mot · H3023072 · 2015-10-06 00:00:00 — Problemet med att människor radikaliseras och rekryteras till terrororganisationer är ett problem som kommunerna måste arbeta med. saknar kommunerna verktyg för att upptäcka och förhindra att fler rekryteras. Kunskapsbristerna i hur problemet ska motverkas och angripas är stora. Det krävs ett grundläggande arbete med att utveckla metoder för hur kommuner och skolor i ett tidigt skede kan upptäcka ungdomar som riskerar att radikaliseras. Det krävs utbildning om vilka signaler lärare och föräldrar och andra som vistas i ungas närhet ska vara uppmärksamma på. Radikalisering och rekrytering till terroriststämplade organisationer sker ofta via sociala medier. Poliser behöver finnas närvarande även på internet där rekryteringen sker. Det är viktigt med ett mer proaktivt förhållningssätt för att upptäcka och agera mot våldsbejakande propaganda och rekrytering till terroristorganisationer och andra extrema rörelser. I det förebyggande arbetet ska samfund inkluderas i diskussionerna om problemen med radikalisering. Kommuner bör utöka dialogen med trossamfund för att skapa ett förbättrat samarbete och en närmare kontakt. Kriminalisera resor i syfte att utföra, planera, förbereda eller delta i terroristhandlingar vill kriminalisera att någon reser, eller försöker att resa, till ett annat land i syfte att utföra, planera, förbereda eller delta i terroristhandlingar, eller att ge eller få terroristträning. Stämpling eller att på annat sätt underlätta detta bör också kriminaliseras. Det bör även bli straffbart att finansiera eller organisera en sådan resa. Säkerhetspolisen behöver fler verktyg för att kunna säkra bevisning Säkerhetspolisen måste ges nödvändiga verktyg för att motverka terrorismrelaterad brottslighet och för att lagföring av sådan brottslighet ska kunna ske. När kriminalisering av resande för att delta i strid eller vapenträning för terroriststämplade organisationer införs måste Säkerhetspolisen ha rimliga möjligheter att kunna säkra bevisning. Om detta inte är möjligt i praktiken blir lagstiftningen verkningslös. vill därför att Säkerhetspolisen får tillgång till signalspaning under förundersökning för att kunna säkra bevisning mot personer som gör sig skyldiga till terrorismrelaterad brottslighet. Säkerhetspolisen bör också få tillgång till hemlig dataavläsning, vilket innebär möjligheter att läsa krypterad datatrafik för att kunna säkra bevisning mot personer som gör sig skyldiga till terrorismrelaterad brottslighet. Alla rättssäkerhetsgarantier ska uppfyllas. Detta innebär krav på adekvata kontroll- och uppföljningsmekanismer och att hänsyn tas till människors personliga integritet. Säkerställ att det finns resurser för att utreda brotten vill säkerställa att den internationella åklagarkammaren i har rätt resurser för att utreda terroristbrott och krigsbrott. Där måste finnas tillräckligt med specialpoliser som kan bistå i utredningarna. Åklagare har varnat för att krigsförbrytare kan gå fria i för att det finns för få poliser som utreder de misstänkta brotten. Det är inte acceptabelt. vill dessutom öka operativa förmåga genom att ha tillräcklig numerär för att möta terroristangrepp på flera geografiska platser . För detta får polisen extra resurser i budgeten. Dessutom krävs förbättrade rutiner inom . Ett arbete mot radikalisering på anstalterna har påbörjats. Det är viktigt att det arbetet fortsätter och utvecklas för att effektivt kunna upptäcka och motverka radikalisering på anstalterna. Ökade resurser till polisen och Säkerhetspolisen Konkreta insatser behövs här och , som det långsiktiga arbetet för att förhindra och förebygga terrorism och radikalisering måste förbättras. Inget tyder på att de utmaningar som finns när det gäller att säkra tryggheten i ett fritt och öppet kommer att minska. I detta arbete har en avgörande roll. Därför gör en satsning på Säkerhetspolisen i budgeten. Svenska pass är mycket åtråvärda för många människor i världen. Dels för att de ger möjligheter att få komma till där vi har trygghet i form av goda utbildningssystem och utvecklade välfärdssystem, dels på grund av att man med lätthet kan resa viseringsfritt till många länder i världen. redovisades en utredning om missbruk av svenska pass. Utredningen tillsattes av alliansregeringen och kom med ett flertal olika förslag. Det är viktigt att säkerställa att svenska pass inte kommer på drift och kan utnyttjas av människor som reser för att ansluta sig till terroriststämplade organisationer såsom ISIL. Reglerna för att få nya pass när sådana förkommit måste skärpas. Närmare 60 000 borttappade pass anmäldes 2013. Det kan inte uteslutas att en del av dessa pass används för att underlätta för personer med olika kriminella avsikter att resa ut ur och in i landet. Man bör – för det första – kunna få endast ett begränsat antal pass utfärdade under exempelvis en femårsperiod. Utfärdas pass utöver det begränsade antalet bör dessa pass bli provisoriska och gälla endast för en speciell resa. När ett provisoriskt pass utfärdas ska annat giltigt pass återkallas och spärras såväl i nationella som internationella databaser. Användningen av biometriska kontroller vid Schengens yttre gränser bör öka. Det finns också ett behov av en obligatorisk kontroll av fingeravtryck för resenärer till Schengen från tredje land, även för dem som reser från Schengen till tredje land. man anmäler sitt pass försvunnet och ansöker om ett nytt pass ska polisen kunna kalla till ett samtal när man ansöker om ett nytt pass. I har man ett liknande tillvägagångssätt som bedöms fungera väl. Det bör också prövas om högre avgifter kan minska omsättningen av pass. kostar det att få ett pass utfärdat. En person bör bara kunna få ett pass utfärdat till den kostnaden . Ett andra pass ska kosta mer. Ansöker man om ett tredje pass bör avgiften höjas rejält. Det bör också bli möjligt att tillfälligt omhänderta pass för att stoppa planerade resor i syfte att delta i strid eller vapenträning utomlands för terroriststämplade organisationer, när sådant resande har kriminaliserats. Vi vill också att det i svenska pass ska kunna skrivas in reseförbud till vissa länder. Under vilka förutsättningar detta kan ske måste utredas närmare. Ta krafttag mot finansiering av terrorism För att svara upp mot behovet av en effektiv bekämpning av terrorism är det viktigt att även komma åt finansieringen. Vi anser att ett viktigt steg i att förstärka arbetet mot terrorism och radikalisering är att ta krafttag mot finansieringen av terrorism. I rapporten ”Finansiering av terrorism – En nationell riskbedömning” har den svenska riskbilden utretts på uppdrag av Alliansregeringen. I den framgår att och bedriver underrättelsearbete inriktat mot ekonomisk brottslighet, men att de inte särskilt letar efter finansiering av terrorism. Det framgår också att det är en brist att och förmåga till ekonomiskt underrättelsearbete inte utnyttjas i detta syfte och att sannolikheten är lägre att terrorismfinansieringsupplägg kartläggs än den annars hade varit. Därför vill att och ska få ett särskilt uppdrag att utreda finansiering av terrorism. Vi har avsatt medel till och för detta ändamål. Utökat internationellt samarbete mot terrorism Säkerhetspolisen samverkar bland annat med andra myndigheter i , men terrorism är ett gränsöverskridande fenomen. Därför deltar i ett omfattande internationellt samarbete där länder delger varandra information för att förebygga terrorattentat. Arbetet på EU-nivå när det gäller frågor om radikalisering och deltagande i terroristverksamhet behöver fördjupas. Samarbetet inom Europol, som inrättats för att förbättra polissamverkan mellan EU:s medlemsländer i syfte att bekämpa bland annat terrorism, bör förbättras. behöver också skapa och utveckla kontakter med transitländer och andra nyckelländer när det gäller resande till oroshärdar. I ett fritt och öppet samhälle ska man kunna leva med och älska vem man vill. Man ska få tro på det man vill. Oavsett varifrån man kommer eller hur man ser ut är det en självklarhet att alla ska bemötas med respekt. Tyvärr ser verkligheten inte ut så. Det finns de som provoceras av andras kärlek, utseende eller religion. Det finns de som går över gränsen – som hotar, kränker och misshandlar personer på grund av deras sexuella läggning, etniska tillhörighet eller religion. Fördomar som bitit sig fast, okunskap och bristande respekt kan få allvarliga konsekvenser och är ett problem som måste tas på stort allvar. Kunskapen om hatbrott måste öka inom rättsväsendet och bland allmänheten I anmäls cirka 5 000 hatbrott . Personuppklaringen är låg. Ett stort problem är att hatbrotten inte tas på tillräckligt stort allvar. Det leder till att människor inte alltid vill anmäla. Kunskapen om hatbrotten är inte tillräcklig, vare sig inom rättsväsendet eller bland allmänheten. Det krävs ett mer omfattande arbete mot hatbrott. Kunskapen om hatbrott i samhället i stort måste öka. Vilket också gäller det förhållandet att en sådan lagstiftning faktiskt finns och hur den ser ut. Många utsätts för hatbrott utan att vara medvetna om att man utsatts för ett brott. Är man inte medveten om att brott begåtts görs inte heller någon polisanmälan. Ökad kunskap om hatbrott krävs hos dem som utsätts för brott, men också för dem som kränker andra med ord och med handlingar. I kombination med ökad kunskap är det också viktigt att arbeta förebyggande med att tidigt involvera unga i diskussioner om attityder och värderingar. Det krävs ett tydligare fokus på dem som utsätter andra för hatbrott och hur sådan brottslighet kan motverkas på ett tidigt stadium. Här är det viktigt med ett värdegrundsarbete som inleds . För att sprida budskapet om hur lagstiftningen ser ut krävs utbildning som når breda grupper, till exempel i skolor, i föreningar och hos myndigheter. , som för många människor är den första myndighetskontakten i , borde informera om hatbrott och att det i är brottsligt att uttrycka sig på vissa sätt. Ett förbättrat arbete inom polisen för att upptäcka hatbrottsmotiv Polisens omorganisation har öppnat upp för en förbättrad bekämpning av hatbrott. För att tidigare upptäcka hatbrottsmotiv krävs utbildning bland poliser. Det handlar bland annat om att ställa rätt frågor till målsäganden vid anmälan, men också om att vid husrannsakningar säkra bevis på föremål som skulle kunna kopplas till hatbrott. bedöms enligt polisen ett stort antal hatbrott felaktigt som mängdbrott. Det gör också att brotten prioriteras lägre än om det hade varit fråga om ett brott med hatbrottsmotiv. Vid polisanmälan är det viktigt att målsäganden signalerar att man utsatts för ett hatbrott, men det krävs också att polisen blir bättre på att upptäcka att det handlar om ett hatbrott. Det kan polisen göra genom att exempelvis ställa frågor på ett sådant sätt att ett eventuellt hatbrottsmotiv träder fram. Skapa en enhetlighet i rättsväsendet om synen på hatbrott Polisen beskriver att de ibland har svårt att bevisa att ett brott är ett hatbrott. Intrycket är också att åklagarväsendet bedömer denna typ av brottslighet olika. Här är det viktigt med en samsyn om vad som krävs för att ett brott ska bedömas vara ett hatbrott. Det behövs en enhetlighet i hela landet för att öka tryggheten hos de utsatta. Både rättsväsendet och de som utsatts ska veta vad som krävs för att en straffskärpning ska bli aktuell. , och har enats om att beskriva hatbrott på ett enhetligt sätt. Det krävs nu att definitionen sprids till alla anställda inom respektive myndighet, så att alla som arbetar med hatbrott får kännedom om definitionen.