ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021145 · 2015-10-05 00:00:00 — Barns rätt till alla sina föräldrar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barn ska kunna ha fler än två juridiska vårdnadshavare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barns rätt till umgänge med alla sina föräldrar och tillkännager detta för regeringen. Varje människa ska ha rätten och möjligheten att definiera sin familj. Dagens familjer är mångfasetterade och många ser inte längre ut som den traditionella kärnfamiljen. Därför måste lagstiftningen uppdateras. En svaghet i den svenska lagstiftningen på familjeområdet är begränsningen att ett barn högst kan ha två vårdnadshavare. En annan svaghet är att barnets intresse av och rätt till umgänge med personer som inte är dess vårdnadshavare inte skyddas. finns många familjer där det finns fler än två föräldrar. Det kan till exempel vara så att ett par med två kvinnor har blivit föräldrar tillsammans med en eller två män, eller så har kanske ett barns ursprungliga två föräldrar separerat och fått nya partner som fungerar lika mycket som föräldrar som de som från början var barnets föräldrar. Ett barn kan alltså ha sociala föräldrar som inte anses vara föräldrar eller vårdnadshavare enligt lagstiftningen. Att inte alla de personer som i realiteten fungerar som barnets föräldrar också är detta i lagens mening skapar flera praktiska problem. Exempelvis finns förskolor och skolor som inte vill skicka information till andra än de juridiska vårdnadshavarna. Men de största problemen uppstår vid en eventuell separation. Med dagens lagstiftning har de juridiska vårdnadshavarna alla möjligheter att frånta barnet dess möjlighet till umgänge och kontakt med personer som har fungerat som barnets föräldrar i praktiken sedan barnet föddes. invänds att barnet skulle drabbas hårt i det fall föräldrarna separerar och mer än två personer är inblandade i en eventuell vårdnadstvist. Oron består då i att denna process, som kan vara mycket komplicerad, skulle försvåras. Dock måste detta vägas emot dagens situation där barnet drabbas av att helt ryckas ifrån en person som i allt väsentligt fungerat som barnets förälder, under kanske hela barnets liv. Vi menar att intresset av att skydda barn mot att förlora en förälder väger starkare än intresset av att minimera antalet inblandade i eventuella vårdnadstvister. förespråkar en politik där lagstiftningen anpassas till det faktum att barn växer upp med fler än två vuxna som tar gemensamt ansvar för barnets vård och uppfostran. Barn ska kunna ha fler än två juridiska vårdnadshavare. Likaså ska barns rätt till umgänge med sina sociala föräldrar, som inte kan bli vårdnadshavare på grund av lagstiftningens begränsningar, skyddas. Det ska inte vara avhängigt vårdnadshavarnas goda vilja. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H3021146 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre statistik över attacker mot asylboenden och tillkännager detta för regeringen. Emellanåt uppmärksammas attacker mot asylboenden runtom i landet. Det kan röra sig om allt från brinnande kors till bombhot och brandattacker. Dessvärre saknas en samlad bild av omfattningen eftersom det inte förs någon specifik statistik hos varken eller polisen över attacker mot asylboenden – något som däremot görs i . Visserligen ingår brott mot flyktingförläggningar i Brottsförebyggande rådets hatbrottsstatistik, men de särredovisas inte. Bristen på information om omfattningen försvårar polisens arbete mot hatbrott och försämrar möjligheten att reagera mot det våld vi vet förekommer mot våra asylboenden runtom i . förde statistik över olika händelser kring flyktingförläggningar, och samhällstrender kunde då studeras. ökade till exempel antalet attentat mot flyktingförläggningar och enskilda invandrare. begicks 117 attentat mot flyktingförläggningar och 151 attentat mot invandrare utanför flyktingförläggningarna. var det vanligare med stora förläggningar som låg enskilt vilket kan ha påverkat förutsättningarna att angripa boendena. är det vanligare att flyktingar bor i eget boende. Även om statistik börjar insamlas skulle därför inte siffrorna gå att jämföra rakt av men samhället skulle få betydligt bättre förutsättningar att agera mot våldet. Till exempel vore det av intresse att studera huruvida våldet mot asylboenden ökar i samband med att främlingsfientliga partier ökar i opinionen och när rasistisk propaganda ökar i omfattning. vill åtgärda bristen på statistik och föreslår att statistik samlas in kring händelser kring/mot asylboenden.
mot · H3021147 · 2015-10-05 00:00:00 — Reklamation av fel på småhus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även konsumenter som köper småhus i andra hand bör få reklamera fel på huset till byggföretaget och tillkännager detta för regeringen. Vid byggnation av nytt småhus förekommer kontraktsvillkor, som förbjuder konsumenten från att utan byggföretagets godkännande överlåta sina rättigheter mot byggföretaget till annan konsument. Det är därför upp till byggföretagets välvilja om en konsument som har köpt huset i andra hand kan göra gällande några fel gentemot mot byggföretaget. Några tungt vägande villkor för att upprätthålla denna ordning finns inte. Redan den första konsumenten har ju betalat för att huset ska uppföras felfritt, så varför en konsument som har köpt huset i andra hand, inte ska få reklamera fel är ologiskt. Reklamation av fel på småhusentreprenad bör således även få göras av konsument som har köpt huset i andra hand, allt givet att reklamationen håller sig inom lagstadgad reklamationstid.
mot · H3021148 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vallagen i syfte att behandla alla utländska medborgare som är folkbokförda i lika i samband med kommunala val och landstingsval och tillkännager detta för regeringen. Personer som är folkbokförda i och som är medborgare i något EU-land, eller har enligt gällande svensk lag rätt att rösta i kommunal- och landstingsval om de har varit folkbokförda , dvs. senast under ett valår. Medborgare från ett land utanför EU måste dock vara bosatta i innan de får samma rätt som EU-medborgarna ges. Detta innebär att, exempelvis, en bulgarisk medborgare som flyttar till får rätt att rösta i kommunalvalet , medan en marockansk medborgare som flyttar till inte får samma rätt. Detta är inget annat än statssanktionerad diskriminering av utomnordiska personer. Tre statliga utredningar har föreslagit avskaffandet av särbehandlingen som uppstår på grund av treårsregeln: Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning (SOU 2000:106), i betänkandet Att vara med på riktigt (SOU 2001:48) och Det blågula : strukturell diskriminering i (SOU 2005:56). Försvararna av nuvarande regelverk hävdar att treårsregeln för utomeuropeiska medborgare bör finnas även i fortsättningen eftersom det enligt dem skulle skapa ”rimliga garantier för att dessa väljare uppfyller de krav som bör kunna ställas på väljare i demokratiska val” såsom ”kunskaper i svenska språket” samt ”ett naturligt intresse inte bara för de aktuella förhållandena i kommunen utan också för de mer långsiktiga kommunala angelägenheterna”. Den principiella grundfrågan är: varför ska dessa krav ställas på den marockanska medborgaren som har bott i , men inte på den bulgariska medborgaren som har bott i i endast 4 månader? rösträtt för personer bosatta i med EU-medborgarskap var något EU krävde. EU ställer dock inte krav på att vi ska behandla andra (dvs. personer bosatta i med ett annat medborgarskap än EU, och ) sämre. Det är något som den svenska och regeringen har valt på egen hand. Detta är något som vi kan ändra på, om viljan finns. Att värna om likabehandlingsprincipen är viktigt; just därför ska vi inte diskriminera vissa grupper bara för att de råkar vara medborgare utanför EU. Med anledning av detta föreslår vi att ska ge regeringen tillkänna att se över lagstiftningen på detta område i syfte att ge personer som är folkbokförda i men har ett annat medborgarskap än från något EU-land, och samma rätt att delta i kommunal- och landstingsval som EU-medborgare, och bosatta i har.
mot · H3021150 · 2015-10-05 00:00:00 — Sänkt rösträttsålder till 16 år ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga införandet av en sänkning av rösträttsåldern till om än på försök och tillkännager detta för regeringen. ”Att ha inflytande över sitt eget liv är en mänsklig rättighet som omfattar såväl yngre som äldre medborgare”, skriver så förtjänstfullt. I en demokrati är det viktigt med inkludering av olika grupper. En väl fungerande demokrati förutsätter att olika grupper, inklusive de yngre, kan göra sin röst hörd. Vi från anser att det är angeläget att öka de ungas inflytande i samhällsutvecklingen. Det handlar dels om en rättvisefråga, men det handlar också om legitimitet och att ge allt fler möjlighet att påverka morgondagens samhälle. Mångfalden av synpunkter är berikande. Dessutom skulle en sänkning av rösträtten ge bättre åsiktsrepresentativitet. Enligt en studie från (Attityd- och värderingsstudien ) har intresset för politik och samhällsfrågor i övrigt bland de yngre, , ökat . Intresset för samhällsfrågor ligger på . Men trots detta är den upplevda möjligheten att påverka inte så stor. På vissa samhällsområden är de ungas möjlighet att påverka mycket liten. ”De områden som unga anser att de i minst utsträckning har inflytande över är dels frågor som rör det egna bostadsområdet, dels politiska beslut”, skriver i sin ovannämnda rapport. Forskningen visar att både den politiska självtilltron och tilltron till systemet bidrar till att öka sannolikheten för att en individ ska ta steget och försöka uttrycka sin åsikt i en samhällsfråga. Sannolikheten för att en ung person gör ett försök att påverka ökar om hen tror att det gör någon skillnad att hen kan göra sin röst hörd. Det är viktigt att ta tillvara de ungas engagemang. Ett instrument för att öka ungdomars deltagande i demokratin är att sänka rösträtten från dagens till . I flera länder är denna reform redan på plats. Till de länderna hör bland annat , , , , , , och . I några andra länder, såsom och , är rösträttsåldern fast bara för lokala val. antog 2011 en resolution om att 16-åringar bör få rösta i Europavalen. En invändning mot att sänka rösträtten har varit att de unga inte kan så mycket. En annan invändning har varit att de unga kanske röstar populistiskt. Båda antagandena är felaktiga. Dagens 16-åringar är mer välinformerade om världen, vetenskap och politik än väljare haft möjlighet att vara, skrev forskaren på (). De undersökningar som är gjorda, i bland annat tyska , har tydligt visat att 16-åriga väljare inte röstar mer populistiskt än andra grupper. I stället har den yngsta åldersgruppen högre valdeltagande än genomsnittet. Således föreslår vi att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga införandet en sänkning av rösträttsåldern till om än på försök.
mot · H3021153 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om Sydostlänken och tillkännager detta för regeringen. Djuphamnen i är en av de snabbast växande hamnarna i landet och har ett strategiskt bra läge för snabba och miljövänliga järnvägstransporter, framför allt österut till och från , men även för en stärkt nationell förmåga att hävda sig på de nya transportmarknaderna i och omkring . Hamnen är en av de tio hamnar i landet som den tidigare alliansregeringen i sin hamnutredning omnämnde som en av de mest intressanta att prioritera för framtida satsningar. Men för att underlätta transporterna till och från hamnen med resten av landet behövs det en ny järnvägssträckning, den så kallade Sydostlänken, mellan Blekinge kustbana och . Denna sträcka skulle möjliggöra att nå fram till stambanan i för vidare transporter norrut. utgör tillsammans med de intilliggande regionerna och den mest industriintensiva regionen söder om huvudstaden med stora industrier som , , , och Aarhus/. De kännetecknas samtliga av stora och tunga godsflöden, som till stora delar sker på väg. En utbyggnad av Sydostlänken skulle innebära att transporter istället skulle gå via järnväg, vilket inte bara är rimligt ur klimatsynpunkt utan dessutom minskar risken för olyckor. Även driftsäkerheten för bland annat transporter mot och skulle öka. tog 2013 på uppdrag av den förra regeringen, i samband med att den nationella planen för transportsystemet fastställdes –2021, fram en slutrapport för upprustning av befintlig bana mellan och och ny bana mellan och Blekinge kustbana. Den understryker de positiva effekter för näringslivet och de goda kommunikationer från norra och , till och vidare ut till östra och som en byggnation av Sydostlänken skulle ge. Godstrafikprognoserna som ligger till grund för utredningen kring nyttan av Sydostlänken visar på den potential som Sydostlänken kan innebära. Med denna motion vill jag göra regeringen uppmärksam på behovet av en ny järnvägssträckning mellan och och att en satsning på Sydostlänken borde prioriteras.
mot · H3021154 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en än mer aktiv förvaltningspolitik i fråga om säl och skarv och tillkännager detta för regeringen. är det land i som har överlägset störst antal skarvar enligt en projektrapport från Nationellt och Energi (DCE) vid i . I rapporten presenteras en europeisk sammanställning över hur mycket mellanskarv som finns i . I har den exempelvis gått från i princip inga bon alls till ca 5 500 bon . Även när det gäller gråsäl noteras en kraftig ökning av beståndet i . Det allt mer utbredda beståndet av gråsäl och främst mellanskarv innebär att yrkesfisket, som redan bedriver verksamhet under mycket hårda förhållanden, får en ännu svårare arbetssituation att hantera. Forskning visar att säl och skarv äter sammanlagt större mängd torsk, abborre och öring än vad yrkesfisket fångar under . För yrkesfisket, en av basnäringar, är detta synnerligen negativt. Det kustnära yrkesfisket drabbas både av en gradvis minskning av fiskbestånd och av skador på redskap. Då det bland annat är människans agerande som gett konsekvenser på bestånden av gråsäl och skarv borde vi ta ansvar för att återställa balansen i det ekologiska systemet. En parallell återfinns i den kontrollerade jakten på älg, rådjur, vildsvin m.m. som syftar till att bevara en ekologisk balans. För att avhjälpa problemet med de skador som säl och skarv åstadkommer på fiskbestånden är det bra att en översyn nu görs. Behovet av en mer aktiv förvaltningspolitik, direkt kopplad till bestånden av säl och skarv kan inte nog understrykas. En levande havsmiljö tillsammans med ett kustnära och levande fiske bör balanseras mellan fiskbeståndens återväxt, sälens och skarvens antal och yrkesfiskarnas fångstmöjligheter. Därför bör regeringen överväga att, liksom för andra predatoriska arter, utveckla en än mer aktiv, forskningsbelagd och systematisk förvaltningspolitik även för beståndet av säl och skarv.
mot · H3021155 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bidrag och lån som kan sökas av uppfinnare och innovatörer i vissa fall ska kunna vara riktade till enbart kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , och bör få ett utvidgat uppdrag att stimulera nätverksbyggande speciellt inriktat mot kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , och bör ges i uppdrag att eftersträva en jämnare könsfördelning vid rekrytering av rådgivare, där ett första mål bör vara att av rådgivarna ska vara av vardera kön, och tillkännager detta för regeringen. Innovationer har sitt ursprung i en uppfinning och är i behov av fler uppfinnare eftersom det behövs fler innovatörer. Men av det antal patent som tecknas i med kvinnor som innehavare är andelen skrämmande lågt. Antalet har legat , men den senaste statistikredovisningen från visar på en oroväckande nedåtgående trend. var det av patentansökningarna som gjordes av kvinnor. Anledningarna till den låga andelen av kvinnliga uppfinnare är flera. Kvinnor upplever oftare bristande nätverk, stora svårigheter att få finansiering, negativ respons från omgivningen samt avsaknad av förebilder. Andra orsaker är att de arbetsmarknadsområden i vilka många kvinnor är yrkesverksamma kännetecknas av ett lågt eller i många fall obefintligt stöd för innovationer. Uppfinningsrikedomen bland kvinnor i offentlig sektor är dock minst lika stor som hos kvinnor inom den privata sektorn, men idéerna tas ofta sämre tillvara av organisationen. Avsaknaden av kunskap och nätverk inom kompetensområden som företagsekonomi, teknik och affärsjuridik är ofta stor. I syfte att stödja kvinnors nätverksbyggande vill vi att , och stimulerar nätverksbyggande speciellt inriktat mot kvinnor. De kvinnliga nätverken skulle utöver nätverksbyggandet vara en länk till professionella kontakter, utbildning och finansiering. Många kvinnor beskriver att de upplever sig bli bemötta med överlägsna och nedvärderande attityder när de ansöker om finansiering hos banker, riskkapitalister eller statliga myndigheter. För att få till stånd en förändring i detta avseende bör man pröva om inte en del av de bidrag och lån som finns tillgängliga för uppfinnare och innovatörer att söka skall vara specialdestinerade till kvinnor. Självklart skall kvinnor också kunna söka de anslag som inte är speciellt avsatta för kvinnor. Vidare finns det en problematik i att de flesta av rådgivarna hos till exempel är män. Det finns exempel på lokalkontor där rådgivarna till utgörs av män. De statligt finansierade verksamheterna , och bör därför ges i uppdrag att i sin rekrytering av rådgivare eftersträva en jämnare könsfördelning.
mot · H3021157 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att låta tågtrafiken på prissättas på samma premisser som tågtrafik i övrigt och tillkännager detta för regeringen. är en viktig förutsättning för att länka samman såväl arbets- som bostadsmarknad på båda sidor . Tågtrafiken är också för de flesta pendlare det naturliga alternativet, inte minst med tanke på frekvensen i tågtrafiken samt det faktum att bidragit till avsevärt kortare pendlingstider, inte bara för Malmöborna, utan även för dem som bor i kranskommunerna eller längs med järnvägsnätet i . Att bo i olika delar av regionen är inget problem för den som arbetar i och vice versa. En stor nackdel är emellertid att resandet över bron inte ses som vilken sträcka som helst, utan behandlas som en väg mellan just två länder. Effekten av detta är att integrationen inte går tillräckligt snabbt, vilket är till nackdel inte bara för regionens tillväxt, utan för rikets som helhet. I jämförelse med övrig lokal trafik är tågbiljetterna dyra och pendlingskorten likaså. Detta är konsekvensen av att även järnvägstrafiken skall bära kostnaderna för brobygget. Istället för att som ha en annan beräkning av priset på tågresor över jämfört med tågresor inom vore det lämpligare att resekostnaderna baserades på samma principer, d.v.s. att tågresan över ses som vilken lokal resa som helst och prissätts därefter. Detta skulle förmodligen leda till ökat resande och bidra till ökad integration och därmed ökad ekonomisk tillväxt i regionen. Det finns alltså all anledning att överväga möjligheten att låta prissättningen på tågtrafiken över baseras på samma premisser som tågtrafiken på den skånska sidan.
mot · H3021158 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att utfärda ordningsbot för nedskräpning i form av cigarettfimpar och tuggummin och tillkännager detta för regeringen. finns det möjlighet att utfärda ordningsbot å för den som skräpar ner. Lagstiftningen är framför allt ur moralisk synpunkt viktig. Menar vi allvar om att ta hand om vår natur måste också egenansvaret betonas. I takt med att urbaniseringsprocessen fortsätter blir också nedskräpningen ett allt större problem i städerna. Just därför är det bra att lagen införts. Vad som är mindre bra är att den i särklass mest frekventa nedskräpningen, nämligen cigarettfimpar, inte omfattas av lagen. Så gör heller inte tuggummi. Ungefär hälften av allt skräp i de svenska städerna är relaterat till tobaksprodukter. Det handlar om cigarettfimpar, men även om cellofanpapper och cigarettpaket. I snitt slänger den svenska rökaren, som utgör en dryg fjärdedel av befolkningen, ungefär 1,7 fimpar på marken . Det innebär 620 fimpar i snitt per rökare. Mot bakgrund av att syftet med lagstiftningen är att hålla miljöer i stad och landsbygd rena och fina är det oförsvarligt att utesluta den typ av nedskräpning som är mest förekommande. Det finns således anledning att se över gällande lagstiftning så att det blir möjligt att utfärda ordningsbot även för nedskräpning i form av cigarettfimpar och tuggummi.
mot · H3021159 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett avskaffande av den s.k. värnskatten och tillkännager detta för regeringen. Den så kallade värnskatten infördes av den dåvarande socialdemokratiska regeringen som en tillfällig extra beskattning av högre inkomstskick för att komma tillrätta med rikets budgetunderskott. Någon tillfällig skatt blev det däremot inte. , senare, är värnskatten, om än kallad extra statlig inkomstskatt, fortfarande kvar. Den extra statliga inkomstskatten utgjorde av statens intäkter föregående år, vilket innebär att den är relativt sett ganska obetydlig i statsinkomster räknat. Däremot är de negativa konsekvenserna, främst de utbildningshämmande, desto större. En extraskatt som lägger sig på en så låg inkomstnivå som den så kallade värnskatten stimulerar inte till vidareutbildning. Den stimulerar heller inte välutbildade människor att arbeta kvar i landet. Värnskatten bidrar således till att motverka landets konkurrenskraft. Inför avskaffande av sin motsvarighet till värnskatten 2009 presenterades rapporter om danskarnas villighet att arbeta mer ifall värnskatten försvann. Höga marginaleffekter på skatter stimulerar inte ökad arbetsvillighet, snarare tvärtom. Värdet på varje extra nedlagd arbetstimme minskar. Skatten är därför kontraproduktiv. Ett avskaffande av värnskatten skulle dessutom enligt många ekonomer innebära att mindre pengar skulle deklareras som inkomst av kapital och mer som inkomst av arbete. Det finns således skäl att ifrågasätta den extra statliga inkomstskattens fortsatta existens. Målsättningen bör vara att värnskatten avskaffas, förutsatt att avskaffandet sker med hänsyn tagen till ansvarsfulla offentliga finanser.
mot · H3021160 · 2015-10-05 00:00:00 — Den privata äganderätten till mark ställer sig bakom det som anförs i motionen om en stärkt privat äganderätt i syfte att förhindra ockupation av privat mark och tillkännager detta för regeringen. I har uppmärksammats att äganderätten för privata fastighetsägare inte är tillräckligt skyddad i svensk lagstiftning, detta sedan ett antal EU-migranter – runt 400 personer – ockuperat privat mark och vägrar flytta. Resultatet har utöver sanitära olägenheter inneburit att privata fastighetsägare står handfallna inför det faktum att deras mark används olovligen. För att kunna avhysa människor från fastigheten måste samtliga individer identifieras, annars kan kronofogden inte hjälpa till. Polisen säger sig däremot inte kunna bistå, då myndigheten inte anser sig ha rätt till att identifiera personer åt någon annan. Fastighetsägaren har således hamnat i ett moment 22. Den privata äganderätten är inte bara en grundläggande princip i ett demokratiskt samhälle, den är också en förutsättning för detsamma. När svensk lagstiftning nu visar sig ha uppenbara brister i att värna den privata äganderätten måste något göras omgående. Den privata äganderätten måste stärkas så att fastighetsägare har full rätt att avhysa personer som olovligen vistas på privat mark, utan att detta skall leda till byråkratiska hinder.