fortsätta att utveckla människors valfrihet i välfärden och att garantera en god tillgång till vård och omsorg i hela landet. Därför är det angeläget att det finns en politisk tydlighet om att alla människor ska ha rätt att välja utförare i välfärden. Den rödgröna regeringen har genom tillsättandet av utredningen ”Ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster” och propositionen ”Upphävande av kravet på vårdvalssystem i primärvården” skapat stor osäkerhet kring framtiden för patienternas valfrihet och utvecklingen av de privata utförarna. Företagare och innovatörer kan inte känna sig trygga med att värdet av deras välfärdsinnovationer inte kommer att tas ifrån dem. Det är olyckligt, då välfärdssektorn behöver fler investeringar och innovationer, inte färre. Syftet med valfrihetsreformerna är främst att stärka patientens valfrihet samt att öka mångfald och tillgänglighet genom en fri etableringsrätt. Vad gäller vårdval i primärvården konstaterar exempelvis Myndigheten för Vårdanalys att tillgängligheten i form av fler vårdcentraler och antalet läkare i primärvården har ökat. Åtskilliga privata vårdgivare har startat verksamheter utanför storstadsregionerna eller i storstädernas mindre välbärgade stadsdelar. Myndigheten för Vårdanalys konstaterar vidare att det finns ett brett stöd för möjligheten att välja vårdgivare bland både personer med stora vårdbehov och befolkningen i stort. Tre av fyra anser att möjligheten att byta vårdgivare är bra. Istället för att riva upp valfrihetsreformer av ideologiska skäl, borde fokus ligga på hur reformerna kan vidareutvecklas. En prioriterad fråga framöver är att se över hur ersättningssystemen kan förbättras ur ett patientperspektiv samt hur de kan underlätta etableringar av verksamheter i de mer glest bebodda områdena av vårt land. 6.7 Hållbar försvars- och säkerhetspolitik ser med oro på det snabbt försämrade säkerhetsläget i vårt närområde. folkrättsvidriga annektering av , dess fortsatta inblandning i den pågående konflikten i andra delar av och deras ökade övningsverksamhet mot och i närheten av måste tas på största allvar. säkerhetspolitiska grund är hotad av angrepp. Lägg därtill den bekräftade kränkningen av svenskt territorium som främmande makt utsatte oss för och bilden av ett försämrat säkerhetsläge blir uppenbar. Vi ser också i och delar av hur oroligheter, våld och förföljelser sprider sig. Isil och andra kriminella terrororganisationer sprider skräck, hat och förödelse i sina fotspår. Detta påverkar givetvis också det säkerhetspolitiska läget för . Vårt deltagande i internationella insatser behövs. Försvarsmakten och dess anställda utgör ett omistligt försvar mot externa hot. Att skydda och svenska medborgare från sådana hot tillhör statens kärnverksamhet. De försvarsmaktsanställda förtjänar att ges förutsättningar att lösa sina uppgifter på ett säkert och effektivt sätt. Anslagen till Försvarsmakten måste stå i paritet med de uppgifter som vi förväntar oss att Försvarsmakten ska lösa. Givet försämringen av säkerhetsläget i vårt närområde anser att det finns goda skäl att tillföra Försvarsmakten mer resurser. Också omprioriteringar av redan anslagna medel behöver göras. Det finns ett antal förmågor som behöver förstärkas. Luftförsvar är en sådan. Ubåtsjakt är en annan. Vår förmåga att stå emot cyberangrepp är ytterligare en. Därutöver finns behov av att modernisera och uppgradera befintligt materiel. Antalet övningstimmar behöver också öka. Mot bakgrund av detta är stolt över att på ett konstruktivt sätt ha deltagit i den försvarsuppgörelse som träffats tillsammans med , . [71] har genom vårt deltagande säkrat att Försvarsmakten tilldelas mer resurser samt att viktiga första steg tas mot en stärkt försvarsförmåga. Försvarsuppgörelsen (mdr) Källa: Försvarsdepartementet (2015) anser att det är av största vikt att försvarspolitiken i största möjliga mån bedrivs med ett brett parlamentariskt stöd, för att på så vis garantera politikens långsiktiga hållbarhet och trovärdighet gentemot omvärlden. Försvarsförhandlingar handlar om att uppnå konkreta resultat, inte om vem som har högst ingångsbud i förhandlingarna. anser vidare att dialogen mellan politiken och Försvarsmakten är viktig. Politiken ska, i samråd med Försvarsmakten, definiera de uppgifter som Försvarsmakten förväntas ha förmåga att lösa. Det bör dock inte vara politikens uppgift att i detalj reglera hur Försvarsmakten väljer att lösa dessa uppgifter. Alltför detaljerade beställningar riskerar att leda till att myndighetens resurser inte utnyttjas effektivt. har i modern tid varit förskonat från samhällsomvälvande kriser. Det är något att glädjas över och känna tacksamhet inför. Men det riskerar också att vagga in oss i en omotiverad känsla av trygghet. Förra årets omfattande skogsbrand i vittnar om att behovet av att ha myndigheter och ett civilsamhälle som är väl rustade för krishantering är stort. Klimatförändringarna ställer också högre krav på samhällets krisberedskap. Försvarsmaktens uppdrag är att försvara . Det ställer stora krav på en flexibel och rörlig organisation. En viktig del i detta arbete är ett väl utbildat och ändamålsenligt utrustat hemvärn. De nationella skyddsstyrkorna är en viktig del av samhällets krisberedskap och bidrar med ökad folkförankring till Försvarsmaktens verksamhet. gläds därför åt att hemvärnet i försvarsuppgörelsen tilldelas medel för ytterligare materielanskaffning. Försvarsmaktens samordning och samarbete med andra delar av samhällsskyddande myndigheter och organisationer är också av största vikt. Även personalförsörjningen är en fråga som måste fungera för att garantera ett effektivt försvar av hela . Särskilt förtida avgångar inom existerande personalstyrka är en utmaning som måste hanteras framöver. Därtill måste rekryteringen av tjänstgörande personal förbättras. I samband med försvarsuppgörelsen tillsätts därför också en utredning som skall inkomma med förslag på hur arbetet med att garantera en välfungerande personalförsörjning ska kunna stärkas. Förutsättningslös utredning om militära samarbeten är ett litet land beläget på ett strategiskt viktigt territorium. Vi är, oavsett anslagsnivåer och Försvarsmaktens arbete, sårbara. Vårt samarbete inom EU och med andra strategiska samarbetspartner är därför viktigt. Genom en effektiv utrikespolitik och ett väl utvecklat samarbete med andra länder ökar vår förmåga att dels undvika kriser och dels lösa sådana kriser om de ändå skulle materialiseras. har historiskt varit alliansfritt. Det har i många avseenden tjänat oss väl. är det oförsvarligt att blanda samman en på strategiska grunder vald alliansfrihet med en moralisk likgiltighet inför rätt och fel. ska inte stå likgiltigt inför kränkningar av mänskliga rättigheter, kränkningar av andra länders suveränitet eller försök att medelst hot om våld få sin vilja igenom på den utrikespolitiska arenan. har ett mycket nära samarbete med ett antal andra länder och militära samarbetsorganisationer. Det är i grunden av godo. Det möjliggör för vår försvarsmakt att delta i kvalificerade övningar och ger oss en större förmåga än vad vi skulle kunna bygga upp på egen hand. anser att det är rimligt att förutsättningslöst utreda för- och nackdelar med denna typ av samarbeten. Det gäller självfallet även frågan om ett medlemskap i . har aktivt verkat för och sett till att en sådan utredning nu inleds. En expert kommer att ta fram en rapport som utifrån ett fristående perspektiv analyserar och redogör för innebörden av olika former av samarbeten med andra länder respektive medlemskap i militära samarbetsorganisationer, samt deras för- och nackdelar inom det försvars- och säkerhetspolitiska området. Uppdraget innefattar bland annat relationen till de nordiska, nordisk-baltiska och bilaterala svensk-finska samarbetena, samt till den transatlantiska länken, FN, EU, och Nato. Syftet med analysen är att bidra till ett fördjupat samtal om dessa frågor. Uppdraget sträcker sig och skall redovisas i form av en skriftlig rapport till regeringen. Samråd skall ske med representanter från de partier som ingått försvarsuppgörelsen. Bekämpande av inhemsk och utländsk terrorism Hoten mot och det svenska samhället kommer i många olika former. Det senaste årets tragiska attacker i och visar med all önskvärd tydlighet att viktiga samhällsinstitutioner kan angripas på andra sätt än genom direkta militära aktioner från främmande makt. Hybridkrigföring, med psykologiska operationer och andra påtryckningar följt av militär inblandning, ställer också nya krav på samhällets krisberedskap och Försvarsmaktens förmågor. De pågående konflikterna i vår omvärld, exempelvis i och norra , medför ett enormt mänskligt lidande. bör ta ansvar för att genom en ansvarsfull och generös flyktingpolitik erbjuda människor en från våldet och förtrycket. Dessa konflikter har dock också den negativa bieffekten att de lockar utländska krigare, däribland svenska medborgare, att ansluta sig till olika sidor och delta i kriget. Det är en utmaning som inte upplevt tidigare. Vi har ett ansvar att förhindra att svenska medborgare ges möjlighet att delta i krigsförbrytelser. Och vi har dessutom ett ansvar att garantera att de personer som deltagit i konflikterna i fråga inte utgör ett hot mot det svenska samhälle till vilket de återvänder. Här har gjort för lite. Arbetet med att försvåra handeln med svenska pass är välkommet. Men mer behöver troligen göras. ser positivt på försök att aktivt motarbeta resor till de aktuella konflikthärdarna. I detta arbete är kriminalisering av handlingar relaterade till sådana resor, samt ett ökat fokus på att lagföra människor som gör sig skyldiga till krigsförbrytelser, nödvändigt. har , på olika sätt, varit med och tagit ansvar för de svenska statsfinanserna. Vi kommer att hålla fast vid en ansvarfull ekonomisk politik syftande till goda säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna. är det viktigt att detta inte sker genom högre beskattning av jobb och företagande, vilket skulle äventyra den ökande sysselsättningen och den minskande tudelningen, och därmed grunden för starka statsfinanser och finansieringen av välfärden. Det är därför viktigt med sparsamhet, i synnerhet vad gäller sådana utgifter som har tveksam samhällsnytta. Statens skatteintäkter måste vara tillräckligt stora för att kunna finansiera investeringar, bland annat i infrastruktur, och en trygg och tillgänglig välfärd. Skattesänkningar och kostnadsminskningar måste därför ske på ett välavvägt och effektivt sätt. Det finns dock inget perfekt samband mellan en stor offentlig sektor och en bra offentligt finansierad välfärd. Arbetsmarknadspolitiken är ett exempel. Den tar stora resurser i anspråk utan att i någon större utsträckning bidra till välfärden. I stället låser den alltför ofta in arbetssökande i åtgärder och program dit företag inte vänder sig för att hitta arbetskraft. Här finns alltså en besparingspotential som inte negativt påverkar välfärden. Fler sådana besparingar och effektiviseringar måste hittas för att garantera att vi långsiktigt kan finansiera välfärdens kärna som vi förbättrar jobb- och företagsklimatet. Stora delar av våra reformer har dock ingen eller positiva nettoeffekter för statsfinanserna, som de sänker trösklarna på arbetsmarknaden, stärker matchningen och ökar chanserna till anställning. Grön skatteväxling med höjd skatt på utsläpp och sänkt skatt på arbete, kan skapa dubbla vinster genom minskad miljöförstöring och ett bättre skattesystem. I denna motion har pekat ut viktiga reformförslag, inriktningen för den framtida politiken samt de ramar inom vilken politiken ska bedrivas med omsorg om välskötta offentliga finanser. kommer budgetpropositionen att återkomma med mer detaljerade förslag på såväl utgifts- som inkomstsidan. 7.1 Accepterade förslag från regeringen avvisar majoriteten av regeringens förslag till förändringar på såväl intäkts- som utgiftssidan. Regeringen föreslår att skatten på jobb och företag höjs med . Det utgör av de totalt i höjda skatter som regeringen nu genomför. Det är fel väg för i när jobben behöver bli fler i hela landet. Det finns dock ett antal av regeringens förslag som accepterar. Det gäller följande förslag, som därmed utgör finansiering för framtida reformförslag från vår sida. De berör främst beräkningstekniska korrigeringar. Accepterade förslag från regeringen, Begränsning av möjligheten att använda märkt olja i båtar Anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer Beräkningsteknisk korrigering av särskilda utgifter inom universitet och högskolor I tabellen nedan sammanfattas några av de i denna vårmotion aviserade reformförslag. Fler jobb i växande företag Lägre ägarskatter, särskilt ändrad beskattning av personaloptioner (2012), egna beräkningar. Grön tillväxt i hela landet FORES (2012), egna beräkningar. Förstärkt ersättning för metangasreducering Världens modernaste landsbygd och grönaste städer Stöd till kommersiell service i glesbygd SOU 2015:35, egna beräkningar. Flyktingar i jobb och bostad Egna beräkningar baserade på (2015a), (2014) och ESV (2005). Kompensation till kommuner för icke ersatta kostnader i samband med flyktingmottagning och (2014), egna beräkningar. Oförändrat offentligt åtagande. Utökning av kompletterande utbildningsplatser