ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021070 · 2015-10-05 00:00:00 — Ökad kunskap om skatterna ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att bör ges ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om nivån på olika skatter samt arbetsgivaravgifter, samt att genomslaget av detta bör följas upp, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att statliga myndigheter och verk anger s.k. ”löneskatter” på anställdas lönebesked, och tillkännager detta för regeringen. Svenska folket har dålig kunskap om skatter. Detta framgår inte minst av en nyligen publicerad rapport från (Underskattade skatter, ). Av rapporten framgår bland annat att allmänheten tror att de betalar av sin samlade inkomst i olika skatter medan det faktiska uttaget för vanliga löntagare är . Få invånare känner således till det egentliga skattetrycket i och mer än hälften av löntagarna vet inte hur mycket deras arbetsgivare betalar in i ”löneskatt” (arbetsgivaravgift) för dem. Lika illa är det med reformen om jobbskatteavdrag. Trots att den infördes i flera steg har allmänheten låg kännedom om jobbskatteavdraget, något som också har konstaterat i en rapport. Detta är olyckligt på många vis, eftersom forskning dessutom visar att information om reformer såsom jobbskatteavdraget är av stor betydelse för reformens faktiska genomslag. Om då kännedomen är låg riskerar den att inte få den fulla effekt som den skulle kunna få. Det är därför olyckligt att allmänheten inte har bättre kännedom om skattenivåerna. Trots allt har vi bland världens högsta skattetryck och det har svenska folket rätt att bli mer upplyst om. Den låga kännedomen är inget mer än ett demokratiproblem för vilket staten har ett särskilt ansvar. har tidigare rekommenderat regeringen att ge i uppdrag att informera allmänheten om jobbskatteavdraget. Det var en viktig rekommendation som visar vilken betydelse den oberoende fäster vid vikten av att allmänheten hålls informerad om ändringar i skattesystemet. Med hänvisning till det anser undertecknad att allmänheten också borde upplysas mer om nivån på olika skatter, inklusive arbetsgivaravgifter och att resultatet av detta ska följas upp. Då det gäller ”löneskatterna” (arbetsgivaravgifterna) anser undertecknad att statliga myndigheter och verk dessutom borde gå i bräschen och se till att den avgift som arbetsgivaren betalar in för den enskilda löntagaren alltid anges på lönebeskeden. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H3021071 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte försämra ROT-avdraget och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har aviserat att de planerar att försämra villkoren för ROT-avdraget. Arbetskostnaden för en köpare kommer då troligtvis att öka med . Upprördheten bland hantverkare och småföretagare är stor eftersom de menar att reformen gjort att tidigare svarta jobb tvättats vita, men att de nu befarar en återgång. Detta framhåller också fyra vd:ar för olika branschorganisationer i en debattartikel (, 150905). Under rubriken ”Svartjobben försvann med ROT-avdraget”, berättar de att ROT-avdraget har skapat mängder med riktiga jobb (mellan 15 000 och 25 000 enligt en beräkning från Företagarna), att unga människor har fått möjlighet att lära sig ett yrke och att viljan att göra rätt har skapat en yrkesstolthet. Dessa uppfattningar delas också av forskningen. Enligt , docent i nationalekonomi på vid , har ROT- och RUT-reformerna påverkat människors vilja då det gäller att köpa tjänster svart. Hon har gjort en uppföljning av en tidigare undersökning som gjorde 2006. De lät då svenskar ta ställning till påståendet ”Det är omoraliskt att köpa tjänster svart”. instämde av de tillfrågade helt i påståendet. , efter införandet av och , ställde Nordblom samma fråga och resultatet var slående. var det nämligen av de tillfrågade som instämde helt i påståendet. Då forskaren jämför de två resultaten konstaterar hon ”Vi såg alltså en kraftig förskjutning av skattemoralen” och att skattereformer som och sannolikt ökar människors vilja att betala skatt: (). Detta är tydliga och viktiga signaler som vi politiker bör ta till oss. Med hänvisning till ovanstående bör ROT-avdraget inte försämras. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H3021074 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nuvarande regler för körkort gör att små, lätta bilar med sämre bromssystem tillåts dra större och tyngre släp än vad större och säkrare bilar gör, och tillkännager detta för regeringen. förbättrades och förenklades behörighetsreglerna för körkort vad gäller tunga och lätta släp. Reglerna är dock fortfarande orättvisa och osäkra på så vis att de hindrar större bilar som egentligen är bättre lämpade för att dra tunga släp från att göra just detta. En större och tyngre bil, med bättre bromssystem och som säkrare drar släp, tillåts sällan att göra detta då bilens och släpets sammanlagda totalvikt då överskrids. Detta gör att många som ofta drar släp: , släp lastade med byggmaterial och hästtransporter, väljer att göra detta med gamla och osäkra bilar endast för att de också är lätta. En lätt bil får helt enkelt dra mer, trots att den egentligen är mer osäker att dra tunga släp med. För att komplicera detta ytterligare är det dessutom så att straff och påföljden på brott mot fordonsbehörigheter ligger förhållandevis högt. Framförallt om du förhåller det till att dra med ett för tungt lastat släp. Tillsammans resulterar detta i att lätta bilar drar runt på släp som de visserligen är behöriga att dra men som inte alls är säkra varken för de som kör eller för övriga trafikanter. Lägg därtill på de stora mörkertalen över antalet släp som lastas för tungt. Denna komplicerade situation har lyckligtvis en enkel lösning. Tillåt bilar med fyrhjulsdrift och större dragkapacitet att dra tyngre släp. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H3021075 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av antalet riksdagsledamöter och tillkännager detta för regeringen. Den grundlagsutredning som presenterades för ledde till några viktiga förändringar av regeringsformen. Det blev ingen konstitutionsdomstol som den i i , däremot avskaffades i alla fall uppenbarhetsrekvisitet. På så sätt underströks grundlagarnas betydelse, och Lagrådets och domstolarnas självständiga ställning stärktes, vilket sammantaget utgjorde steg i rätt riktning. Det fanns naturligtvis både för- och nackdelar med att vissa grundläggande frågor aldrig behandlades i utredningen, exempelvis den om vårt statsskick – förblir exempelvis en konstitutionell monarki. Dock kan det finnas anledning att ändå gå vidare inom ett område, nämligen antalet riksdagsledamöter. Dagens antal på 349 riskerar att leda till att många hamnar i skuggan av varandra. Med ett lägre antal finns en tydligare koppling mellan de valda och väljarna och dessutom får medborgarna lättare att utkräva ansvar. En konstitution, en grundlag, kan ses som ett lapptäcke av olika lösningar, principer och idétraditioner. Det ena landet är inte det andra likt, även om vi tittar på så nära grannar som , , och som alla kan beskrivas som öppna demokratiska samhällen med tydliga välfärdsambitioner. Vid en internationell jämförelse visar det sig dock att har betydligt färre invånare per parlamentsledamot än många andra länder. Även det talar för en översyn.
mot · H3021076 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att pröva riksdagsvotering på distans och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. är ett avlångt och glesbefolkat land. Att ta sig mellan olika delar är ofta förenat med ganska omfattande restider. Det finns en uttalad ambition att hela ska leva och att alla delar av riket ska uppmärksammas och ges möjligheter att växa av egen kraft. Huvudstaden är på många sätt ett naturligt centrum för det offentliga . Det leder även till att andra organ, företag med flera lokaliserar sig i omedelbar närhet. kan därför också ses som en viktig värdkommun. består av svenska folkets valda ombud. Härifrån utgår den offentliga makten. För ledamöter boende i eller huvudstadens omedelbara närhet är det förhållandevis enkelt att förena det viktiga uppdraget med närvaro i valkretsen. Det handlar om exempelvis besök, skolpresentationer och väljarkontakter. Mycket finns på en tunnelbane-, buss- eller taxiresas avstånd. Från är det enkelt att promenera till de centrala delarna av . Med fasta tider för utskottsarbete och voteringar går det bra att kombinera valkretsnärvaro med det dagliga riksdagsarbetet. För ledamöter längre bort från huvudstaden är det svårare att kombinera både arbete i med närvaro i valkretsen eller det egna närområdet. Tidsåtgång och bristande kommunikationer försvårar eller förhindrar. skapar den tekniska utvecklingen nya möjligheter. I vissa länder är det möjligt att delta i de allmänna valen genom att rösta via hemmets dator tack vare fungerande it-lösningar. Åtskilliga svenskar deklarerar, utför sina bankärenden eller beställer sina resor via nätet, allt för att befrämja effektivitet. Av den anledningen borde det undersökas huruvida det finns tekniska lösningar som skulle möjliggöra riksdagsomröstningar på distans. Huvudregeln bör självfallet vara den enskilda ledamotens närvaro i kammaren i samband med voteringar men med motiverade undantag och möjligheter för enskilda ledamöter att delta på distans. Det skulle främja ett ökat deltagande i voteringar som det skulle skapa möjligheter för dem som är valda att företräda svenska folket i valkretsar långt från huvudstaden.
mot · H3021077 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten för kommuner att ha en direktvald kommunstyrelse i stället för kommunfullmäktige och tillkännager detta för regeringen. Ett antal frågor kring det lokala politiska arbetet utreddes i samband med SOU 2012:30 ”demokrati”. Efter en proposition och beslut i kammaren har en del saker genomförts. Det är glädjande. En del områden blev i och med utredningen aldrig fullt ut granskande eller endast rapsodiskt berörda. För egen del tycker jag att det finns anledning att granska vad som sker på andra sidan . Vi kan lära oss av varandra. I är de kommunala församlingarna mycket mindre än i . I praktiken blir det mer av en direktvald kommunstyrelse snarare än de kommunfullmäktigeförsamlingar vi känner hos oss. Fördelen med färre förtroendevalda är att de lättare kan bli identifierbara för medborgarna och därmed kan det politiska ansvarsutkrävandet stärkas. Förankringen och företrädarskapet är av mycket stor vikt för den som söker ett politiskt mandat. finns ibland en rädsla för att pröva olika lösningar. Att ersätta dagens form med relativt stora fullmäktigeförsamlingar med mindre direktvalda kommunstyrelser skulle bli att gå från en enhetslösning till en annan. Det som kan uppfattas som bra på ett håll kan kännas dåligt någon annanstans. Därför borde kommunerna tillåtas utveckla olika former av politiska traditioner. Ett sätt skulle vara att i lagstiftningen tillåta en kommun välja huruvida man vill att medborgarna ska utse en fullmäktigeförsamling med antal ledamöter enligt dagens lagstiftning eller istället välja att ha en direktvald mindre kommunstyrelse som därmed i tillämpliga delar också skulle överta fullmäktigeförsamlingens alla ansvarsområden.
mot · H3021078 · 2015-10-05 00:00:00 — Det offentliga i medborgarnas tjänst ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de offentliga myndigheterna i bör ges det samlade uppdraget att låta sig genomsyras av en anda av att stå i medborgarnas tjänst och tillkännager detta för regeringen. Av och till görs mer eller mindre ambitiösa försök att minska byråkratin och regelkrånglet. mer framgångsrikt, ibland mindre. Under alliansregeringens år sattes ett ambitiöst mål om att minska den samlade mängden och flera lovvärda initiativ togs för att medverka till ett realiserande. I grunden är det bra att försöka anta ett mer övergripande perspektiv på det offentliga . På samma sätt som det finns en ambition att minska regelmängden och öka effektiviteten borde det genomföras en myndighetsövergripande översyn för att se till att det offentliga fullt ut står i medborgarnas tjänst. Kronofogden är en myndighet som pekas ut för att på ett förtjänstfullt sätt ha ökat servicegraden som medborgare och berörda informerats om gjorda förändringar och förbättringar. Genom att skapa möjligheter att hämta och lämna information via så kallade e-myndigheter ökas den upplevda servicegraden som nya lösningar i sig också kan vara kostnadsbesparande. UD är exempel på en myndighet som utvecklats åt andra hållet i och med de nya biometriska passen som inneburit att det är möjligt att få pass utfärdade på ett antal svenska ambassader. I finns möjligheten att ansöka om nytt svenskt pass för de som stadigvarande bor i respektive land. Mobila passmaskiner som kan användas för att underlätta ansökningar och utfärdande på konsulat används i väldigt liten utsträckning då dessa inte finns i tillräckligt antal. Inspirerade av de goda exempel som finns och med insikt om varje myndighets egen förbättringspotential borde en bred översyn göras för att det offentliga ska ställas i medborgarnas tjänst.
mot · H3021079 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införande av ett breddat kommunbegrepp i form av virtuell kommun och tillkännager detta för regeringen. Omfattande delar av den service vi beskriver som det svenska välfärdssamhället utförs av eller bekostas med skattemedel från landets primärkommuner samt landstingen/regioner. Från nationell nivå har viktiga reformer genomförts som ökat servicen och mångfalden – hit hör exempelvis friskolereformen och LOV (Lagen om valfrihetssystem). Även en del kommuner har gått före och hittat nya smartare lösningar till medborgarnas fromma. har det dessutom blivit billigare även om det inte varit huvudsyftet. Det finns all anledning att hälsa den utvecklingen välkommen och se hur kommuner genom att lära av andra och med egna reformer ständigt förnyas och förbättras. I förlängningen skulle man kunna utreda huruvida en rent geografisk koppling är nödvändig eller om det också skulle gå att laborera med andra och bredare kommunbegrepp. En första försöksverksamhet skulle kunna genomföras: Samerna har ett politiskt företrädarskap med representation i som också har vissa utpekade ansvarsområden. finns önskemål om större och bredare befogenheter. Även om samerna finns i hela så bor och verkar förhållandevis många i de norra delarna. Dock utspridda över ett antal kommuner. Med inrättandet av ett virtuellt kommunbegrepp som sedan ges uppdraget att hantera exempelvis utbildning, fritidsverksamhet, kultur, äldreomsorg och dylikt skulle en egen samisk kommun på uppdrag av sina medborgare kunna handla upp tjänster och inleda samarbeten med andra utförare. Inte minst hade det skapat förbättrade möjligheter att värna språk och kultur inom ramen för välfärdstjänster. Inget hindrar att en virtuell kommun samarbetar och samverkar med en eller flera geografiska kommuner. De samer som har rösträtt till skulle ges möjligheten att välja att få tillhöra den geografiska kommun där man är skriven eller en virtuell kommun utan geografisk koppling som därmed skulle axla ett antal utpekade ansvarsområden som en skatteväxling genomförs. Ett sådant försök skulle sedan utvärderas och kunna tjäna till grund för fler försök att utveckla ett breddat kommunbegrepp.
mot · H3021080 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten till utökad skyddsjakt på skarv och tillkännager detta för regeringen. En av de arter som ökar allra snabbast i är skarven. 2012 fanns det enligt drygt 40 000 häckande par, redan det en hög siffra jämfört med det historiska beståndet. är det troligtvis betydligt fler än så. Det stora skarvbeståndet har en negativ påverkan på såväl yrkesfiske som friluftsliv, och detta ofta i en glesbygd där dessa utgör viktiga lokala näringar. Skarven har också ökat sitt utbredningsområde, inte minst längst östkusten, inom rike, och populationen växer också globalt utanför gränser. Från att skarven betraktats som närmast utrotningshotad så är skarvbeståndet robust och växande. EU:s fågeldirektiv (79/409/EEG) som förbjuder allmän jakt på sjöfågel gäller också skarven. kan ge undantag och tillåta skyddsjakt men i flera fall där detta har skett så har denna stoppats av , trots samstämmighet mellan och den lokalbefolkning som faktiskt berörs av skarvens utbredning. Regeringen bör se över möjligheten att utöka möjligheten till skyddsjakt på skarv i syfte att värna fiske och friluftsliv.
mot · H3021081 · 2015-10-05 00:00:00 — Jakt som bedrivs på mindre öar ställer sig bakom det som anförs i motionen om jakt på allmänt vatten och sådana , klippor och skär som inte hör till något hemman, och tillkännager detta för regeringen. Landets länsstyrelser kan ge tillstånd till jakt på sådant allmänt vatten och sådana , klippor och skär som inte hör till något hemman, trots att det normalt sett bara är staten som där har jakträtt. Detta är tillämpbart främst i Sveriges skärgårdsområden. Syftet är att underlätta för permanent bofast befolkning att bedriva effektiv jakt på bland annat säl och småvilt. Denna möjlighet är viktig eftersom det i stora delar av våra skärgårdar finns stora mängder av mindre öar som visserligen tillhör staten men som ligger i närheten av privat mark. Många har önskat att förfarandet för att få dessa tillstånd bör förenklas. är det relativt sett korta tidsintervaller som man kan få dispens inom och många erfarna jägare har uttryckt önskemål om att få permanenta eller åtminstone mer långsiktiga tillstånd till jakt. Även antalet personer som får tillstånd skulle behöva öka, inte minst med tanke på det kraftigt växande sälbeståndet i stora delar av den svenska skärgården. Regeringen bör därför överväga möjligheten att ytterligare underlätta den jakt som bedrivs på allmänt vatten och sådana , klippor och skär som inte hör till något hemman.
mot · H3021082 · 2015-10-05 00:00:00 — Inresevisum för hiv-/aids-sjuka ställer sig bakom det som anförs i motionen om länder som nekar hiv-/aids-smittade inresevisum, och tillkännager detta för regeringen. Enligt har 74 länder i världen någon form av restriktioner vad gäller att släppa in personer som är smittade av hiv eller aids över sina gränser. Av dessa nekar 12 länder hiv-/aids-sjuka tillträde helt och hållet. I de flesta fall anges folkhälsan och kostnader kring behandling av smittade som anledning. Förutom att det är djupt diskriminerande att peka ut vissa människor och neka dem tillträde till ett specifikt land så stigmatiseras även sjukdomen i de länder där de smittade hängs ut. bör se över möjligheten att vidta åtgärder i syfte att påverka andra nationer att upphöra med sådan diskriminerande lagstiftning som medför att personer som bär på hiv- eller aids-smitta nekas inresevisum.
mot · H3021083 · 2015-10-05 00:00:00 — Förnyad strategi mot hiv/aids ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förnyad strategi mot hiv/aids och tillkännager detta för regeringen. 2005 beslutade om en nationell strategi för att bekämpa hiv/aids. Syftet har varit att förebygga hiv och STI nationellt, regionalt och lokalt, och i huvudsak har det skett via aktörer i till exempel hälso- och sjukvården, skolan och olika delar av utbildningssystemet, ideella organisationer och flera andra myndigheter. Från har det nationella, uppdraget att förebygga hiv och STI inom ramen för den beslutade nationella strategin. Arbetet har varit mycket framgångsrik och antalet som smittats av aids inom landet har minskat, och av alla som bär på viruset får antiviral behandling. Även antalet personer som smittats genom injektionsmissbruk har minskat kraftigt. Trots de goda resultaten finns det anledning att nu förnya strategin för att ytterligare minska antalet som smittas. Det kan handla om mer lättillgänglig information, fler möjligheter till tester och särskilda insatser för att nå de som är nyanlända till . Att öka människors medvetenhet om sin hivstatus är en av många angelägna åtgärder för att kunna nå dem som bär på infektionen utan att känna till detta. Når man människor i ett tidigare skede minskar man kraftigt risken för smittspridning. Regeringen bör därför ta initiativ till en förnyad strategi mot hiv/aids.
mot · H3021084 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör pröva möjligheterna att se över nationella riktlinjer gällande kostbidrag för dem som lider av celiaki, och tillkännager detta för regeringen. Närmare 100 000 svenskar beräknas lida av glutenintolerans eller celiaki vilket gör den till en av landets vanligaste autoimmuna sjukdomar. Det är en kronisk sjukdom som leder till skada på tunntarmen och där glutenfri kost är den enda behandlingsformen. så förekommer gluten i många av våra vanligaste livsmedel och de glutenfria alternativ som finns till dessa är ofta väsentligt dyrare. Den som är glutenintolerant har därför högre kostnader än andra för att kunna äta allsidigt och i enlighet med de nationella näringsrekommendationerna. kan den som är upp till få tillgång till subventionerad glutenfri kost via apotek. För den som är äldre så ser regelverket olika ut beroende på var man bor i landet. Vissa landsting ger ingen subvention medan andra kompenserar den glutenintolerantas extrakostnader med . De tär inte rimligt att detta skiljer sig åt när staten strävar efter likvärdig vård. Celiaki är en allvarlig sjukdom där den som får i sig gluten kan drabbas av näringsbrist, viktminskning och i förlängningen svåra sjukdomar som diabetes och sköldkörtelsjukdom. Därför bör regeringen pröva möjligheterna att se över nationella riktlinjer gällande kostbidrag för dem som lider av celiaki.
mot · H3021085 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om utanförskap bland unga människor och tillkännager detta för regeringen. För många unga är vägen till ett jobb inte spikrak, och tillvaron kantas av tillfälliga jobb och någon period av arbetslöshet. För en del ungdomar blir dock arbetslösheten ett permanent tillstånd. Allt fler unga i lever i ingenmansland utan vare sig jobb eller studier. Detta är ett allvarligt problem för samhället såväl som för den unge själv. För många av dessa ungdomar läggs grunden redan i skolan på grund av bristande utbildning. Siffror som SCB har tagit fram åt visar att var fjärde ung i gruppen 15–inte är tillräckligt sysselsatt i arbete eller i utbildning. 24 000 unga har enligt samma undersökning varken jobbat eller studerat men inte heller uppburit någon sjukförsäkring eller annat bidrag under . Unga utanför är den grupp ungdomar som varken går i skolan eller jobbar, finns inskrivna på Arbetsförmedlingen eller får försörjningsstöd av kommunen. De finns alltså inte med i några register. Begreppet/definitionen unga som varken arbetar eller studerar (Uvas) används av Temagruppen Unga i arbetslivet samt av Arbetsförmedlingen (2013). För att räknas till gruppen Uvas i åldern 16–ska personen under inte ha haft inkomster som överstiger ett prisbasbelopp (), inte erhållit studiemedel, varit registrerad i utbildning eller studerat vid sfi () och inte arbetspendlat till eller (2013). Även denna statistik finns tillgänglig . Statistiken bygger på registeruppgifter från SCB och olika myndigheter. Enligt handlar det om cirka 76 000 personer i åldern 16–24 som varken arbetade eller studerade enligt definitionen Uvas , vilket är av alla i åldersgruppen. Andelen var lägst i och högst i Skån, men även om mitt hemlän låg bra till , så är det fortfarande alldeles för många. Varje ung utan någon form av sysselsättning bör ses som ett misslyckande för samhället. Utanförskapet har ett högt pris för samhället både nu och framöver, både i förlorade inkomster för individen och ökade kostnader samt uteblivna skatteinkomster för oss alla. Ungdomarna har också svårare att klara sig på arbetsmarknaden även sedan de har tagit sig in på den. Den som stått utan arbete som ung löper en större risk att bli arbetslös under resten av livet. Det krävs ett än tydligare ansvar i frågan om ungdomars sysselsättning än vad som är fallet. Kommunernas uppföljningsansvar för unga upp till är inte tillräckligt. Regeringen bör därför utreda hur samhället kan fånga upp Uvas tidigt och ta krafttag mot utanförskapet, särskilt bland unga människor.