mot · H302761 · 2015-10-02 00:00:00 — Gaaltije har länge varit beroende av projektstöd, vilket ger en långsiktig osäkerhet, och anser att staten genom dess skyldigheter gentemot samerna som urfolk och nationell minoritet har anledning att anslå ett verksamhetsstöd jämte samverkan med kommun, region och med flera. 16.13 INCITAMENT FÖR STÄRKT FILMPRODUKTION I I flera Europeiska länder har man med framgång infört produktionsincitament för film. Produktionsincitamentens form varierar länder emellan, men en populär modell är det så kallade rabattsystemet som ger en procentuell rabatt på alla produktionskostnader. har redan gått miste om flertalet internationella och inhemska filmprojekt på grund av konkurrensen från andra länder – detta trots att har de intressanta miljöerna, en god infrastruktur och den kompentens som krävs för filmproduktion i världsklass. publicerades, på uppdrag av filmbranschen, en rapport som utreder möjligheterna för produktionsincitament i . Rapporten förordar att bör införa en rabatt om på filmproduktion. Denna åtgärd är väl beprövad i ett flertal länder och har visat sig vara självfinansierande. Det är också en åtgärd som efterfrågas av svenska filmproducenter. anser att detta är en modell att pröva. Ett produktionsincitament kan ge svensk filmindustri goda förutsättningar att bevara och stärka nödvändig kompetens för filmproduktion i landet. Vi Sverigedemokrater har som ambition att stärka Svensk filmindustri i den internationella konkurrensen och ta bort de barriärer som finns för filmproduktion i . Införandet av produktionsincitament tror vi är en naturlig del av framtida filmpolitik. 16.14 KULTURELL HÄNSYN I SAMHÄLLSPLANERING Ett annat område där kultur och kulturmiljö spelar roll, är inom samhälls- och stadsbyggnad. Metoder som cultural planning har fått visst genomslag , men alltför ofta saknas det kulturella perspektivet i samhällsbyggnadsprocesser och kommunerna saknar inte sällan kulturmiljökompetens eller antikvarisk kompetens. varnar aktörer för att betydande kulturmiljöer rivs över landet, vilket ser som mycket oroväckande. Kommunerna har en viktig roll och ett stort ansvar att inom ramen för och samhällsbyggnaden i stort värna, vårda och inkludera k-märkta byggnader och kulturmiljöer i stads- och samhällsplanering. Ett bekymmer är att möjligheterna och skyddet för kulturmiljöer inom rådande lagstiftning inte är tillfredsställande. Här kan det bli nödvändigt att se över såväl kompetensutveckling och stöd till kommunerna som lagstiftning. Landets kulturhistoriska miljöer är ett värdefullt arv och ska ses som en resurs och inte som ett hinder i samhällets utveckling. tar de här frågorna på allvar och kommer att se över hur möjligheten att värna, vårda och visa dessa miljöer kan förstärkas. För att ta ett första steg på vägen inför vi ett stimulansbidrag till kommuner om i syfte att kommuner där det saknas, alternativt finns behov av förstärkning, kan tillsätta kulturmiljökompetens vid plan- eller samhällsbyggnadsförvaltningarna. 16.15 REFORMERAT PRESSTÖD OCH AVSKAFFAD REKLAMSKATT Det är uppenbart att presstödets nuvarande form är i behov av en reformering. Delvis kan vi konstatera att om statsstöd kommer att påverka stödets utformning . Dessutom anser vi att det kan betraktas som tveksamt att det allmänna skall hålla en mediesektor i förvandling vid liv genom konstgjord andning med nuvarande subventionsform. ser dock ett egenvärde i att det finns en levande press i gles- och landsbygd. Då denna typ av press ofta har besvärliga förutsättningar för sin distribution och i stor utsträckning finansieras genom reklamintäkter, vilka inte utgör underlag för erhållande av driftsstöd, föreslår vi att distributionsstödet behålls medan vi slopar driftstödet. finns ett tillkännagivande från om att avskaffa reklamskatten. delar den meningen och för att delvis kompensera dagspressen för avvecklingen av driftsstödet och främst underlätta för regional lands- och glesbygdspress, budgeterar vi för ett avskaffande av skatten på annonser för dagspress och periodiska publikationer. SKATTEPOLITIK FÖR TRYGGHET OCH UTVECKLING 17.1 SKATT OCH FINANSIERING ska ta ut tillräckliga men skäliga skatter för att finansiera gemensamma åtaganden som av gemene man uppfattas vara självklara delar att ingå i offentlig sektor. är det ett faktum att om vi har högre skatter än vår omedelbara omvärld behöver vi vara än mer konkurrenskraftiga på andra områden. Det finns ett samband mellan skattekvot och ekonomisk tillväxt. En ökad skattekvot som andel av BNP minskar den årliga tillväxten med mellan en halv till en hel procentenhet. Med en socialkonservativ mittenposition blir skattepolitiken en balansgång med ambitioner för att både utveckla offentlig och privat sektor på bred front . Därför saknas det utrymme för kraftigt höjd såväl som kraftigt sänkt skattekvot generellt sett. En lagom skattekvot kommer det svenska samhället till godo när pengarna används på ett genomtänkt sätt inom viktiga områden. Som ett första steg behöver därför redan befintliga skattemedel i bästa möjliga mån omfördelas till att ge ökade tillskott i finansieringen av välfärd, trygghet, företagande och industri genom minskade utgifter inom andra utgiftsområden som exempelvis invandring och EU. Men det innebär också att vi måste vara strategiska vad gäller den tekniska utformningen av skattesystemet. Frågan om vad som kännetecknar ett välavvägt skattesystem är viktig men komplex och kräver bred parlamentarisk uppslutning. 17.2 BESKATTNING OCH SAMHÄLLSEKONOMISKA RISKER vill utreda hur via skattesystemet både kan stimulera till arbete och investeringar och motverka att skall behöva hamna i en kris-situation som den vi exempelvis kunnat beskåda i vissa sydeuropeiska länder. Den enskilt tyngsta skattebasen är skatt på arbete som utgör ca två tredjedelar av skatteintäkterna. På andra sidan av skalan med lägst skatter finns viss subventionerad konsumtion. Lägst skatt har skulder med en skattesubvention genom de så kallade ränteavdragen som stimulerar överskuldsättningen vad gäller bolån och konsumtionskrediter att fortsätta växa i svensk ekonomi. vill utreda om och hur det skulle kunna vara möjligt att minska obalansen mellan alla de olika skattebaserna och därigenom minska de samhällsekonomiska riskerna. 17.3 BÄTTRE SKATTEVILLKOR FÖR NÄRINGSLIVSUTVECKLING Det svenska näringslivet generellt och svensk industri i synnerhet behöver utvecklas kontinuerligt. Näringslivets utveckling beror på många faktorer där en viktig komponent är skattepolitiken. som skatt skall användas för välfärdens ändamål blir det avgörande att inte sätta bromsklossar på näringslivets utvecklingspotential genom skattepolitiken. Bland annat vore det önskvärt att utreda skattevillkoren för exempelvis fåmansbolag och personaloptioner. prioriterar i denna budget sänkningar av den allmänna löneavgiften och fastighetsskatten på industrienheter men även en satsning på forskning och utveckling. 17.4 SLOPAD ALLMÄN LÖNEAVGIFT är kritiska till de relativt höga skatter som tas ut på arbete. Fyra av fem nya jobb skapas i växande småföretag, och föreslår därför en rad tydliga förbättringar för småföretagen som ett led i att stimulera sysselsättningen. För småföretagen vill ge skattelättnader specifikt på arbete. Den så kallade ”allmänna löneavgiften” inom ramen för de sociala avgifterna på arbete, har inget specifikt område i de offentliga trygghetssystem som den avser att finansiera utan är en extra skattekostnad på arbete vilken i synnerhet träffar de små företagen. Den allmänna löneavgiften utgör ca en tredjedel av de totala arbetsgivaravgifterna på . Allmänna löneavgiften har successivt höjts med ca en tiondel från till nu . Denna löneskatt uppfattas som djupt orättvis av många företagare och hämmar deras incitament och möjligheter till att nyanställa. vill ta ett steg i motsatt riktning och helt avskaffa den allmänna löneavgiften för samtliga företag med upp till nio anställda. Samtliga företag med en lönesumma på , motsvarande nio tjänster med genomsnittlig lön per löntagare, undantas därmed från den allmänna löneavgiften. Det innebär att totalt 300 000 småföretag helt undantas från allmän löneavgift. Företag med en högre total lönesumma betalar allmän löneavgift enbart på de delar som överstiger takbeloppet. På så vis skapar vi inte bara kraftiga incitament för att nyanställa utan undviker också de tröskeleffekter som annars kan uppstå när företag växer från mikro- till småföretag och vidare till medelstora företag. Tillsammans med det kraftigt lindrade sjuklöneansvaret för mindre företag kan detta antas medföra mycket positiva möjligheter för de minsta företagen att växa sig större och anställa fler. 17.5 AVSKAFFA FASTIGHETSSKATTEN PÅ INDUSTRIENHETER När investerare avser att investera i industriproducerande verksamheter i är fastigheter som regel en mycket betydande andel av de materiella tillgångarna. Det är därför vår uppfattning att en beskattning av industrifastigheter kan motverka etablering av industriproduktion i . För att minska trösklarna att investera i svenska industrifastigheter och öka möjligheterna att utveckla växande industriföretag i vill vi avskaffa fastighetsskatten på industrienheter. Detta kommer i sin tur kompletteras med att kommuner ska tillåtas ta ut en avgift för industrienheter. På så sätt ges kommunerna incitament att tillhandahålla mark för nybyggnation av industrienheter, vilket gynnar nyetablering av industri. 17.6 MER AV FORSKNING & UTVECKLING Den globala konkurrensen är knivskarp och behöver kontinuerligt utveckla sitt näringslivs tillgångar. FoU-intensiv verksamhet är mycket viktig för svenskt näringsliv och för chanser att följa med i utvecklingen internationellt sett. vill därför se över hur vi kan öka möjligheterna att göra ytterligare skatteavdrag för forskning och utveckling (FoU), vilket ökar företagens möjligheter ytterligare att bedriva FoU-intensiv verksamhet. 17.7 STABILITET OCH RISKHANTERING INOM SKATTE- OCH TULLOMRÅDET , och hanterar skatteinbetalningar, flöden över landets gränser samt indrivning. För och områden anslår förstärkta medel för att förbättra möjligheter till att vidareutveckla verksamheterna. 17.8 TRYGGA SKATTEINTÄKTERNA, SERVICE OCH VÄLFÄRD Regeringen har aviserat nedskärningar för verksamhet genom att stänga ner flera kontor på olika platser i , men avser att förstärka andra regioner där man bedömer att näringslivet är starkare. Det finns ett gott syfte i detta i att effektivisera organisationen, men det finns också anledning att bevaka om hur samhällsservicen vad gäller skattehantering som erbjuds företag och privatpersoner totalt sett i och i olika delar av landet kan riskera att utvecklas sämre i samband med effektiviseringen. anser att skatteservicen därför behöver utvärderas kontinuerligt. En annan viktig uppgift som ligger på bord är att säkerställa en stabilitet i inbetalningarna av skattemedel. Det är viktigt att offentlig sektor har en förutsägbar grund för inbetalningarna av skatt. För att det skall vara möjligt att upprätthålla stabilitet och förutsägbarhet i inbetalningarna behöver utveckla sitt arbete med skattekontroller. Därför anslår mer medel till för detta. 17.9 FÖRSTÄRK TULLENS ARBETE MOT SMUGGLING Den senaste tidens kris med många flyktingar i rörelse i världen är självklart en katastrof på ett mänskligt plan. Men det finns också en stor risk att när många människor flyr till och kan det även bidra till ökad införsel av vapen och smuggelvaror. De yrkeskriminella aktiviteterna har påvisats öka i avseende på illegal införsel av såväl vapen som tobak, alkohol och narkotika. Tullen har i detta läge inte kunnat utveckla säkerheten för personalen vid gränskontrollstationerna i tillräcklig omfattning. Det är en viktig åtgärd som bör prioriteras inom . Därför vill öka anslagen till organisation för att bättre kunna bemöta och hantera dessa ökade risker. 17.10 SATSNING PÅ EXPORTINDUSTRIN Exportindustrin är den motor som skapar förutsättningarna för välfärdsutveckling och genererar resurser som krävs för att finansiera välfärdens vidmakthållande. Företagen betalar för det första skatt på sin verksamhet i och för det andra skapar de arbetstillfällen som också bidrar med ytterligare skatteintäkter. Det är därför viktigt att staten tar ansvar för att skapa de förutsättningar som krävs för att den svenska exportindustrin ska kunna utvecklas på ett framgångsrikt sätt, vilket kräver en mängd åtgärder som sammantaget bygger en aktiv och offensiv näringspolitik. En viktig del inom näringspolitiken är att odlar sina bilaterala kontakter med andra länder på skatteområdet. har varit passivt och oengagerat i att vidareutveckla bilaterala skatteavtal med andra länder. Det har gjort att vår exportindustri har tappat i konkurrenskraft gentemot våra viktigaste konkurrentländer, och till råga på allt, försvagat svensk exportindustris position på viktigaste marknader. Vi har heller inte förhandlat fram nya avtal med utvecklingsländer där svenska företag har utvecklingspotential. I jämförelse med våra viktigaste konkurrentländer har uppvisat en förvånansvärd passivitet i denna mycket viktiga fråga. Effekterna av att halkar efter med skatteavtalen är både långsiktiga och allvarliga. Enligt en enkätundersökning som vi låtit () genomföra , anser flera av de allra största svenska exportföretagen att situationen på skatteavtalsområdet riskerar att få allvarligt negativa konsekvenser. Utöver det uppstår negativa effekter på sysselsättningen i , liksom försämrad lönsamhet för företag i många länder där svenska företag är verksamma med osäkra skatteförutsättningar. Investeringsviljan påverkas också eftersom skattekonsekvenser och osäkerheter innebär att man får svårare att skapa en nödvändig lönsamhet. Även andra viktiga beslut, till exempel placering av centrala företagsfunktioner, riskerar att påverkas av de ofördelaktiga svenska skatteavtalen. Detta påverkar i sin tur framtida investeringar och placering av produktion och riskerar att ge negativa konsekvenser på sysselsättning och skatteintäkter för . Vi anser att måste fokusera på att återuppta och intensifiera arbetet med de bilaterala skatteavtalen snabbt och resolut. Detta är en viktig och nödvändig förutsättning för att kunna behålla och utveckla konkurrenskraften för svensk exportindustri. Regeringen bör göra en detaljerad årlig rapport till om hur situationen ser ut med avseende på uppdatering och nytecknande av skatteavtal. En sådan redovisning bör innehålla uppgifter om den totala avtalsstocken, avtalsstock i förhållande till övriga med avseende på villkorskvalitet samt en prognos . 18.1 UTGIFTSRAMAR PER UTGIFTSOMRÅDE Avvikelse från regeringen (SD) Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteten romer 18.1.2 SAMHÄLLSEKONOMI OCH FINANSFÖRVALTNING Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 18.1.6 FÖRSVAR OCH SAMHÄLLETS KRISBEREDSKAP Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Flyktinghjälp i närområdet (inom biståndsram) Flyktinghjälp i närområdet (utöver biståndsram) Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden 18.1.9 HÄLSOVÅRD, SJUKVÅRD OCH SOCIAL OMSORG Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården 18.1.10 EKONOMISKT TRYGGHET VID SJUKDOM OCH FUNKTIONSNEDSÄTTNING Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Sjuklön för små företag 18.1.11 EKONOMISK TRYGGHET VID ÅLDERDOM Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 18.1.12 EKONOMISK TRYGGHET FÖR FAMILJER OCH BARN Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vårdbidrag för funktionshindrade barn 18.1.13 JÄMSTÄLLDHET OCH NYANLÄNDA INVANDRARES ETABLERING Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare 18.1.14 ARBETSMARKNAD OCH ARBETSLIV Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö Fortbildning av skyddsombud utbildningsinsatser mot mobbning 18.1.16 UTBILDNING OCH UNIVERSITETSFORSKNING Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Fler anställda i lågstadiet : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Vägar in i läraryrket 18.1.17 KULTUR, MEDIER, TROSSAMFUND OCH FRITID Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till Operan, , , , och Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Utbyte av tv-sändningar mellan och Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Särskilda insatser inom folkbildningen Särskild satsning för funktionshindrade Stimulansbidrag kultur i vården 18.1.18 SAMHÄLLSPLANERING, BOSTADSFÖRSÖRJNING OCH BYGGANDE SAMT KONSUMENTPOLITIK Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Inga omprioriteringar föreslås. 18.1.20 ALLMÄN MILJÖ- OCH NATURVÅRD Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Utveckling av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål 18.1.23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Strukturstöd till fisket m.m. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Höjd återbetalning av drivmedelsskatt Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 18.1.25 ALLMÄNNA BIDRAG TILL KOMMUNER Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Nej till höjd avgift 18.1.26 STATSSKULDSRÄNTOR M.M. Inga omprioriteringar föreslås. 18.1.27 AVGIFTEN TILL EUROPEISKA UNIONEN Inga omprioriteringar föreslås. STATSBUDGETEN OCH DEN OFFENTLIGA SEKTORN 19.1 UTGIFTSTAK FÖR STATEN Utgiftstak för staten (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Statsbudgetens inkomster (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens saldo och statsskulden (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom 19.4 DEN OFFENTLIGA SEKTORNS FINANSER Den offentliga sektorns finanser (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Kommunsektorns finanser (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under UO 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn 19.6 FÖRSLAG TILL UTGIFTSRAMAR 2016 Avvikelse från regeringen (SD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto 19.7 FÖRSLAG TILL UTGIFTSRAMAR 2017–2018 Förslag till utgiftsramar –2018 Avvikelse från regeringen (SD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto 19.8 BERÄKNING AV STATSBUDGETENS INKOMSTER 2016 Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (SD) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1 850 152 383 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 19.9 BERÄKNING AV STATSBUDGETENS INKOMSTER 2017–2019 Beräkning av statsbudgetens inkomster –2019 Avvikelse från regeringen (SD) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto