mot · H3022980 · 2015-10-06 00:00:00 — Barns och ungas uppväxtvillkor ställer sig bakom det som anförs i motionen om välfärdsparadoxen för barns och ungas uppväxtvillkor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om familjens betydelse för barns och ungas uppväxtvillkor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att familjesäkra politiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av varierade barnomsorgsformer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vårdnadsbidrag i alla kommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barngruppernas storlek i förskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolans betydelse för barns uppväxtvillkor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om elevhälsans betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att ge barn rätt till en giftfri vardag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmärksamma den psykiska ohälsan och tillkännager detta för regeringen. har stått sig väl jämfört med många andra länder i tider av ekonomisk oro. Trots finans- och skuldkris har reformer kunnat genomföras av Alliansen för jobb och välfärd. De problem och de förslag vi beskriver i den här propositionen ska ställas i relation till detta. höll – en av världens mest ansedda tidskrifter – upp och som föredömen. Vi har lyckats hitta en modell som kombinerar ekonomisk tillväxt med fortsatt social trygghet och stabila statsfinanser. Globalisering, ökad rörlighet av människor, varor och kapital, teknisk utveckling, minskad kollektivism och ökad jämställdhet har tjänat oss väl. Men det finns baksidor. Det vi kan se är en välfärdsparadox: ”Barn och unga mår inte så bra som de har det”, som någon har uttryckt det. I genomsnitt får barn och unga det ekonomiskt bättre och bättre i . är rotlöshet, ångest och bristande framtidstro vardag för alltför många. Vi ser att skolresultaten sjunker och många unga har svårt att få jobb. Den psykiska ohälsan hos barn och unga oroar. Förskrivning av antidepressiva läkemedel till barn och unga ökar. Trots att det har skett en kraftig nedgång i självmordsstatistiken generellt så har antalet självmordsförsök bland barn och unga ökat. Att må bra handlar inte bara om pengar och standard, utan om mycket mer än så. Och att vi fått det bättre i genomsnitt betyder inte att alla har det bra. Hur våra barn och unga mår är framförallt viktigt i sig – här och – för varje enskilt barn. Men det är också viktigt , för samhället i stort. De mänskliga resurserna blir en allt mer avgörande faktor för ett lands ekonomiska utveckling och konkurrenskraft. På en framtida världsmarknad kan inte konkurrera med pris utan med kunskap, kompetens och kvalitet. Och människor som har balans i tillvaron och mår bra lär sig mer och presterar bättre. Hemmiljön, familjelivet och uppväxtförhållandena påverkar vår hälsa och livskvalitet. En sund och framgångsrik utveckling av samhället och landet måste därför utgå från familjens villkor och vardag – alla familjers, oavsett hur familjen ser ut. Ingen människa kan fungera optimalt i sina olika roller i livet om man inte har balans i tillvaron. Detta är viktigt i det lilla men också i det stora. Det är viktigt för oss som vuxna, men inte minst viktigt för barnen som är helt beroende av föräldrarnas omsorg och fostran. Familjen är central för samhällsutvecklingen. Det är den gemenskap som i stor utsträckning formar den framtida generationen. En politik som stödjer familjer är helt centralt och skapar en god spiral som ser till barnens välfärd, individens livskvalitet och ytterst hela landets intressen. Familjegemenskap och starka sociala relationer är ett så avgörande mänskligt behov att det till och med går att mäta i livslängd. Men också utbildningsresultat, psykisk hälsa med mera påverkas. Starka nära relationer leder också till att barnens framtidsutsikter förbättras och att den sociala rörligheten ökar. Enligt en aktuell metastudie är brist på nära relationer och social isolering lika skadligt för hälsan som rökning och alkoholmissbruk. Familjernas situation och förutsättningar får långsiktiga effekter eftersom det är där nästa generations medborgare formas. Familjen och de nära relationerna har stor betydelse för våra barns och ungdomars framtidsutsikter. Och betydelsen kommer sannolikt att öka, inte tvärtom, som man kan luras att tro av samhällsdebatten. Sociologen ställde frågan: ”Vilka värderingar och vanor kan hålla människor samman när de institutioner de lever i faller samman?” Han menar att dagens samhällsekonomiska system premierar flexibilitet och ombytlighet. Därmed undergrävs de värderingar som bygger hållbara relationer – trohet, lojalitet, långsiktighet. Det blir svårt att förmedla de senast nämnda värderingarna till en uppväxande generation, när samtiden premierar något annat. När de här värdesystemen frontalkrockar, tenderar kvartalsrapporter att slå ut långsiktiga åtaganden, bildligt talat. Någon har uttryckt det som att ”transaktioner” har ersatt ”relationer” i människors umgänge med varandra. Det är glädjande att antalet separationer mellan föräldrar i har minskat något , men minskningen har avstannat . Det är nästan 50 000 barn som upplever att deras föräldrar separerar. har vart tredje barn varit med om att föräldrarna har separerat. En stödjande familjepolitik bygger på att uppskatta det värde som familjer ger upphov till, det innebär att respektera politikens gränser och att eftersträva vardagsmakt åt familjerna. Det offentliga ska vara med och stödja – att skapa så bra förutsättningar som möjligt för enskilda personer, familjer och större nätverk av människor att hålla samman. Stödet ska bygga på frivillighet. Föräldrar som har ensamt ansvar för sina barn kan behöva ett särskilt stöd i sin viktiga uppgift att ge sina barn goda uppväxtvillkor. En stödjande familjepolitik ska också innehålla stöd till de familjer där föräldrarna väljer att separera och stöd till de familjer där en av föräldrarna av någon anledning inte är närvarande. Forskningen visar att hur en separation går till och hur familjen väljer att ordna sitt liv efter en separation spelar stor roll för hur barn mår. Det är viktigt är att föräldrar tar gemensamt ansvar och är närvarande i sina barns liv. En stödjande familjepolitik ska därför både ge goda möjligheter för familjer att hålla samman och stöd när relationer tar slut. ser framför allt tre faktorer som gör att familjens betydelse för barnens välbefinnande snarare ökar än minskar: Familjen som en depå Socialpsykologen påpekar att forskningen om barns situation länge har hållit fast vid ett individualpsykologiskt/utvecklingspsykologiskt perspektiv. Det kan tyckas märkligt om man jämför med forskning på exempelvis migranters eller kvinnors situation. De brukar inte frikopplas från sin omgivning, från samhällsutvecklingen. Även barnens situation måste analyseras utifrån alla de samhälleliga förändringar som sker runtomkring dem. En sådan förändring är att den sammanlagda förvärvsarbetstiden för två småbarnsföräldrar i har ökat med i genomsnitt . Kraven på flexibilitet i arbetslivet och i det sociala livet har inneburit stora påfrestningar på såväl föräldrar som barn. Vårt ”turbosamhälle” innebär väldiga påfrestningar på och utmaningar för våra familjer och för våra barn. Framtiden är mer oförutsägbar . Vi vet bara att förändringarna kommer att vara snabba, inte hur de kommer att se ut. Vi har också haft en socioekonomisk utveckling som fört med sig sociala, kulturella och politiska förändringar. I takt med att människors ekonomiska trygghet har ökat genom utbyggnad av välfärdssystem, så har familjens betydelse ur ekonomiskt trygghetsperspektiv minskat. Fokus på individens frigörelse har ökat, med risk att lämna henne mer ensam och sårbar. tolkas det som att familjen skulle ha blivit mindre viktig. Undersökningar visar tvärtom att människor fortfarande värderar tid med familjen mycket högt när de prioriterar vad som är viktigt i livet. Familjen fyller även i dagens samhälle en avgörande och omistlig roll. Livet handlar om mer än ekonomisk trygghet. Utifrån World Values Survey kan man se ett mönster i de värderingsskiften som har skett världen över, inkluderat. I postindustriella samhällen tenderar fokus att i allt större utsträckning hamna på självförverkligande. Vårt sammanhang och våra identiteter är inte längre givna. Barns- och ungdomars identitetsformande, både den individuella och gruppidentitet, blir därmed en allt mer komplicerad process. jämför barnens tillvaro med ett lopp i , där familjen är som depåstoppet: ”Hur man klarar turbolivsloppet beror på vad som sker i depån, dvs. Hur man där kan tanka upp tillhörighet, hämta stöd, uppleva värme och återställa sin psykiska balans. Precis som Formel 1-bilarna för sin framfart under ett lopp är beroende av sin depå, är människorna, inte minst barnen, i turbosamhället – i motsats till vad många åskådare föreställer sig som bara låter sig fascineras av själva bilarnas färd på banan – för sin framgång i livet i stigande grad depåberoende.” Familjen är en jämlikhets- och rättvisefråga vill ha ett samhälle där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter. Ett dynamiskt samhällsliv där social bakgrund inte avgör din framtid, där den sociala rörligheten är en realitet. Det ger människor hopp om framtiden och främjar sammanhållningen. Faktum är att välfungerande familjer ger våra barn bättre chanser i livet. Den inflytelserike statsvetaren hävdar att barns framtidsutsikter till stor del beror på vad deras föräldrar svarar på följande fråga: ”Hur mycket tid tillbringar du tillsammans med dina barn?” ser en minskad jämlikhet i möjligheter mellan barn från familjer i olika sociala skikt. Skiljelinjen går mellan de barn som växer upp tillsammans med båda sina föräldrar och de som lever med en ensamstående. Det liberala flaggskeppet har i ett längre reportage beskrivit detta med rubriken ”Two , divided by ’I do’.” pratar om , men resonemanget kan även appliceras på . Enligt färsk statistik löper de med en låg utbildningsnivå högre risk att separera än vad de högutbildade gör, vilket också gäller de par där den ena partnern är arbetslös. I rapporten ”Framtida utmaningar för sammanhållning och rättvisa” varnar för att ”sociala orättvisor reproduceras genom skillnader i hur väl de nära relationerna fungerar”. Risken för ekonomisk utsatthet är så hög bland barn till ensamstående föräldrar jämfört med barn till samboende föräldrar – 28, 2 respektive 9, . Föräldrars tid och engagemang syns också i elevernas skolresultat. Forskning av , som bygger på uppgifter från föräldrar till 5 000 elever, visar att elever som har föräldrar som läser för dem under de tidiga skolåren presterar betydligt bättre resultat i PISA-mätningarna, oavsett socioekonomiska förhållanden. Bara det att föräldrarna frågar hur deras barn har haft det , om de har några läxor och visar äkta intresse betyder lika mycket som timmar av privatlektioner. Genom att stärka familjer, oavsett föräldrarnas utbildningsnivå eller inkomster, kan politiken bidra till att sociala orättvisor minskas och att alla barn får bättre chanser till goda liv. Ett välfärdssamhälle präglat av jämlikhet och rättvisa står alltså inte i motsats till starka familjer. Starka familjer är en förutsättning för ett sådant samhälle. ”Globaliseringens barn” behöver en fast punkt i tillvaron Antalet människor som rör sig över gränser och mellan kulturer har ökat dramatiskt på bara . En forskare har med pratat om en ”livsbiografiernas globalisering”. har var femte barn i utländsk bakgrund. Till det tillkommer de tusentals svenska barn och ungdomar som rest med sina föräldrar utomlands i myndigheter, företag, bistånds- eller missionsorganisationer. När de kommer hem har de levt en del av sitt liv i en annan kultur. Deras utvecklingsprofil och behov skiljer sig oftast från deras jämnåriga vänners, som bott hela livet i . Att röra sig över gränser bidrar med viktiga erfarenheter. Många utlandsfödda barn har också fått en från förtryck och förföljelse i . För dem erbjuder det nya landet trygghet, men den eftertraktade tryggheten åtföljs också ofta av en känsla av rotlöshet och en identitetsproblematik som gör att frågor som ”Var kommer du ifrån?” eller ”Var är hemma?” kan vara svåra att svara på. För den som inte känner sig helt hemma på någon enskild plats, blir familjens betydelse desto större. Relationer med närstående blir då ännu tydligare livets fasta punkt. Globalisering behöver alltså inte innebära att familjen blir mindre viktig, utan tvärtom att den blir mer viktig. Dessa frågeställningar finns för flera andra grupper av barn, som kallas för Cross Culture Kids. Det är barn och ungdomar som lever i, eller rör sig mellan, två eller flera kulturer under sin uppväxt. De kan vara barn till flyktingar, adopterade, eller ha föräldrar från olika kulturer, och så vidare. Detta är också en av orsakerna till syn på anhöriginvandring. Att ha familjen nära i den svåra övergång som en flykt eller flytt innebär, ger bättre förutsättningar för barn och ungdomar att mjuklanda i sitt nya hemland . Familjen är den viktigaste gemenskapen i samhället och den behövs för att människor ska kunna växa och må bra. Den behövs för att barnen ska få omsorg och fostran i en kärleksfull miljö. När familjen fungerar är det en tillitsfull gemenskap som skänker trygghet och stabilitet i en ständigt föränderlig omvärld. På så sätt svarar familjen mot grundläggande mänskliga behov. Barn som växer upp i en trygg familjegemenskap får i allmänhet goda förutsättningar att klara livets utmaningar. Fungerar inte familjen som en trygg bas fungerar inte heller samhället. Politikens uppgift är att stödja och förvalta de värden och förutsättningar som bidrar till att familjen kan fungera som en positiv gemenskap för dess medlemmar och därmed för samhället i sin helhet. Kristdemokratisk familjepolitik syftar till att stödja familjerna, möjliggöra mer tid för barnen och att öka familjernas frihet. vill därför ge fler valmöjligheter för familjer att välja den livsstil och barnomsorgsform som passar dem och deras barn bäst. Våra familjepolitiska målsättningar kan sammanfattas i fem punkter: Familjepolitiken ska stödja familjen Familjepolitiken ska möjliggöra mer tid för barnen Familjepolitiken ska öka familjernas frihet Familjepolitiken ska bidra till en trygg familjeekonomi Familjepolitiken ska bidra till förbättrad kvalitet i barnomsorgen Familjesäkra politiken – tid och rum för relationer Det pågår – och har pågått under ett antal årtionden – en individualisering i samhället. Människor kan , på ett helt annat sätt än tidigare, välja att utforma sina liv utifrån egna önskemål, värderingar och intressen. Olika grupptillhörigheter och kollektiva förväntningar är inte på något sätt oviktiga, men de tenderar att betyda allt mindre för de olika val personer gör vad gäller exempelvis utbildning, yrke, familjebildning, religiös tillhörighet och politisk övertygelse. Inte minst är individualiseringen tydlig när det gäller mediekonsumtionen. kan alla välja sin unika mix av nyheter, underhållning, dokumentärer, film och musik genom ett stort antal tv-kanaler och ett nästan obegränsat utbud på internet. I stora drag är individualiseringen positiv. Den kan innebära att enskilda personers makt över sina egna liv ökar. Fler kan välja att gå sin egen väg genom livet. Allt fler kan förverkliga sina egna drömmar och livsmål. Men det finns också avigsidor och risker med utvecklingen. Om individualiseringen leder till bräckligare, mindre stabila, gemenskaper kan tilltron, tryggheten och sammanhållningen i samhället påverkas negativt. Inte minst kan detta drabba barnen som är beroende av trygga och stabila relationer med sina föräldrar för att utvecklas positivt. Men nära relationer är inte bara viktigt för barn utan påverkar välbefinnande, hälsa och livslängd även för vuxna. Enligt vissa studier är social isolering lika skadligt som rökning och alkoholmissbruk. Politiken i stort, men inte minst familjepolitiken, bör därför utformas med hänsyn tagen till människors behov av att leva i nära gemenskap med andra. Om målet är människors välbefinnande är det alltför kortsiktigt att enbart fokusera på ekonomisk tillväxt, minskad arbetslöshet, bättre miljö eller något annat. Hur viktiga dessa målsättningar än är – och de är mycket viktiga – så bör politiken utgå från en helhetssyn på människan och alltid ta hänsyn till behovet av familj och nära relationer. Hemmiljö och familjeliv påverkar vår hälsa och livskvalitet. Och i ett bredare perspektiv blir de mänskliga resurserna en allt mer avgörande faktor för ett lands konkurrenskraft och ekonomiska utveckling. Människor som har balans i tillvaron och mår bra lär sig mer och presterar bättre. Familjernas situation och förutsättningar får också långsiktiga effekter eftersom det är där nästa generations medborgare formas. Det handlar inte bara om familjepolitiken. Familjernas förutsättningar påverkas av beslut inom en rad olika politikområden – skattepolitik, socialförsäkringarnas utformning, skolpolitik, arbetsmarknadspolitik, integrations- och migrationspolitik, bostadspolitik – listan kan göras lång. Vi anser därför att alla politiska beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer och nära relationer. Det kan handla om att identifiera hur ett förslag påverkar familjernas ekonomiska situation, hur balansen mellan arbete och fritid upprätthålls och hur det påverkar förutsättningarna att värna och vårda positiva familjerelationer. Vi vill helt enkelt familjesäkra politiken. görs liknande bedömningar vad gäller bland annat miljöaspekter. Flera andra länder har utformat modeller för familjekonsekvensanalyser. och är två exempel. Det gränslösa arbetslivet och familjens gräns Dagens arbetsliv karaktäriseras av globalisering, snabb teknisk utveckling, begränsade resurser, samt ökad kostnadsjakt. Företag och organisationer rationaliserar, omstrukturerar, använder tillfällig arbetskraft och kräver flexibilitet, lojalitet och engagemang från medarbetare. Detta är faktorer som i hög grad påverkar många anställdas vardag. För många yrkeskategorier är också de tydliga ramar som tidigare präglade arbetslivet borta. Gränserna för när och var arbetet ska utföras och när man ska förväntas vara tillgänglig för arbetsgivare, kollegor, kunder och uppdragsgivare på mobil och mejl är otydligare . Arbetsförhållandena präglas av gränslöshet och flexibilitet. Bärbar dator, trådlös internetuppkoppling och smartphones gör att många arbetsuppgifter kan utföras var som helst, när som helst. Det skapar förutsättningar till flexibla lösningar som gynnar den anställde. Men det finns också förutsättningar att vara tillgänglig och utföra arbete , , under semestern och när barnen är sjuka, något som kan vara svårt att säga nej till om det etableras som norm. Den flexibilitet som ny teknik möjliggör uppskattas av många. Den ökar friheten och skapar större möjligheter att själv påverka och styra det egna arbetet. Tekniken kan göra det enklare att förena familj och arbetsliv. Men det finns också risk för ökad stress och mindre tid för återhämtning. Även familjelivet kan påverkas. Om chefer, medarbetare, kunder eller uppdragsgivare gör sig påminda även i hemmet, i de privata sammanhang där de nära relationerna vårdas, kan det ge upphov till lojalitetskonflikter och svåra gränsdragningar för den enskilde att hantera. Det kan utsätta relationer för svår press. Politik och lagstiftning är ett alltför trubbigt verktyg för att komma åt de problem och den stress som det gränslösa arbetslivet kan ge upphov till för familjer och enskilda. Regleringar skulle sannolikt försvåra såväl för företagande som familjeliv. Men anser att det behövs mer kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande. Detta är inte minst viktigt eftersom det är fler äldre som lämnar arbetsmarknaden än unga som kommer in och medellivslängden hos den svenska befolkningen ökar. ska 100 personer försörja 70 personer utöver sig själva och ska 100 personer försörja 88 personer. För att minska den belastning på välfärdssystemen som detta innebär behöver fler arbeta längre upp i åldrarna. För att uppnå detta behöver vi verka för ett arbetsliv som präglas av en god arbetsmiljö där man kan uppnå balans i tillvaron och få tid för livets olika delar. Lite drygt en fjärdedel av arbetskraften i är sysselsatt inom den offentliga sektorn. Det är viktigt att offentliga arbetsgivare, som är direkt eller indirekt politiskt styrda, går före i aktivt arbetsmiljöarbete. Stöd för fungerande familjeliv Familjesituationen har stor betydelse för människors välfärd, hälsa och trygghet. Konflikter i familjen påverkar barnens hälsa, och därför är det viktigt med förebyggande åtgärder. Enligt visar studier att familjerådgivningen kan bidra till förbättrade parrelationer, ett funktionellt familjeklimat samt förbättrad hälsa för individerna. Satsningar på familjerådgivning och föräldrastöd är således bra sätt att främja familjestabilitet och att förbättra situationen för barnen. Familjerådgivning och föräldrastöd är förebyggande barnavårdsarbete! Grundtanken med familjerådgivning är att skapa en verksamhet med låga trösklar dit människor med förtroende och i skydd av en absolut sekretess kan vända sig med sina mest privata relationsproblem. Syftet är att bistå par så att de kan hantera sina konflikter, problem och krissituationer på sådant sätt att de vill fortsätta leva tillsammans. För dem som väljer att separera kan rådgivningen vara ett sätt att få hjälp med att hantera konflikter och att underlätta samarbete och ett gemensamt föräldraskap även om de lever på skilda håll. Det finns svensk forskning och utvärdering som visar att familjerådgivning har en positiv effekt på den självrapporterade kvaliteten i parförhållanden. medverkade –1994 till förstärkt familjerådgivning och är varje kommun skyldig att erbjuda familjerådgivning. hölls ungefär 109 000 familjerådgivningssamtal med knappt 60 000 personer. Det motsvarar 9 personer per 1 000 i befolkningen. Knappt 43 000 barn berördes direkt eller indirekt av dessa samtal. I var de besökande gifta par eller samboende. Totalt satsar kommuner strax på familjerådgivningen, vilket motsvarar av kommunernas totala kostnader för individ- och familjeomsorg, när ekonomiskt bistånd är borträknat. bedömer att det är motiverat för det offentliga att satsa ytterligare på denna verksamhet. Familjerådgivningen fungerar bäst i ett tidigt skede innan alltför stora låsningar uppstår. För att så ska ske måste familjerådgivningen avdramatiseras, exempelvis genom att denna möjlighet introduceras på ett tidigt stadium. När ett par blir föräldrar vill vi därför att de får två gratischeckar till familjerådgivningen som de kan nyttja om de vill eller har behov. Tillsammans med dessa checkar ska information finnas som beskriver vad familjerådgivningen kan erbjuda. Eftersom familjerådgivningen är inriktad på att ge stöd i krissituationer är det viktigt att väntetiderna inte får vara allt för långa. Vi vill därför införa en familjerådgivningspeng som ger föräldrarna möjlighet att välja mellan privata och kommunala vårdgivare i flera kommuner. Ett liknande kundvalssystem finns i några kommuner som har lett till ökat antal familjerådgivare och således bättre tillgänglighet. En annan viktig fråga ur ett tillgänglighetsperspektiv är avgifterna till familjerådgivningen. Enligt lagstiftningen får kommunerna ta ut avgifter men de bör läggas på en sådan nivå att de inte avhåller enskilda från att vända sig till den kommunala familjerådgivningen.