ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302686 · 2015-10-02 00:00:00 — Avskaffande av den s.k. dubbelregistreringen vid älgjakt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den s.k. dubbelregistreringen vid älgjakt ovan odlingsgränsen och tillkännager detta för regeringen. Efter ett riksdagsbeslut tillämpas inom delar av renskötselområdet i s.k. dubbelregistrering av älgjakt. Jaktmarker där markägaren vill jaga älg skall registreras som älgjaktsområden hos . Detta görs inom renskötselområdet liksom i övriga landet av markägaren eller jakträttshavaren. Dubbelregistreringen innebär dock att alla marker inom en samebys renskötselområde även kan registreras som älgjaktsområde av samebyn, med andra ord registreras en andra gång. I praktiken innebär detta att älgjakt bedrivs av två olika jaktlag med varsin tilldelning av älg från . Systemet föreskriver att samråd skall hållas, men i praktiken är detta som regel inte fallet. I stället konstaterar älgjaktlagen på plats ute i skogen att ett annat jaktlag bedriver jakt på samma marker och som de själva. För att undvika onödiga konflikter så har länsstyrelserna skapat tillämpningsföreskrifter. underkände dock HR i ett villkor om samråd. Systemet skapar stora och onödiga konflikter mellan renägande samer och annan ortsbefolkning i vissa områden. Det får även som konsekvens att en planerad förvaltning av naturresursen älg försvåras inom renskötselområdet. Medlemmarna i en sameby måste tillförsäkras den jakträtt de har i enlighet med renskötselrätten. Detta kan exempelvis ske genom älgjakt på områden som undantagits för samebyns egen räkning och/eller genom att personen ingår i ett befintligt jaktlag inom samebyns område. Älgförvaltningssystemet bör gälla även i de delar av landet där medlemmar i en sameby har rätt att jaga. En medveten älgförvaltning måste bygga på kunskap om både älgstam och avskjutning. För att denna resurs skall kunna skötas uthålligt bör endast ett jaktlag jaga på varje område. Därför bör dubbelregistreringen avskaffas och registreringen av älgjaktsområdet förbehållas markägaren eller den till vilken markägaren upplåtit sin jakträtt.
mot · H302687 · 2015-10-02 00:00:00 — Funktionsnedsattas möjlighet till jakt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra i terrängkörningsförordningen för att underlätta för funktionsnedsatta att delta i jakt och tillkännager detta för regeringen. Jakt bedrivs i första hand i terräng och inte på väg. 20 § jaktförordningen medger dock att jakt i vissa fall får bedrivas från eller med användning av motordrivna fordon. Till exempel gäller detta vissa rörelsehindrade personer som får bedriva jakt på däggdjur. Dessa personer tvingas med nuvarande reglering, trots att jakten som sådan är tillåten, att söka dispens hos i varje enskilt fall mot förbudet att färdas med motordrivet fordon i terräng. Detta är inte rimligt och stämmer heller inte överens med syftet med ändringen av jaktförordningen. Regeringen bör därför ändra i terrängkörningsförordningen på ett sådant sätt att rörelsehindrade personers jakt underlättas.
mot · H302688 · 2015-10-02 00:00:00 — Underlättat byggande av bostäder för Försvarsmaktens behov ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta byggandet av bostäder för Försvarsmaktens behov och tillkännager detta för regeringen. Genom ett beslut i 1981 upphörde statliga myndigheters rätt att tillgodose behovet av bostäder som grundades på personalbehovet i den egna verksamheten. I stället utpekades kommunerna som ansvariga för landets bostadsförsörjning. blev det, inte minst inom försvars- och högskoleområdena, uppenbart att kommunerna inte klarade av denna uppgift. För att hantera den uppkomna situationen utnyttjades och Stiftelsen , som benämns Stiftelsen , för att tillgodose Försvarsmaktens behov av bostäder. Staten blev ensam ägare till genom förvärv av samtliga aktier i bolaget . är en del av och bedriver inte längre uthyrning av bostäder. MHS Bostäder bildades med syftet att tillgodose behovet av elevbostäder för studerande vid (). Efterhand har även andra kategorier av hyresgäster tillkommit, exempelvis lärare vid MHS, numera Försvarshögskolan (FHS), och kommenderad personal till andra delar av Försvarsmakten i . Härutöver har även andra sektorer i statsförvaltningen tidigare haft möjlighet att få hjälp med bostäder. Efter genomförd permutation av ändamålen för MHS Bostäder har stiftelsen som primär uppgift att stödja Försvarsmakten med de bostäder som behövs för att Försvarsmakten ska klara av att möta det bostadsbehov som följer av den personalförsörjningsreform som har genomförts. Mer konkret handlar det om att kunna tillgodose behovet av övergångsboende för gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS). Behoven är enligt uppgift särskilt akuta i . Det akuta behovet i kan tillgodoses mer konkret genom överlåtelse av mark från till MHS Bostäder. Försvarsmakten har därför i olika skrivelser till regeringen (HKV 13 700:67076 och 13 700:69427) samt till () (HKV 13 603:61149 och FM2013-2842:1) hemställt om att MHS Bostäder ska tillåtas förvärva mark från FORTV. Dessa framställningar har följts upp med presentationer kring aktuella problem och frågeställningar på olika nivåer inom Försvarsdepartementet och . FORTV har i en skrivelse 3176-2013 tydliggjort att man, med hänsyn till en gällande förordning rörande överlåtelse av statens fasta egendom, inte kan tillmötesgå Försvarsmaktens hemställan eller MHS Bostäders önskemål om förvärv av mark. Om en så kallad riktad överlåtelse ska kunna ske erfordras ett beslut och medgivande av regeringen. En överlåtelse av mark helt inom den statliga sfären kan sägas vara kostnadsneutral till sin natur. Den mark som frågan rent konkret har handlat om har varit åsatt ett värde om . I den mån värdering ska ske och köpeskilling erläggas för marken bör priset för marken kunna baseras på en avkastningsvärdering. Det är angeläget att det skapas reella förutsättningar att tillgodose behovet av bostäder för Försvarsmaktens personal. Detta gäller generellt och i hela landet, men är trots detta särskilt angeläget i där andra alternativa lösningar i allt väsentligt saknas.
mot · H302689 · 2015-10-02 00:00:00 — Tillåtande av gårdsförsäljning av alkohol ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillåta gårdsförsäljning av öl och vin och tillkännager detta för regeringen. stängde regeringen dörren för den diskussion som pågått , nämligen den som handlar om möjlighet till gårdsförsäljning av vissa alkoholhaltiga drycker. Den som besöker en gårdsbutik får köpa lokalproducerade livsmedel som t.ex. kött, ost och marmelad men inte öl och vin. I övriga är gårdsförsäljning en naturlig och självklar del i turismen, landsbygdens näringsliv och en levande lokal arbetsmarknad. I länder utan försäljningsmonopol kan producenterna dessutom sälja direkt till sin hemmamarknad, utan distribution eller fördyrande mellanled. Sådan försäljning är gynnsam för både producent och kund, därtill är det mer miljövänligt. Argumenten som förts fram av regeringen är att gårdsförsäljning inte är förenlig med Systembolagets ensamrätt enligt . har gett besked om att gårdsförsäljning av alkohol visst är förenlig med ett alkoholmonopol, och att det inte finns några EU-rättsliga hinder som omöjliggör att sådan försäljning införs. Ett exempel är som haft både gårdsförsäljning och alkoholmonopol utan att EU satt stopp för detta. är det enda land inom EU som inte tillåter t.ex. en vinbonde att sälja sina varor på gården. Den förra alliansregeringen tillsatte en utredning med uppdrag att ta fram ett förslag till hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan ske på ett sätt som är förenlig med liksom detaljhandelsmonopolet och utan att det leder till negativa konsekvenser för folkhälsan. Flera remissinstanser ställde sig då positiva till betänkandet om gårdsförsäljning (SOU 2010:98), bland annat , , , hotell- och restaurangföretagare och . har understrukit att gårdsförsäljning av lokalproducerat öl och vin är juridiskt förenligt med Systembolagets försäljningsmonopol. Det andra argumentet som lyfts fram är folkhälsoaspekten. Inte heller det argumentet är särskilt övertygande. Den produktion som sker på gårdarna är ofta av mindre mängd och säljs i småskalighet. Gårdsproducerad öl eller vin är en relativt dyr och exklusiv produkt och skulle troligtvis ha en liten betydelse och inverkan på hur mycket alkohol som säljs i . Därtill är det knappast så att den som lider av alkoholproblem tar sig till en avlägsen gård för att köpa alkohol. För de lokala mindre producenterna är det inte helt lätt att klara sig på marknaden . systembolaget ställer nämligen stora krav på kvantitet hos leverantörerna, vilket långt ifrån alla mindre bryggerier klarar av att producera. De som inte klarar av att komma in i systembolagets sortiment måste antingen avvecklas eller omstrukturera sig. Detta är något som främst missgynnar de små bryggerierna. Det finns många anledningar till varför vi bör tillåta gårdsförsäljning. Vill vi främja en levande landsbygd, uppmuntra det lokala näringslivet, skapa fler arbetstillfällen, bidra till en bättre miljö och värna om en ökad turism är valet givet. Regeringen bör i enlighet med som ovan anförs därför se över möjligheten att tillåta gårdsförsäljning av öl och vin.
mot · H302690 · 2015-10-02 00:00:00 — Jämlik primärvårdspsykiatri i hela landet genom nationella riktlinjer ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämlik primärvårdspsykiatri i hela landet genom nationella riktlinjer och tillkännager detta för regeringen. Det är orättvist att det ska spela roll vilken vård du får beroende på var du bor, likaväl som det är orimligt att läkare och rehabiliterande instanser inte har evidensbaserade riktlinjer avseende vad som är lämplig rehabilitering. är det inte ovanligt att patienter får helt olika vård, medicin och rehabilitering beroende på i vilket landsting/region man bor, därtill kan det även skilja mellan olika vårdcentraler och olika läkare. Detsamma gäller vid upphandlingen av vård och /regionens egna riktlinjer genom att ett landsting t ex premierar KBT-behandling och i ett annat endast sjukskrivning. Vi måste därför skapa en mer jämlik primärvårdspsykiatri i hela landet genom nationella riktlinjer. Den psykiska ohälsan ökar i alla åldrar med sjukskrivningar som följd. Därför måste evidens, kvalitet och god omvårdnad i vårdprogrammen, säkerställas.
mot · H302691 · 2015-10-02 00:00:00 — Bärgning och bogsering av långa ekipage ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och om möjligt uppdatera trafikförordningens begränsning gällande maximal längd för ett fordonståg vid bärgning och bogsering och tillkännager detta för regeringen. Enligt trafikförordningen är det inte möjligt att på laglig väg bärga/bogsera ett fordon eller fordonståg som är längre än – en längdbegränsning som innebär stora utmaningar för såväl kollektivtrafik som för transportsektorn. Många passagerarbussar – ledade som oledade – är för långa för att rymmas innanför dagens längdbegränsning för bärgning/bogsering. Även längden på många lastbilar (trailers och/eller släp) överstiger också den tillåtna längden för bärgning/bogsering och situationen kompliceras ytterligare av att en del lastbilar inte är delbara. För att bärgning/bogsering av dessa långa fordon ska kunna genomföras behöver utfärda särskild dispens samt finnas på plats, vilket kommer att innebära långa väntetider om bärgningsföretagen inte skall bryta mot lagen. Liknande problem finns även för delbara lastbilar, men där innebär dessutom själva delningsmomentet en risk då en del av ekipaget behöver lämnas kvar på plats som bärgning/bogsering sker som konstruktionen av stödben på vissa trailers endast får användas då trailern är olastad. – en begränsning för framtidens kollektivtrafik Utvecklingen i samhället går mot att skapa fler möjligheter för människor att åka kollektivt. Det behövs för att minska den klimatbelastning som ökad biltrafik innebär som vi ökar framkomligheten för varor och tjänster på vägarna. Detta är särskilt viktigt i våra snabbt växande storstadsregioner. Ett vanligt inslag i kollektivtrafikutbudet är enledade bussar men även tvåledade bussar, s.k. superlånga bussar, förekommer på en del håll. Om ett fordonshaveri inträffar för såväl en- som tvåledade bussar så leder det till att längden på fordonståget överstiger och därför, sett till gällande regelverk, behöver ett föreläggande om dispens. Med rådande trafiksituation skulle ett sådant stillastående fordon kunna leda till stora trafikstörningar och förseningar för övrig trafik. Något som är kostsamt för såväl enskilda resenärer som för samhället i stort. Trafikförordningens begränsning gällande maximal längd för ett fordonståg vid bärgning/bogsering behöver därför ses över och om möjligt uppdateras. Lagstiftningen har inte följt med i den snabba teknikutveckling som sker på transportsidan, både inom kollektivtrafiken som på transportsidan, och vi behöver ett regelverk som främjar utveckling av nya smarta transporter snarare än tvärtom.
mot · H302692 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av resultatet av satsningen på trygghetsboenden och tillkännager detta för regeringen. gjorde alliansregeringen en satsning för att stödja byggandet av så kallade trygghetsbostäder för äldre. Äldreboendedelegationen föreslog ett sådant upplägg för att stimulera byggandet av trygghetsboenden, som är ett slags mellanting för de pensionärer som tycker det är otryggt att bo kvar hemma men som inte är tillräckligt vårdkrävande för att kunna få plats i särskilt boende. –2012 fick kommuner som ville bygga sådana bostäder söka pengar ur investeringsstödet. Tack vare detta investeringsstöd har byggnation av trygghetsboenden tagit fart i . Denna nya form av boende erhålls utan biståndsbedömning och en positiv och nödvändig flyttkedja har kommit till stånd. Äldre personer flyttar från hyresrätter eller säljer bostadsrätten eller villan. De gemensamma utrymmen som finns i trygghetsbostäderna ger en social trygghet med många aktiviteter för den som så önskar. I då det råder akut bostadsbrist i så gott som hela landet är det också viktigt att vi får fler bostäder och detta är en viktig insats. Dessvärre upphörde investeringsstödet och såväl köande boendeintressenter som fastighetsägare och byggindustrin väntar på besked från regeringen. Det vore nu intressant att se vilket resultat satsningen fick. Samt vilka konsekvenserna blir av att regeringen nu slopar detta viktiga stöd. Exempelvis i fick fyra projekt beviljat ett stödbelopp på strax varav utbetalats till de färdiga projekten.
mot · H302693 · 2015-10-02 00:00:00 — Markåtkomst vid anläggande av cykelleder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ändra anläggningslagen på så sätt att kommuner enklare får tillgång till enskild mark eller väg vid anläggandet av sammanhängande cykelleder, och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen fokuserade på åtgärder för cykeltrafik i länsplanerna . Åtgärder motsvarande , av länsplanerna, satsades för att öka andelen gång- och cykelresor. Detta är i linje med den dåvarande regeringens uppdrag i planeringsdirektiven att åtgärda bristerna i infrastrukturen för cykeltrafik. En stor del av satsningarna avsattes till statlig medfinansiering av kommunala vägnät. På så sätt möjliggjordes länsplanerna att planering av cykeltrafik i större utsträckning hanteras på lokal och regional nivå vilket den dåvarande regeringen uppmuntrade. Men trots denna satsning kvarstår problemet med markåtkomst när man bygger cykelleder. Den nuvarande regeringen har aviserat att man satsar på stadsmiljöavtal, som medfinansierar lokala och regionala kollektivtrafikprojekt, men det finns inget om att man avser se över problemen som uppstår vid byggandet av nya cykelleder. Det hjälper föga för någon regering att ha högt uppställda planer och många satsade kronor så länge problemen som begränsar byggandet av cykelleder inte är löst. har det visat sig att Kattegattleden, som hunnit längst av de långa leder som är under utbyggnad, riskerar att försenas och fördyras till följd av betydande problem med markåtkomst i några avgörande partier. Även Sydostleden har mötts av sådana problem men än så länge i mindre omfattning. Planerna på en led kring hänger till stor del på möjligheterna att få använda enskild väg och mark. Kattegattleden tecknar avtal med berörda vägföreningar som upplåter vägen för skyltad cykelled mot visst årligt bidrag. I de flesta fall går detta bra men det finns enstaka vägföreningar och framförallt markägare som sätter sig på tvären. Svårigheterna att få tillgång till mark för felande länkar bottnar i att cykelväg enligt väglagen inte betraktas som väg. Därmed är inte lagens bestämmelser om markinlösen tillämpliga. Problemen riskerar att påtagligt öka kostnaden för genom långa omvägar och försämra dess kvalitet. Det räcker med att en vägförening eller markägare säger nej. Det är stora värden som står på spel i form av merkostnader och kvalitetsförluster för besöksnäringen. Cykellederna bidrar till underlag för Bed&Brekfast, Bo på lantgård etc. Men det finns en lösning på problemet. lämnade Lantmäteriet rapporten av anläggningslagen (2002:9) till regeringen. I den finns motivering för och fullständigt förslag till författningstext avseende ändring i anläggningslagen med innebörd att kommuner och eventuellt ska få tillgång till enskild mark eller väg när detta krävs för anläggande av sammanhängande cykelleder. Rapporten remissbehandlades och med några få undantag var instanserna positiva till förslaget. ställde sig i sitt betänkande (SOU 2012:70) bakom Lantmäteriets förslag och det gjorde även Utredningen om fossilfri fordonstrafik (SOU 2013:84).
mot · H302694 · 2015-10-02 00:00:00 — Evidensbaserad behandling av psykisk ohälsa inom primärvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa evidensbaserad vård och behandling av psykisk ohälsa inom primärvården och tillkännager detta för regeringen. Parallellt med larmrapporter om ökad psykisk ohälsa larmas det alltmer om att få vårdcentraler kan ge rätt vård till dem som drabbas av utmattningssyndrom och andra stressrelaterade sjukdomar. En anledning till det är bristande kunskap. Bara 3 av distriktsläkarnas 60 månader långa specialistutbildning handlar om psykiatri. Detta trots att depressioner och ångesttillstånd tillhör de vanligaste folksjukdomarna. En annan anledning är att det inte finns några nationella riktlinjer om hur man inom primärvården ska arbeta med psykisk ohälsa. Som det är nu är det istället upp till den enskilda läkaren, vilket i praktiken innebär att man i ett landsting kan bli sjukskriven länge och få antidepressiva läkemedel och i ett annat landsting få stressrehabilitering med kortvarig sjukskrivning för exakt samma symptom. Detta är helt orimligt, och slutligen är det patienten som blir lidande. Därför bör vi verka för att säkerställa mer likvärdiga riktlinjer som baseras på evidens så att psykisk ohälsa behandlas mer likvärdigt i hela landet.
mot · H302695 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda funktionen avseende det kommunala självstyret och tillkännager detta för regeringen. Att det kommunala självstyret är en viktig del av det demokratiska systemet i framgår redan av regeringsformen, som är en av grundlagarna. Av regeringsförklaringen framgår en ökad grad av detaljstyrning från statlig nivå till kommuner och regioner/landsting. Bland annat har regeringen fört diskussioner att reglera många valfrihetsreformer. Dessa reformer medför att det kommunala självstyret nu tydligt sätts ur spel av regeringen. Vem ska befolkningen ställa till svars när ansvaret är så otydligt? kommunala självstyre är unikt och måste värnas. Med en ökad detaljreglering från riksdag och regering uppstår frågeställningar kring det lokala självstyret och därmed risk för konflikter mellan de olika demokratiska nivåerna. Det lokala självstyret är effektivt, och det är enkelt för invånarna att ställa sina politiker till svars via ansvarsutkrävande. I en departementsskrivelse , Ds 2014:10, framgår följande: ”Förslagen i promemorian innebär att myndigheterna ska redovisa hur de bedömer att föreskrifterna påverkar det kommunala självstyret. Om föreskrifterna väntas medföra effekter på kostnader och intäkter för kommuner och landsting, ska även detta redovisas i konsekvensutredningen. Slutligen föreslås att de bemyndiganden som myndighetens föreskrifter grundar sig på, ska redovisas i konsekvensutredningen.” Inom bedrivs ett arbete inriktat på lokala och regionala frågeställningar. Det finns en särskild styrkommitté (CDLR) som förbereder förslag till rapporter, rekommendationer och konventioner kring kommunala frågor. Inom ramen för verksamhet har bl.a. en konvention om kommunalt självstyre antagits. Andra frågor som diskuteras är t.ex. gränsöverskridande samarbete på lokal och regional nivå och lokala demokratifrågor. Det finns även en kommunalkongress som består av representanter för kommuner och landsting i de olika medlemsstaterna inom ram. Kongressen har en rådgivande roll och övervakar också tillämpningen av konventionen om kommunalt självstyre i medlemsstaterna. Med anledning av ovan sagda bör en utredning göras som tydliggör definitionen och funktionen avseende det kommunala självstyret.
mot · H302696 · 2015-10-02 00:00:00 — Utländska examinas värdering i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur vi bättre kan ta till vara de kunskaper som hemvändande studenter och nyanlända införskaffat sig genom studier i andra länder, och tillkännager detta för regeringen. Allt fler väljer att studera utomlands, vilket är mycket positivt ur många aspekter. Utöver de kunskaper man får genom utbildningen får man en mängd andra erfarenheter och kunskaper, där språk och kultur är några mervärden. Men dessvärre finns det också en del problem för dem som studerar i andra länder. Ett sådant exempel kan man läsa om nedan. Det är hämtat från ett brev som kom från en bekymrad pappa. ”Min son har en mastersexamen i psykologi från ett universitet i och har av nekats möjlighet att göra ptp-praktik (enda möjligheten att arbeta som psykolog i är starta med denna praktik) här i . Målsättningen med ansökan var att få utbildningen värderad (bedömning från ) för att få arbeta som psykolog i (dvs. få göra ptp-praktik). Till saken kan nämnas att omgående ger denna möjlighet. Beslutet måste tolkas som att utbildningen saknar värde i eftersom inte vill befatta sig med den. Dock om min son arbetar som psykolog i (vilket inte är möjligt p.g.a av språket) så är han enligt regelverket en kandidat för att få legitimation i (med samma utbildning i botten). Sammantaget tycker undertecknad att detta är mycket märkligt och varken resurseffektivt (har inte haft någon kostnad för utbildningen) eller rättvist (utbildningar skall alltid värderas efter innehåll/kvalité).” Vid en interpellationsdebatt lyfte jag denna fråga till ansvarigt statsråd, som inte hade något konkret svar att ger. Vi lever i en globaliserad värld där vi reser och bor runt om i världen och det finns alltför många i vårt land som har kompetenser som vi som land så väl behöver. Då måste det vara enklare att få sin legitimation inom sin profession översatt. Mot denna bakgrund bör det utredas hur vi bättre tar tillvara på kunskaper som en del har förskaffat sig från studier i andra länder men också bland de nyanlända som kommit till med ovärderliga kunskaper.