ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3022875 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma valsedlar för lika villkor och tillkännager detta för regeringen. Inför och under varje valrörelse talas det om valfusk. Det talas om hur problematiskt det är att lita på att valförrättare sköter sig och håller koll på de som går in i vallokalen. Det talas även om hur viktigt det är med personlig integritet när det är dags att rösta, eftersom få vill att det ska märkas vilken valsedel de har tagit. Valsedlar kan enkelt kastas bort eller täckas över av odemokratiska personer, och i vissa fall då en valsedel saknas kan en väljare missförstå det med att alternativet inte finns. Kort och gott finns det många demokratiska problem med dagens system där varje parti har en egen valsedel som är skäl nog för att framöver använda gemensamma valsedlar. De som arbetat med beställningen och logistiken inser att detta bara är en del av orsaken till att många efterfrågar gemensamma valsedlar. Partiernas funktionärer måste åka runt för att distribuera olika valsedlar och miljön tar stor skada. Genom dagens system skapas givetvis då också en hel del merarbete för både politiska partier och för kommunala tjänstemän. I slutändan är det skattebetalarna som får stå för notan. Varje valsedel kan innehålla namnen på de föranmälda partier som ställer upp för det aktuella valet, med tillhörande partisymbol och eventuellt partiets toppkandidat/partiordförande. Längst ned kan det finnas en blank ruta om det är så att ett parti inte föranmält sig men ändå har rätt att ställa upp i valet. För att det fortsatt ska vara möjligt att personrösta bör det finnas ett område på valsedeln där man kan skriva ett nummer på den person man önskar ge sitt kryss samt eventuellt kryssa i ”lista A” eller ”lista B” om det skulle finnas flera listor. Listorna kan distribueras via partiernas hemsidor, via valmyndigheten eller på valbåsens väggar så att alla enkelt kan se vem de vill kryssa. På detta sätt minimeras likaså risken att personer kryssar en person bara för att kryssa, och istället väljer att aktivt skriva dit ett nummer.
mot · H3022877 · 2015-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa åldersavskrivningen av studielånet och tillkännager detta för regeringen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Avvikelse från regeringen (KD) Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Statens utgifter för studiemedelsräntor Studiestödet, både bidragsdel och lånedel, är en viktig del för att kunna bedriva en ändamålsenlig utbildningspolitik. Studiestödet ska kunna minska ekonomiska hinder för personer att börja studera och därmed bidra till att många vill och kan utbilda sig. Studiestödet ska också utjämna skillnader mellan enskilda och grupper i befolkningen och ge goda förutsättningar för alla att studera. Studiestödet ska också bidra till en god samhällsutveckling. Alla delar av studiestödet, det vill säga studiebidrag under gymnasiestudier, bidrag till elever med funktionsnedsättning, lärlingsersättningar och studiemedel med bidragsdel och lånedel, ska bidra till att utjämna skillnader i ekonomiska förutsättningar hos enskilda och mellan grupper i samhället. vill ha ett studiestödssystem som innebär ett stöd för alla att kunna påbörja och genomföra studier. Studiemedel innehåller en bidragsdel för att uppmuntra och stimulera till studier och en lånedel. För att värna ett generöst system måste målet vara att så många som möjligt ska återbetala sina studielån. Vi anser att det därför är rimligt att vi tar bort den åldersavskrivning av studielån som finns . Totalt beräknas ytterligare 2016 kunna återbetalas vid avskaffad åldersavskrivning och något mindre åren därpå. Grundprincipen bör vara att alla som kan ska återbetala sina lån. Det är också viktigt att åtgärder vidtas för att personer boende utomlands också ska återbetala sina lån i högre utsträckning. Återbetalningsgraden i denna grupp är lägre, varför det är välkommet att CSN fått i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att öka återbetalningen från denna grupp.
mot · H3022879 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att rusta upp och satsa på Stångådalsbanan och tillkännager detta för regeringen. framstår allt mer som ett tillväxtnav för inte bara , utan även stora delar av norra . En pendlarkultur har vuxit fram mellan och , och mellan och län. För med omnejd är förutsättningarna dock betydligt bättre än för kalmariterna. Mellan och går den så kallade Stångådalsbanan. Underhållet är eftersatt och maxhastigheten är på sina håll mycket låg, snitthastigheten ligger /h. Det är inte en hållbar situation om vi på allvar vill ta tillvara på den tillväxtpotential som finns i och den landsbygdspotential som finns i orterna kring . Det handlar om att se hur olika delar kompletterar varandra. I län finns en lång rad orter med fantastiska naturupplevelser, helt oexploaterade och med en stillhet och ett lugn som många stressade stadsbor längtar efter. I finns en imponerande tillväxtkraft, med en stor befolkningsökning och många nya arbetstillfällen – inte minst i kraft av SAABs framgångar. Vi vet från forskning att den typen av tillväxtnav som utgör behöver länkas samman med omkringliggande regioner på ett tillfredsställande sätt för att nå sin fulla potential. finns det oerhört mycket att vinna för landsbygden på att underlätta logistiken till städerna. Därför bör också en upprustning av Stångådalsbanan prioriteras.
mot · H302288 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett maritimt kristräningscentrum i och tillkännager detta för regeringen. blir ett alltmer trafikerat innanhav. trafikeras av 1 300 fartyg och fraktas där över gods. Den starka ökningen av trafiken på beräknas fortsätta även inom överskådlig framtid. I och med detta ökar även riskerna för skador på det ekologiskt känsliga innanhavet liksom olyckor med personella offer. Kombinationen fler och större fartyg, ökat antal fartygspassagerare och ökade oljetransporter ökar kraven på sjösäkerhet i hela . I propositionen Stärkt krisberedskap – för säkerhets skull (2007/08:92) konstaterade dåvarande alliansregeringen bland annat att det finns behov av att stärka krisledningsförmågan inom och mellan myndigheter. I detta syfte bör, enligt propositionen, nya stödsystem och verktyg skapas. Varje myndighet har ansvar för att utbilda och öva för extraordinära händelser. saknas dock möjligheten att genomföra en sådan övning tvärsektoriellt i en miljö som så långt som möjligt motsvarar verkligheten. Endast genom sektorsövergripande övningar där kriser som berör flera samhällsområden kontinuerligt genomförs kan färdigheten att i ett skarpt läge minimera riskerna för miljö samt människors liv och hälsa garanteras. stad har genom sitt strategiska läge i södra och genom sin sjöfartsutbildning alltid varit en metropol för sjöfarten. Detta innebär att kommunen såväl som lokala och regionala myndigheter samt andra organisationer har betydande kompetens och tradition inom det maritima området. Detta är givetvis en förutsättning för att kunna garantera uthållighet och kostnadseffektivitet vad gäller kompetens och erfarenhet för ett maritimt kristräningscentrum. I en förstudie utförd av konstateras att väl uppfyller de krav som kan ställas på ett maritimt krisledningscentrum. har Sjöfartshögskolan i den mest avancerade simuleringsutrustningen för maritim miljö samt hög kompetens i utvecklingen av simuleringssystem för olika miljöer. Med anledning av detta skulle stad kunna vara en optimal plats för ett maritimt kristräningscenter.
mot · H3022881 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om dragningen av Götalandsbanan och tillkännager detta för regeringen. Det är mycket glädjande att vi nu på allvar kan planera för snabbtåg i . Långsiktigt är det en förutsättning för vårt land och ju snabbare vi kommer till skott desto bättre är det. Första stegen mot en stambana för snabbtåg är den så kallade Ostlänken mellan och samt dubbelspår på sträckan Dessa mycket betydelsefulla satsningar beräknas kosta 35 miljarder. De aviserade satsningarna ska ses som inledande steg mot en sammanhängande Götalandsbana, det vill säga en snabbtågsbana mellan och , –via . Med hela den nya stambanan på plats knyts flera arbetsmarknadsregioner närmare varandra. Detta stärker företagens möjlighet att hitta kompetent personal när pendlingsmöjligheterna ökar avsevärt. Till exempel kommer restiden mellan och minska till , det vill säga mer än en halvering jämfört med . Restiden mellan och skulle bli och . Det är viktigt hur denna bana dras och att hänsyn tas till landsbygds- och När det nu börjat skissas på en ny järnvägskorridor söder om är det viktigt att man tar hänsyn till de små orterna som etablerats och växt fram kring Om Götalandsbanan skulle dras längs med motorvägen hålls exploateringen av miljö för det första nere och för det andra ger det mycket bättre villkor för orter som och . Det handlar inte om att planera för småorter som hållplatser för snabbtågen, utan att maximera nyttan av ny räls. sammanfattningsvis angeläget att Götalandsbanan planeras med också landsbygdens behov för ögonen. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H3022882 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta att aktivt kräva frisläppande och tillkännager detta för regeringen. har svensken suttit fängslad av eritreansk polis, under mycket svåra omständigheter. Officiellt heter det att han sitter frihetsberövad på grund av brott mot rikets säkerhet. Men hans enda brott är journalistiskt arbete och demokratiska ideal. Någon rättegång har aldrig ägt rum och han är den enda svenska medborgaren som av utsetts till en samvetsfånge. Fallet har, av goda skäl, engagerat många i . Journalister som bevakar icke-demokratier är frontsoldater i de mänskliga rättigheternas tjänst och när de råkar illa ut har vi ett ansvar att göra vad vi kan. har drivit på politiskt genom de plattformar vi förfogar över. antog exempelvis en resolution som krävde frigivning. Det här är ingen partipolitiskt splittrande fråga. I råder det konsensus kring att fortsatt ska driva frågan om frigivning. Men frågan behöver hållas vid liv i den politiska sfären och bör också regelbundet uttala sin ståndpunkt i frågan.
mot · H3022883 · 2015-10-06 00:00:00 — Upprustning av mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att prioritera en upprustning av mellan och och tillkännager detta för regeringen. har varit i behov av såväl ombyggnad som upprustning, inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt men också den logistiska nödvändigheten i förbättrad framkomlighet och minskad restid. Detta gäller i synnerhet sträckan mellan och . är av mycket stort betydelse för kommun och dess näringsliv, i synnerhet med hänvisning till den aktiva bilpendlingen från orten. Det undermåliga vägnätet är tillväxthämmande och för del är det viktigt att även landsortskommunernas infrastruktur fungerar tillfredsställande för att hålla samman regionen. Till detta kommer säkerhetsskälen till en upprustning och det ohållbara i sliten väg kombinerat med stora kurvor, förekomsten av olyckor är ökande – inte sällan med stora långtradare inblandade. meddelade i slutet på 2013 att en åtgärdsvalsstudie för sträckan och har inletts. Men några rimliga besked om tidsramar eller prioriteringsordning har inte lämnats. Med anledning av vägens avgörande betydelse för södra utveckling behöver den prioriteras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H3022884 · 2015-10-06 00:00:00 — Tillåtande av åtelkamera vid jakt på vildsvin ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett generellt tillstånd att använda åtelkamera vid jakt på vildsvin och tillkännager detta för regeringen. Utvecklingen av vildsvinsstammen har varit explosionsartad. uppgick stammen i endast till ett hundratal djur. Forskare beräknar att den svenska vildsvinsstammen har ett omfång om cirka 350 000 djur – vilket av vissa anses som en bedömning i underkant. Det har visat sig vara en väldigt svår uppgift att hålla stammen i schack. Förökningstakten är så pass omfattande att det inte tycks spela någon roll att vi i numera faktiskt skjuter lika många vildsvin som älgar. Det är människor som lever och verkar på landsbygden som får betala det högsta priset för denna utveckling, exempelvis med ständigt förstörda trädgårdar eller åkrar där bökande grisar dragit fram. jordbrukares förluster beräknas till flera hundra miljoner . I trafiken gör sig vildsvinsstammens utveckling också påmind, med en ständig ökning av antalet olyckor med vildsvin inblandat. Kollisioner med vildsvin orsakar, på grund av djurets låga tyngdpunkt, ofta svåra skador på bilen. Stammens utveckling är sådan att de nuvarande regelverken helt enkelt inte är hållbara. Incitamenten för enskilda jägare att ägna sig åt vildsvinsjakt måste öka. Det måste helt enkelt bli lättare att kunna jaga vildsvin. Det har blivit tillåtet med rörlig belysning och kameror utan särskilt tillstånd. Men det behövs att det blir ett generellt tillstånd att använda åtelkamera. Det är av stor vikt att vildsvinsstammen hålls nere. Detta bör ges regeringen till känna. [Motionärernas namn]
mot · H3022885 · 2015-10-06 00:00:00 — Säkerställande av akademisk kompetens vid lärosätenas styrelser ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att personer med hög akademisk meritering finns företrädda på ett fullgott sätt i lärosätenas styrelse, och tillkännager detta för regeringen. Lärosätena för högre utbildning har numera en avsevärd autonomi, vilket kan vara en fördel när det gäller möjligheten att omsätta lokala initiativ till beslut om inriktning och utveckling. Det kan även vara en fördel i samband med anställningar, eftersom tillsättningsprocessen kan påskyndas i de fall sökande har erforderlig kompetens, dvs. har sakkunniggranskats på sedvanligt sätt. När det gäller rektorer vid lärosätena finns emellertid inte något generellt krav på hög vetenskaplig kompetens, även om flera lärosäten vid tillsättning tillämpar sådana. Vid flera lärosäten har det uppstått djup konflikt mellan lärosätets rektor och dess personal, inte minst den vetenskapligt mest meriterade personalen, som markerat bristande förtroende för rektorn. Även om det formellt är regeringen som tillsätter rektorn så ska personen i fråga först föreslås av den lokala universitets- eller högskolestyrelsen. Sammansättningen av denna är därför en nyckelfråga för lärosätenas akademiska autonomi. kan en styrelse för ett lärosäte tillsätta en rektor utan stark vetenskaplig kompetens och i strid med personalens önskemål. Om sedan rektorn kan påverka valberedningens sammansättning finns en uppenbar risk för att en högskola faktiskt kan kapas, vilket vi också sett exempel på. Detta går enkelt att förebygga genom att föreskriver att det är av stor vikt att personer med hög akademisk meritering i lärosätenas styrelser, dvs. docenter eller professorer, finns företrädda fullgott i lärosätenas styrelser. Dessa personer kommer ändå att representera olika discipliner och övriga ledamöter olika samhällsintressen, varför någon risk för ensidighet inte kommer att uppstå. Däremot säkerställs att den högsta styrelsen har en akademisk förankring, vilket framstår som helt nödvändigt för dess förtroende internt och externt samt inte minst internationellt. Mot denna bakgrund bör för regeringen understryka vikten av att personer med hög akademisk meritering, det vill säga docenter och professorer, finns företrädda på ett fullgott sätt i lärosätenas styrelse.
mot · H3022886 · 2015-10-06 00:00:00 — Möjlighet för fler att disputera ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler ska få möjlighet att disputera och tillkännager detta för regeringen. Det ligger i statens intresse att understödja att kompetenta personer har möjlighet att disputera och nå en doktorsexamen. Men det gällande systemet för antagning av doktorander motverkar denna ambition. har alla doktorander sin försörjning tryggad av den institution som antagit dem. De som antas är i regel sådana som skrivit teoretiskt väl utvecklade magisteruppsatser och som passar in i institutionens befintliga projekt och teoribildning. Övriga har inte den möjligheten, även om de har bra idéer och förutsättningar. Inte heller den som själv kan finansiera sina doktorandstudier kan bli antagen. Det betyder att en avhandling som under tidigare decennier, , kunde skrivas på deltid av en doktorand som redan blivit yrkesverksam numera inte kommer till stånd. Forskarsamhället går därmed miste om många intressanta avhandlingar och lika många kvalificerade personer går miste om en chans att göra forskarkarriär. Detta kan ändras genom att kvalificerade sökande ges möjlighet att antas som doktorander under förutsättning av att de själva svarar för sin försörjning. Så var det före mitten av och så är det i till exempel . Om vi öppnar upp för fler att bli antagna kommer vi också att få fler bra avhandlingar och fler som går utanför det lokala etablissemangets teoribildning. Kostnaden är obetydlig, nämligen den handledning som behövs, vilket på kort sikt kan finansieras genom intern omfördelning och på genom att nya medel tillskjuts. Med hänvisning till ovanstående föreslår jag att ställer sig bakom att fler ska få möjlighet att disputera genom att kvalificerade sökande som själva kan svara för sin försörjning ges möjlighet att antas som doktorander.
mot · H3022887 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om som en lämplig region för en ny polisutbildning och tillkännager detta för regeringen. Polisutbildning bedrivs på tre platser i , vid i utanför samt som uppdragsutbildning vid i och Linnéuniversitetet i . Vi anser att polisutbildningen behöver ha ytterligare geografisk spridning i landet och att har goda förutsättningar för en ny och modern polisutbildning. I finns ett flertal viktiga aktörer som är betydelsefulla för en polisutbildning. Det finns en väl utvecklad samverkan mellan de 15 kommunerna och . Försvarsmakten har två verksamma regementen i och och , tidigare Räddningsskolan i , är placerad i . Därtill hör bland annat utmärkta övningsfält med skjut- och sprängplatser. Vid finns en samlad kompetens inom informationsteknik och flera tvärvetenskapliga utbildningar där informationsteknik integreras med andra ämnesområden. Högskolans informationstekniska profil är en viktig tillgång för att förbereda framtidens poliser inför en allt mer komplex yrkesroll i informationssamhället. har ett centralt geografiskt läge med goda kommunikationer och uppfyller de förutsättningar som borde komma i fråga för en etablering av en ny och modern polisutbildning. Detta bör ges regeringen till känna. i (C)
mot · H3022888 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett system för kulturpeng och tillkännager detta för regeringen. Kultur, i bemärkelsen konstnärliga skapelser och uppföranden, lyfts ofta fram som en omistlig del av såväl ett samhälles som enskilda individers välmående och utveckling. Det är bland annat med bas i denna syn som statligt stöd till kulturlivet motiveras. Att vi har en levande samtidskultur är förvisso eftersträvansvärt. Däremot tycks det mig märkligt att detta sker i första hand genom stöd direkt riktade till professionella kulturskapare, enskilda konstprojekt och i allmänhet till branschen som sådan. Inte minst blir detta märkligt då skattemedel spenderas på att hålla en bransch levande snarare än att tillgodose medborgarnas önskemål. Det finns otaliga exempel på projekt, offentliga utsmyckningar och föreställningar som finansierats via offentliga medel trots att de helt saknat förankring hos, än mindre besökts eller på annat sätt visats uppskattning av, skattebetalarna. Det är min mening att stöd till kulturlivet i högre grad bör utformas så att det är just deltagande i kulturlivet som en del av den allmänna välfärden för den enskilde medborgaren som premieras. Kort sagt – våra gemensamma resurser bör rikta sig till medborgaren snarare än konstnären. Kulturlivet ska understödjas, men varken konstnärerna själva, politiker eller tillsatta bedömare ska avgöra vilken kultur som får stöd. Ett sätt att flytta inflytande över samtidskulturen närmre medborgarna är att införa ett system där varje invånare tilldelas en kulturpeng, ett bidrag reserverat för kulturkonsumtion. Rent praktiskt skulle detta bidrag kunna utformas likt exempelvis tandvårdsbidraget, där museum, ateljéer, konserthallar och andra arenor som erbjuder kulturkonsumtion ansluts till ett system och att varje medborgare tilldelas en pott som kan användas vid besök hos de anslutna kulturarenorna. På detta sätt ges stöd till kulturnäringen och samtidskulturen utan att den styrs av andra krafter än medborgarnas preferenser. Jag anser således att möjligheterna till ett sådant system bör utredas och att detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H302289 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över att anslagsnivån för länsstyrelsernas djurskyddskontroll är rimlig med avseende på de nya uppgifter som tillförts verksamheten sedan reformen genomfördes och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen förde med lyckat resultat över ansvaret för djurskydd och djurskyddsinspektörernas arbete till länsstyrelserna. Syftet var bland annat att göra arbetet mer likvärdigt över hela landet. Genom att införa färre men större kontrollmyndigheter, det vill säga 21 länsstyrelser istället för 290 kommuner, kunde arbetet samordnas bättre och också bli mer effektivt. Detta har möjliggjort en högre rättssäkerhet för den enskilde djurägaren men har också ökat kunskapsnivån inom tillsynsverksamheten, genom att fler djurskyddsinspektörer fått möjlighet till heltidsanställning och därmed i högre grad kunna fokusera på detta ansvarsområde. Genom att många djurskyddsinspektörer därmed har fått kollegor på sin arbetsplats har de dessutom fått större möjligheter att utbyta information och erfarenheter med varandra, vilket också gynnar kvaliteten i yrkesutövandet. I samband med reformen fick länsstyrelserna också ett tillskott i budgeten som regeringen nu drar in, trots att den i budgetpropositionen anför att ”antalet genomförda kontroller fortfarande behöver öka.” En märklig ekvation kan tyckas. Enligt uppgift från i kommer den nya anslagsnivån innebära att tvingas spara bort 1,5 tjänst för området i fråga. Detta som pålagorna från EU ökat med krav på ökade kontroller. Regeringens minskade anslag är inte hållbart och riskerar att få stora effekter på kvaliteten i verksamheten. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att regeringen bör se över att anslagsnivån för länsstyrelsernas djurskyddskontroll är rimlig med avseende på de nya uppgifter som tillförts verksamheten sedan reformen genomfördes. Detta bör ge regeringen tillkänna.