mot · H3023244 · 2015-10-07 00:00:00 — har också gett regeringen i uppdrag att bland annat ta fram en strategi för att stärka flygets konkurrenskraft. Därför är det allvarligt att regeringen fortsätter att skapa osäkerhet kring framtiden för . Bredband är också infrastruktur. Alliansen tog fram en strategi för att hela ska ha bredband i världsklass. Målet var att av alla ska ha tillgång till bredband om minst /sek . Vi satsade också för att bygga ut bredband på landsbygden. liberalerna vill fortsätta verka för bättre it-kapacitet såväl i städer som i glesbygd. Vi vill också verka för en europeisk digital agenda. Framförallt inom it-området har något som kallas ett agilt arbetssätt utvecklats. Detta har skett i kontrast till den s.k. vattenfallsmetoden, där uppdragsgivaren skriver en detaljerad kravspecifikation och en beräknad tidsåtgång och sedan överlämnar denna till uppdragstagaren att utföra. Denna metod har i huvudsak använts för fysiska produkter, men fungerar sämre i programvaruutveckling. Därför togs ett agilt arbetssätt fram, som innebär nära samarbete mellan uppdragsgivare och utförare, där kravspecifikationen förändras under projektets gång beroende på användarnas synpunkter. Därmed kan innehållet i projektet ändras och tiden för genomförande bli kortare eller längre. I ett kontrakt utan flexibilitet blir det svårt att hantera. Därför har även agila kontrakt utvecklats mellan företag främst inom it-sektorn. Inom offentlig sektor finns emellertid ingen sådana kontrakt, vilket försvårar för utveckling av programvara inom eller statlig verksamhet. kontrakt inom offentlig sektor skulle innebära att digitala lösningar kan utvecklas mer kostnadseffektivt och även att slutprodukterna blir bättre för användarna. Vi föreslår därför att staten tar fram standardkontrakt som myndigheter, kommuner etc. kan använda samt informationsinsatser. För detta syfte anslår liberalerna år under anslag 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse. liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2016–2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. På detta utgiftsområde påverkas ett flertal anslag, exempelvis 1:3 och 1:12. liberalernas anslagsfördelning, mnkr Avvikelse jämfört med regeringen, mnkr Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Utveckling av statens transportinfrastruktur Utveckling av statens transportinfrastruktur Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Nej till eventuell kompensation. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Utformande av agila kontrakt. Utgiftsområde 23: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd och jakt samt rennäring och samefrågor. Vidare omfattar utgiftsområdet även verksamhet inom utbildning och forskning. liberalerna driver på för att jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Jordbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader, men också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård samt bevarande av den biologiska mångfalden. Därigenom förstärks drivkrafterna för effektivisering och klimatsmart teknik. Det är positivt att världsmarknaden för jordbruksprodukter är allt mer avreglerad men det innebär också nya villkor för svenskt jordbruk. För svenskt jordbruk är det viktigt att svenska bönder tillåts konkurrera med utländska på mer lika villkor. Det behövs en generell och företagarvänlig politik som inte tynger företag med onödig byråkrati och höga skatter. Den kommande livsmedelsstrategin måste utifrån ett marknadsliberalt och konsumenträttsligt perspektiv innehålla åtgärder för att lyfta svensk jordbruksproduktion. Att öppna marknader för handel stimulerar livsmedelsproduktion och effektiv användning av . EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden. Jordbruksstödet, utom landsbygdsstödet, ska avvecklas liksom EU:s handelshinder mot omvärlden. Samtliga direktstöd och marknadsregleringar ska fasas ut . Det behövs tydligare fokus på landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. liberalerna avvisar under anslag 1:16 bemyndigandet avseende statliga kreditgarantier på för mjölkföretag. Ett hållbart jord- och skogsbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Rätt använd kan bioteknik bidra till att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. Ett kretslopp där näringen går från jord till bord och sedan tillbaka till jorden är avgörande för en hållbar livsmedelsförsörjning. Läckaget av näringsämnen från odlingsmark och hushåll ut i sjöar, vattendrag och hav behöver bromsas och hållbar återvinning av biologiskt avfall introduceras i bred skala. Särskilt viktigt är detta i ljuset av att fosfor är på väg att bli en bristvara. Användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattenområden. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. Det är därför angeläget att användningen av sådan gödsel minskar och att jordbrukets allmänna miljöpåverkan sjunker. För att uppnå detta bör en ny läckageskatt för jordbruket införas . Den skatt på handelsgödsel som avskaffades skulle kunna tjäna som en utgångspunkt för en ny miljöstyrande skatt. liberalernas förslag till läckageskatt redogörs för i vår utgiftsområdesmotion som behandlar skatter. noterar liberalerna att regeringen överväger andra konstruktioner av skatten och kommer att noga följa det arbete på området som sker. liberalerna anser att ska driva på för att stärka djurskyddet i hela . Hur vi hanterar våra djur är ett mått på vår civilisation och en förutsättning för en god folkhälsa. All djurhållning måste garantera djuren ett värdigt liv och en anständig död. Kontrollen av att nationella lagar och EU-regler efterlevs måste skärpas. Utvecklingen av antibiotikaresistens hotar folkhälsan. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur, baserad på medicinska bedömningar. Den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka genom att t.ex. avverkningsmetoder kan variera. Både staten och skogsnäringen har ett långtgående ansvar att skydda skogens ekosystemtjänster, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. De återstående gammelskogarna ska ges starkare skydd. liberalerna avvisar regeringens ökning 2016 av anslag 1:1, 1:2, 1:7, 1:8 och 1:15 liksom av regeringens höjning av anslag 1:20. liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2016–2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. På detta utgiftsområde påverkas ett flertal anslag, exempelvis 1:1, 1:8 och 1:15. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel liberalernas anslagsfördelning, mnkr Avvikelse jämfört med regeringen, mnkr Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Avvisning av anslagshöjning. Avvisning av balansering. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fullständig finansiering av ökning 1:1. Avvisning av förstärkt instrument. Bidrag till veterinär fältverksamhet Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Ersättningar för viltskador m.m. Avvisning av höjning. Avvisning av anslagshöjning. Avvisning av anslagshöjning ang. gemensam jordbrukspolitik. Avvisning av främjande av livsmedelsexport. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av anslagsökning kring främjande livsmedelsexport. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av livsmedelsstrategi. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Lägre ökning av medel till metangasreducering. 2015/16:1, egna beräkningar Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Nej till utökade anslag kring skogsråvara m.m. Prop. Utgiftsområde 24: Näringsliv Utgiftsområde 24 omfattar näringspolitik samt utrikeshandel och handels- och investeringsfrämjande åtgärder. liberalerna vill att det ska löna sig att driva företag och ta risker. betyder fler jobb och tillväxt och i förlängningen ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. ska uppmuntra entreprenörer och företagare genom ett bra företagsklimat, konkurrenskraftiga skatteregler och fungerande finansiella marknader. Det är centralt att villkoren för företag och entreprenörer förbättras. behöver ett gott näringslivsklimat vilket också möjliggör för företagare att skapa riktiga jobb. För behöver fler jobb och jobben blir fler när företag startar och växer och när arbetsgivare vågar anställa. Fyra av fem jobb skapas av företag med under 50 anställda. liberalerna har drivit på för att förbättra företagsklimatet i form av sänkt bolagsskatt vilket gett bättre investeringsklimat. RUT- och ROT-avdragen har gjort svarta jobb vita och skapat utrymme för fler företag att växa och utvecklas. Regelbördan har minskat bland annat genom avskaffad revisionsplikt för små företag och förenklade redovisningsregler. Det har blivit billigare att anställa. Dessvärre kommer denna positiva utveckling att stanna av med regeringens politik, vilket får konsekvenser för jobb och företagande. Regeringen ökar marginalskatterna kraftigt. Skatten höjs på bensin, på ROT- och RUT-tjänster, på äldre som arbetar och på yngre som arbetar. Jobbskatteavdraget trappas av och regeringen begränsar uppräkningen av skiktgränsen för den statliga inkomstskatten. Konsekvenserna av regeringens skattepolitik är färre jobb och sämre villkor för företag att starta och växa. Det syns redan när det gäller RUT-branschen, där tillväxten helt stannat av på grund av regeringens försämringar avseende RUT-avdraget. Globaliseringen främjar tillväxt, effektivitet och positiva strukturförändringar. Öppenhet och handel med vår omvärld är grunden för en välmående demokrati och marknadsekonomi. Vi ska fortsätta riva handelshinder som vi värnar konsumentskydd och miljö. ska vara pådrivande för ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringsavtal (TTIP) mellan och . Om jobben ska bli fler måste fortsätta att vara öppet gentemot omvärlden. Svensk export motsvarar nästan hälften av BNP. Ett exportberoende land som bygger sitt välstånd genom öppenhet och handel. ställer det krav på svenska företag att kunna möta konkurrensen på en global marknad. Mer problematiskt är att svenska företag utmanas från politiskt håll i form av regeringens höjda skatter och sämre investeringsklimat. Byråkratiska regler och höga skatter gör att vissa företag väljer att flytta sin verksamhet från vårt land. Varje regelkrångel slår direkt mot lönsamheten. Regelkrångel, inte minst inom skatteområdet, är något som orsakar extra arbete för företagare och som hindrar tillväxt. Därför behövs en ny plattform där företagare lämnar in uppgifter en gång på en plats, och att uppgifterna därefter slussas till relevant myndighet. Företag ska drivas av entreprenörer som tar risker och skapar välstånd, inte av offentliga aktörer som skapar osund konkurrens på marknaden. liberalerna vill att den offentliga sektorn ska ansvara för vår gemensamma välfärd, inte driva företag. För undantag från denna huvudregel krävs att företaget svarar för ett uppenbart samhällsintresse, t.ex. Systembolaget. För att företag ska kunna starta och växa finns behov av riskkapital. Företags finansiering ska ske med privat kapital, men statligt riskkapital kan behövas för att komplettera det privata kapitalet. liberalerna ifrågasätter dock dagens system med statligt riskkapital som inte fungerar tillfredsställande eftersom det bland annat tränger undan det privata riskkapitalet i stället för att vara marknadskompletterande. Det statliga riskkapitalet behöver reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Vi ser gärna en så kallad fond-i-fond-lösning, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Särskilt viktigt är att stötta företag med stor tillväxtpotential i ett tidigt skede. Vi måste få fler små företag att växa, utvecklas och anställa fler. har framgångsrikt arbetat med insatser för företag i tidiga utvecklingsskeden. Dessa insatser behöver därför växlas upp ytterligare. Med start anslår liberalerna ytterligare på anslag 1:22 för att förstärka innovations- och tillväxtfinansieringen av . erbjuder en samlad service för att den som driver eller vill driva företag på en och samma plats ska kunna nå information från flera myndigheter. Företagare kan också på enkelt lämna in uppgifter till flera myndigheter . Det är avgörande att det offentliga fortsätter att förenkla för företag och företagare i deras myndighetskontakter. För att bygga ut i syfte att tillgängliggöra mer information, öka möjligheterna att lämna information och få fler myndigheter att ansluta sig till webbplatsen avsätter liberalerna 20 miljoner ytterligare på anslag 1:5. Ett nystartat företag har sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner men har behov av att kunna attrahera kvalificerad personal på annat sätt. För att underlätta för mindre företags rekrytering av kompetenta personer vill vi göra det enklare och billigare att erbjuda anställda delägarskap och incitamentsprogram. Det handlar såväl om företagens kostnader som skattevillkoren för enskilda personer. Det finns mycket att göra för att förbättra förutsättningarna för . Åtgärder för att halvera tiden det tar att starta ett företag samt sänkt krav på aktiekapital är prioriterade. För att underlätta för att fler ska starta företag vill vi sänka kravet på aktiekapital från till . Det är positivt att regeringen går vidare med Alliansens förslag på ett högkostnadsskydd för sjuklönekostnader. är det djupt oroande att regeringen höjer skatten på jobb och företagande. Det hämmar tillväxten och skadar jobbtillväxten. Regeringen satsar på innovationsråd, nyindustrialiseringsstrategi och en så kallad aktiv näringspolitik. liberalerna ifrågasätter hur verkningsfulla dessa insatser kommer att vara. Vad svenska företag behöver är mindre, inte mer, inblandning av politiken och det offentliga. Svenska företag behöver långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv i . Det handlar om villkoren för entreprenörskap, företagande samt forskning och utveckling. Det handlar om nivåer på skatter men också förutsättningarna för en stabil och konkurrenskraftig energiförsörjning som utmanas av regeringen. Även viktig infrastruktur såsom är avgörande för svenskt företagande. Därmed avvisar liberalerna regeringens ökade anslagsnivåer avseende anslag 1:5. Vidare avvisas höjningen av anslag 1:7 samt på anslag 1:2. liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2016–2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. På detta utgiftsområde påverkas anslagen 1:1, 1:2, 1:3, 1:4, 1:8 och 1:15. liberalernas anslagsfördelning, mnkr Avvikelse jämfört med regeringen, mnkr Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till terminologisk verksamhet Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av viss anslagshöjning. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av anslagshöjning. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av höjning. Avvisning av korrigering. Avvisning av särskild satsning. Avvisning av anslag kring nyindustrialisering. Avvisning av anslag kring konkurrens- och innovationskraft. Avvisning av anslag kring destinationsutveckling. Reducering av ap8. Snabbare anslutning till Verksamt. Avvisning av höjning. Avvisning av höjning kring marknadsföring. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Bidrag till företagsutveckling och innovation Utökade medel till . Nej till regeringens exportsatsning. Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar tre olika anslag som syftar till att stärka kommunernas ekonomi, ersätta kommunerna enligt finansieringsprincipen eller bidra till kommunalekonomiska organisationer. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. liberalerna värnar möjligheten att upprätthålla den offentliga servicen i hela landet. Oavsett bostadsort har individer rätt att få likvärdig kvalitet på vården, omsorgen, och andra välfärdstjänster. De ekonomiska villkoren för kommuner och regioner behöver därför utjämnas med avseende på faktorer som inte går att påverka. Utjämningssystemet ska innehålla drivkrafter för tillväxt. liberalerna föreslår att görs tioårig. Det är en central satsning för ökad kunskap och likvärdighet. Förskoleklassen utgår därmed. För att kompensera kommunerna för ökade kostnader i samband med införandet tillskjuts, med en halvårseffekt, 714 miljoner på anslag 1:1Kommunalekonomisk utjämning . liberalerna välkomnar att regeringen omprövat sitt tidigare motstånd mot utbyggd matematikundervisning och ansluter sig till regeringens bedömning i denna del. liberalerna föreslår fortsatta nedsättningar av arbetsgivaravgifterna för unga. Därmed föreligger i del inte behovet av att bygga ut anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning i den grad regeringen föreslår. Till skillnad från i budgetpropositionen drabbas inte kommunerna fullt ut av en sådan kostnadsökning som regeringen föreslår. Anslaget bör därför minska med 2016. Under den tidigare regeringen genomfördes en större omläggning av den kommunalekonomiska utjämningen. För att minska inkomstutjämningens potentiellt negativa inverkan på tillväxten sänktes bland annat den inkomstutjämningsavgift som de kommuner och landsting som betalar in till systemet bidrar med. Det hade varit önskvärt att detta nya system fått ligga fast. liberalerna avser att i senare budgetmotioner återkomma till hur det inom det kommunalekonomiska utjämningsystemet går att skapa tillkommande drivkrafter för tillväxt. liberalerna avvisar de 500 miljoner regeringen avser anslå till landstingen med början 2017 på anslag 1:1. Att säkerställa god verksamhet inom landstingen är en prioriterad politisk uppgift. De anslag regeringen föreslår kan på marginalen antas ha låg påverkan för landstingens förmåga att möta de specifika utmaningar regeringen i sin proposition motiverar tillskottet med. I den mån särskilda tillskott till landstingen bör ske med anledning av exempelvis digitaliseringen är sannolikt ett allmänt resurstillskott mer träffsäkert. liberalerna avvisar därför regeringens tillskott om 500 miljoner på anslag 1:1. Vidare avvisar liberalerna på samma anslag regeringens förslag om kostnadsfri mammografi, avgiftsfri tandvård samt sänkt högkostnadsskydds för personer . Det är viktigt att patientavgifter är låga och väl avvägda. I vilken mån patientavgifter ej ska tas ut är en central fråga för landsting att avgöra. liberalerna reglerar via anslag 1:1 även delvis genomförandet av en ny lag om vård av unga enligt förslag i SOU 2015:71. Vidare avvisas regeringens förslag om justerad riksnorm. Slutligen föreslås, via anslag 1:1, också relation mellan stat och kommun regleras de fall där liberalerna föreslår förändringar av skattesystemets utformning jämfört med regeringen. Detta gäller det justerade reseavdraget, den växlade effektskatten samt förslaget om omvänd miljöbilsbonus. På samma sätt regleras liberalernas avvisning av den höjda bensinskatten samt förmånsbeskattningen av vissa bilar . förväntas dessa reformer sammantaget höja inkomsterna från den kommunala inkomstskatten med . Därmed justeras den kommunalekonomiska utjämningen ned med motsvarande belopp. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner liberalernas anslagsfördelning, mnkr Avvikelse jämfört med regeringen, mnkr Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Genomförande av Barns och ungas rätt vid tvångsvård – Förslag till ny LVU. Genomförande av Barns och ungas rätt vid tvångsvård – Förslag till ny LVU. Nej till generellt resurstillskott vården. Avvisning av kostnadsfri mammografi. Avvisning av avgiftsfri tandvård i vissa åldersintervall. Avvisning av sänkt högkostnadsskydd för personer . Avisning av förändrad riksnorm. Kompensation av justerat reseavdrag. 2015:1213, egna beräkningar Kompensation av förmånsbeskattning. 2015:1595, egna beräkningar Kompensation omvänd miljöbilsbonus. Kompensation av växlad effektskatt. Kompensation av avvisning höjd bensinskatt. Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. liberalerna står bakom det gällande målet för statsskuldsförvaltningen som innebär att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Den långsiktiga kostnadsutvecklingen inom området avgörs av statens upplåning och räntan på svenska statspapper. En del av statsskulden är exponerad mot utländsk valuta, varför valutakursrörelser också påverkar kostnaderna. För realskulden påverkas kostnaderna på motsvarande sätt av hur konsumentprisindex (KPI) utvecklas. För att hålla nere kostnadsutvecklingen är det avgörande att de offentliga finanserna på både kort och lång sikt är hållbara och att marknadsaktörerna har en hög tilltro till betalningsförmåga.