mot · H2023088 · 2015-05-06 00:00:00 — Vi har goda förutsättningar att ta oss an de utmaningar vi står inför. har klarat den ekonomiska nedgången bättre än de flesta andra länder och står väl rustat . Vi har haft en jämförelsevis god tillväxt och sysselsättningen har fortsatt att öka. lyckades vi öka satsningarna på välfärden. Vårpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför, och som inte förmår att ta tillvara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas upp, och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in på arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi står för en annan väg. uppgift är att utveckla reformförslag så att människor och företag i en allt mer krävande omvärld kan lyckas bättre än . De reformförslag vi presenterar i vårmotionen och höstens budgetmotion kommer att vara fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi kommer arbeta för att minska utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är helt avgörande för att kunna säkerställa mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . 5.1 En politik som sätter jobben först står för en politik som sätter jobben först. Vår politik handlar om att ta tillvara varje människas förmåga att växa av egen kraft. Vi vill att människor ska få ett arbete, en lön, arbetskamrater och en chans att forma sina egna liv. Ett jobb är mer än en lön. Eget arbete ger gemenskap och skapar en känsla av att vara behövd, som det ger självständighet genom egen inkomst och lägger grunden för hela samhällsekonomin. Fler i arbete innebär också resurser till vår gemensamt finansierade välfärd. har högst sysselsättningsgrad och högst arbetskraftsdeltagande i hela EU. Vi ligger i topp när det gäller hur stor andel kvinnor som jobbar. Men vi tror att kan mer. Vi vill att fler unga, utrikes födda, äldre och människor med funktionsnedsättning kommer i jobb och vi vill motverka långa tider utan arbete. Vårt mål är över 5 miljoner sysselsatta till 2020. Det ska vi uppnå genom att skapa fler vägar in till det första jobbet, genom fler jobb i växande företag och genom bättre förutsättningar för omställning och ett längre arbetsliv. Fler vägar in till det första jobbet Det första jobbet är ofta det viktigaste, eftersom det öppnar dörren in på arbetsmarknaden. Att ta sina första steg in på arbetsmarknaden kan vara svårt, då erfarenhet och nätverk ofta är begränsade. vill skapa fler och enklare vägar in till det så viktiga första jobbet. och Alliansens reformer i regeringsställning möjliggjorde över 300 000 fler i arbete och att det breda utanförskap som tidigare karaktäriserat svensk arbetsmarknad bröts. Utmaningarna har dock förändrats , och kräver därför nya svar. Det nya utanförskap som vi ser berör främst unga och utrikes födda med låg utbildningsnivå eller bristande språkkunskaper. Unga utan gymnasieutbildning har under lågkonjunkturen drabbats särskilt hårt av arbetslöshet jämfört med unga med gymnasie- eller högskoleutbildning. Trots en ambitiös integrationspolitik jämfört med många andra länder är sysselsättningsgapet mellan utrikes och inrikes födda i bland de högsta i . Att bekämpa det nya utanförskapet handlar därför i hög utsträckning om att ge unga och utrikes födda effektiva och riktade insatser för att kunna komma in på arbetsmarknaden. Detta är särskilt viktigt då vi kan vänta oss att ett stort antal nyanlända flyktingar kommer att etablera sig i . Sysselsättningsgap mellan inrikes och utrikes födda för jämförbara länder 2013. Gap i procentenheter. Not: Avser skillnad, i procentenheter, i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda, 20–64 år Låg utbildningsnivå är ett av de vanligaste skälen till att människor hamnar utanför arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland de som saknar gymnasial utbildning är mer än dubbelt så hög jämfört med dem som har gymnasial utbildning. Låg utbildningsnivå är en särskilt viktig förklaring till att utrikes födda har svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden: saknar gymnasial utbildning jämfört för inrikes födda. Möjligheten att få en andra chans att läsa in sina gymnasiebetyg är i många fall avgörande för att få det första jobbet och en väg in på arbetsmarknaden. Vi vill möjliggöra för alla människor att skaffa sig en grundläggande utbildning, för att skapa fler chanser till jobb. satsar därför för att rätten att läsa in såväl grundläggande som särskild behörighet till högskolestudier på den kommunala vuxenutbildningen ska utökas till att bli en generell rättighet som omfattar alla som är behöriga till sådan utbildning. Vår satsning på den kommunala vuxenutbildningen ökar möjligheten att få det första jobbet, men stärker också möjligheterna för omställning senare i arbetslivet. Grunden för ett långt yrkesliv läggs genom att det finns goda möjligheter att byta inriktning eller yrkesval. Också för de som vill eller behöver ställa om för att få ett nytt jobb spelar den kommunala vuxenutbildningen en central roll. Nyanlända invandrare och långtidsarbetslösa är, tillsammans med unga med låg utbildningsnivå, grupper som har särskilt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden . Många arbetsgivare kan känna osäkerhet inför att anställa personer utan erfarenhet från den svenska arbetsmarknaden eller personer som varit borta från arbetsmarknaden . De kan också ha behov av stöd när de ska anställa personer som behöver handledning och introduktion. Efter samtal mellan alliansregeringen och arbetsmarknadens parter skapades yrkesintroduktionsanställningar för ungdomar för att sänka trösklarna för arbetsgivare att anställa unga med mindre erfarenhet. Anställningarna kombinerar arbete, utbildning och handledning. Det handlar om att lära sig jobbet på jobbet. Parterna är positiva till yrkesintroduktionsanställningarna. Det vill vi bygga vidare på. Fler grupper behöver en första väg in på arbetsmarknaden. föreslår därför att yrkesintroduktionsanställningar införs för långtidsarbetslösa och nyanlända. Vi avsätter för minst 3 000 nya anställningar. För att ytterligare bredda vägarna in på arbetsmarknaden behöver vi hitta fler sätt att minska företagens osäkerhet kring att anställa personer som stått långt från arbetsmarknaden . Vi vill vi därför också införa så kallade matchningsanställningar, som hjälper både arbetssökande och arbetsgivare att matcha behov och kompetens till en låg risk och med ett väl utbyggt stöd. Den arbetssökande får en anställning hos ett rekryteringsföretag och stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Rekryteringsföretaget har arbetsgivaransvaret men ska aktivt verka för att den arbetssökande får anställning hos en annan arbetsgivare. vill satsa på att införa matchningsanställningar för långtidsarbetslösa som genomgått jobb- och utvecklingsgarantins två första faser. Arbetsförmedlingen är en nyckelaktör för att hjälpa människor in på arbetsmarknaden, men har svårt att nå uppsatta mål och genomföra sitt uppdrag. Alliansregeringen inledde en bred översyn av Arbetsförmedlingen för att förbättra matchningen och förmedlingen av jobb, och tillsatte bland annat en utredning för att göra en genomgripande översyn av myndighetens verksamhet. Nuvarande regering har stoppat denna utredning. har givit regeringen till känna att den bör återupptas. Vi anser att Arbetsförmedlingens förmåga att förmedla jobb behöver förbättras avsevärt. Vi vill renodla och vässa stödsystemen för att göra dem mer lättanvända för både arbetsgivare och arbetsförmedlare. Att förbättra Arbetsförmedlingens funktionssätt är grundläggande för att uppnå det mål som Alliansen satt upp för jobb och sysselsättning. Fler jobb i växande företag För att fler ska få jobb behöver vi fler företag som vill anställa. Fler jobb i växande företag betyder också ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. möter svenska företag en allt tuffare internationell konkurrens. Länder i vår omvärld växer och blir rikare, utan att den svenska exporten hänger med. Och även om svenska innovatörer söker flest patent i relation till vår ekonomis storlek så är vår förmåga att omsätta dessa till företag betydligt sämre. Om ska kunna stå starkt i en globaliserad omvärld måste vi förbättra villkoren och förutsättningarna för innovation, entreprenörskap och företagande. andel av global export 19922013 (övriga länder 2013). Tillsammans med Alliansen har vi genomfört många viktiga reformer för att förbättra förutsättningarna för företag att konkurrera i och utomlands. Det har blivit både enklare och mer lönsamt att starta och driva företag, och vi har satsat på mer och bättre infrastruktur för att underlätta för företagsamheten. Vi har förbättrat företagens möjligheter till kompetensförsörjning från både och andra länder. behöver vi gå vidare med ytterligare reformer för att skapa ett företagsklimat i världsklass. välstånd har byggts på en stark industri och dynamisk handelssektor som skapat arbetstillfällen runt om i landet. Med en hårdnande internationell konkurrens behöver vi värna om konkurrenskraften i både industrin och handeln. En effektiv, hållbar och pålitlig infrastruktur är en central förutsättning i dessa sektorer. Välutvecklade och kostnadseffektiva logistik- och godstransportsystem är grundläggande för att kunna producera och sälja varor på ett konkurrensmässigt sätt. En investering i bättre transporter är en investering i industrijobb. Regeringens politik riskerar i flera avseenden att slå mot både industri och handel. Försenade infrastrukturinvesteringar, höjd dieselskatt, dyrare energiproduktion och hotet om en lastbilsskatt slår alla mot industrijobben. Det är en politik som inte har råd med. Efterfrågan på godstransporter förväntas att öka med enligt analyser från . behöver industrin och handeln bättre och billigare transporter för att kunna konkurrera internationellt. vill därför investera totalt i bättre infrastruktur på både väg och järnväg. En viktig fråga för att åstadkomma bättre, billigare och mer miljövänliga transporter i vägnätet är att ge tyngre och längre lastbilar möjlighet att köra på våra vägar. Detta har gjorts i till exempel , som därmed har fått en viktig konkurrensfördel jämfört med i skogsindustrin. Tyngre lastbilar upp till ger inte endast svenska företag bättre konkurrenskraft, utan leder också till effektivare och mer miljövänliga transporter. De utvärderingar som har gjorts visar att tyngre och längre lastbilar sänker CO2-utsläppen per transporterat ton med , ökar företagens produktivitet med 20–och sänker deras kostnader med 8–. Alliansregeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att ta fram förslag på hur lastbilar upp till ska kunna trafikera våra vägar, och dessa förslag finns nu på regeringens bord. Trots att Socialdemokraterna tidigare varit positiva till att tillåta tyngre lastbilar har regeringen inte kommit framåt i frågan. Vi vill gå fram med det förslag som tagits fram, för att värna svensk konkurrenskraft och bidra till mer miljövänliga transporter på våra vägar. vill investera så att tyngre och längre lastbilar upp till ska kunna börja trafikera våra vägar. Det gör att dagens transporter kan göras av färre lastbilar, vilket är bra för såväl miljön som industrins konkurrenskraft. Alliansregeringen ärvde en infrastruktur i omfattande behov av nya satsningar. Bland annat var järnvägsunderhållet mycket eftersatt. Alliansregeringen valde att fördubbla pengarna till drift och underhåll av järnväg som vi genomförde flera rekordstora infrastruktursatsningar. I den nationella transportplan som Alliansen tog fram –2025 ska gå till drift, underhåll och reinvesteringar i statliga järnvägar. Men mer återstår att göra för att infrastruktur ska ha den standard som krävs. vill därför satsa i extra järnvägsunderhåll så att människor och företag ska känna sig trygga med att använda tåget. En fungerande järnväg skapar jobb och är ett viktigt steg för ett mer hållbart samhälle. Fyra av fem nya jobb skapas i företag med mindre än 20 anställda. Dessa företag måste ges möjlighet att utvecklas, få växa och skapa fler jobb. Många företagare upplever dock att regelverken fortsatt är krångliga och att mycket tid går åt till administration. Det kan vara såväl ett konkurrenskraftsproblem som en tröskel för företag att starta eller växa. Alliansen genomförde närmare 600 regelförenklingar för att förbättra förutsättningarna för företag att verka, bland annat genom avskaffad revisionsplikt och förenklade redovisningsregler. Vi vill fortsätta att förenkla för företag och entreprenörer. Därför föreslår vi en rad nya åtgärder på regelområdet, för att ytterligare underlätta både för nya idéer att växa fram och för små och medelstora företag att växa: Vi vill göra det lättare att starta nya företag genom att kravet på aktiekapital halveras till . Vi vill göra det enklare att växa och anställa genom att så kallade ”mikroföretag” undantas från en del administration så att de kan fokusera mer på att driva verksamheten framåt än på administration. Vi vill att det blir enklare för fler att våga ta steget och bli entreprenör genom att rätten till tjänstledighet förlängs från de som gäller till åtminstone . Vi vill ge i uppdrag att mäta och kartlägga den tid företag ägnar åt skatteadministration och att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen. Vi vill ställa krav på att alla myndigheter och kommuner sätter en tydlig tidsgräns för handläggningstider. Vi vill införa en ny straffbestämmelse som tar sikte på systematiska fakturabedrägerier. Brottet ska bara finnas i en grov form och benämnas grovt fordringsbedrägeri. Utrikes födda spelar en viktig roll för att starta upp nya små och medelstora företag i . Var femte nystartat företag startas av en person född utanför , och företag ägda av personer med utländsk bakgrund sysselsätter 250 000 människor i . ser vi en stor grupp med nyanlända som förväntas komma till , och som behöver etablera sig i . Att skapa fler och enklare vägar in till egenföretagande för utrikes födda och nyanlända är därför prioriterat. Att starta och driva företag är ett stort personligt åtagande och är ofta krävande i uppstartsfasen vad gäller att formulera en affärsplan och hitta finansiering eller att registrera företaget och ta nödvändiga myndighetskontakter. IFS företagsrådgivning, som ingår i verksamhet, har stöttat personer med utländsk bakgrund att starta 20 000 företag. IFS har visat att de är framgångsrika på att ta tillvara på och utveckla människors drivkrafter för att starta och driva företag. Detta vill Alliansen satsa på. vill satsa på IFS, för att underlätta för utrikes födda och nyanlända att starta och driva företag. Av dessa medel bör särskilt gå till stiftelsen för att undvika nedläggning av stiftelsens verksamhet. För att nya företag ska skapas och växa till är tillgång på kapital centralt. entreprenörer behöver goda förutsättningar för att kommersialisera innovativa affärsidéer och utveckla växande företag. Alliansregeringen har gjort det mer attraktivt att investera i . Sänkt bolagsskatt, avskaffad förmögenhets- och fastighetsskatt, förenklad expertskatt och satsningar på forskning och infrastruktur har stegvis stärkt företagsklimatet. Sammantaget utgör detta viktiga förutsättningar för att öka tillgången på kapital. I ett internationellt perspektiv finns nu relativt gott om riskkapital i . I relation till jämförbara länder är dock mindre kapital i fördelat till de allra tidigaste utvecklingsfaserna av nya produkter eller tjänster, och riskkapitalet har också minskat . Här har statliga finansieringsinsatser en viktig marknadskompletterande uppgift att fylla. Det offentliga riskkapitalet har dock visat på begränsade resultat i detta avseende. av det offentliga riskkapitalet når företag i start-up fasen, och i såddfasen. Det finns indikationer på att statligt riskkapital tränger undan privat kapital i senare faser, och de statliga fonderna som finns är på många sätt överlappande vad gäller mål och mandat. Alliansregeringen påbörjade arbetet med en reformering av det statliga riskkapitalsystemet i syfte att effektivisera och skapa ökad tydlighet. Till exempel slogs riskkapitalfonderna och ihop, för att förtydliga och effektivisera fondstrukturerna. behöver mer göras. Vi vill fortsätta att effektivisera nuvarande offentliga riskkapitalstrukturer. Vi vill också gå vidare och bredda fokus till att förbättra den privata marknaden för tidigt riskkapital. Genom att låta det offentliga kapitalet agera katalysator för privat kapital i tidiga faser kan vi öka den totala riskkapitalvolymen. kan det privata riskkapitalet förstärka förutsättningarna för effektiv och relevant kunskapsöverföring mellan investerare och entreprenör. vill ta initiativ till att pröva så kallade offentligt-privata fond-i-fondlösningar för det offentliga riskkapitalet, med ambitionen att öka det privata engagemanget och vitalisera marknaden inom tidigt riskkapital. En första fond bör uppgå till i storleksordningen och av kapitalet bör komma från privata medfinansiärer. På lokal nivå är det ofta mindre och lokalt förankrade banker som stödjer lokala entreprenörer och företag med att tillhandahålla krediter, riskhantering och andra viktiga tjänster. De mindre bankerna fyller därför en viktig funktion för att företag ska kunna växa i hela landet. Vi ser även att den svenska banksektorn är koncentrerad och domineras av ett fåtal stora banker. Också här kan de mindre bankerna spela en viktig roll i att utmana storbankerna och konkurrera om företagskunder med högre affärsrisk. har många mindre banker bekymmer med att hantera den ökade bördan av reglering som den finansiella krisen har föranlett. Dessa banker får allt svårare att konkurrera mot stora banker med större kapacitet för att hantera administration och regelverk. Vi vill slå vakt om konkurrensen i banksektorn, för att möjliggöra fler och bättre alternativ för företagens kapitalförsörjning. Vi vill också stödja det lokala näringslivet och entreprenörskapet i hela som bidrar till att jobb och tillväxt skapas. föreslår därför att får i uppdrag att se över regelverket för banker och ta fram förslag på regleringar där man kan undanta mindre banker från vissa regleringskrav. Bättre förutsättningar för omställning och ett längre arbetsliv Med en allt tuffare internationell konkurrens och strukturomvandlingar i form av ökad automatisering och digitalisering, ökar kraven på omställning på den svenska arbetsmarknaden. Att skapa möjligheter för människor att jobba, lära nytt och vidareutbilda sig blir allt viktigare, oavsett vart i livet man befinner sig och även om man har barn, lån eller familj. lever vi allt längre och är allt friskare som äldre. Det gör det naturligt att jobba högre upp i åldrarna, såväl för lönen det ger som för att man trivs på en arbetsplats och för att man känner att man fortsatt kan göra en värdefull insats. behöver vi också jobba längre för kunna finansiera vår gemensamma välfärd med en åldrande befolkning. Arbetsmarknaden behöver då anpassas för att ge fler möjlighet att stanna kvar på arbetsplatsen lite längre. vill skapa en mer flexibel och modern arbetsmarknad där människor har goda möjligheter att byta inriktning och karriär och människor ges flera chanser i livet. Då behöver det bli enklare att gå från anställning till företagande, men också att skola om sig eller pröva ett nytt jobb. Om fler ska kunna känna sig trygga med att byta arbete eller till och med bransch, även längre upp i åldrarna, behöver förutsättningarna för omställning förbättras. Det måste därför vara möjligt och attraktivt för fler att studera också senare i livet. En person som behöver bygga på sina studier för att antingen kunna ta större ansvar, exempelvis en undersköterska som efter ett antal yrkesår vill vidareutbilda sig till sjuksköterska, eller helt byta spår ska ha förutsättningarna att göra det. Alliansregeringen tog flera steg för att öka möjligheterna till omställning och kompetensutveckling under arbetslivet genom bland annat ändringar i studiemedelssystemet. Alliansen ändrade också reglerna så att personer med a-kassa ska kunna delta i kortare utbildning med bibehållen ersättning. Men mer kan göras. Därför vill satsa på att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. För att öka möjligheterna att kombinera arbete och studier vill vi att fribeloppet, den inkomst man kan tjäna utan att studiemedlet minskar, höjs från dagens dryga till per kalenderår. Vi vill att möjligheterna till extra studieveckor för den som fyllt ska utökas . Vi vill att åldersgränsen för studiemedel höjs till . Vi vill att möjligheten till tilläggslån för studerande med barn höjs från till . är det 90 000 fler personer som arbetar. Att fler äldre väljer att jobba är ett resultat av en aktiv politik. Alliansregeringen gjorde det billigare att anställa personer , och det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre ökade drivkrafterna för att jobba längre. Nuvarande regering går åt andra hållet och föreslog i budgetpropositionen att införa särskild löneskatt för personer som fyllt . Detta minskar incitamenten till ett längre arbetsliv och riskerar att motverka den goda utveckling vi sett . står för en annan väg. Att erfarna medarbetare vill jobba längre ska inte straffa sig – det ska löna sig. Möjligheten att jobba längre bör omfatta så många som möjligt. Stärkta drivkrafter för arbete högre upp i åldrarna, en anpassad arbetsmiljö och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik stärker förutsättningarna för ett längre arbetsliv. satsar därför på att det redan ska vara lägre skatt för att jobba mer, i stället för från dagens . Vårt förslag innebär att 70 000 64-åringar får sänkt skatt och sysselsättningen beräknas öka med mellan 1 000 och 4 000 personer. När regeringen vill göra det dyrare att anställa personer vill att arbete för äldre ska löna sig än mer. Att jobbskatteavdraget förstärks redan samma kalenderår som man uppnått pensionsåldern stärker drivkrafterna för att stanna kvar på arbetsmarknaden. Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken avvägning innebär att reformer 2015–2017 bör vara fullt finansierade. I detta avsnitt beskrivs nya förslag på reformer för fler jobb inklusive finansiering i förhållande till vårproposition. motsätter sig regeringens samtliga förslag på reformer i vårpropositionen utöver de finansieringsförslag som anförs i tabellen nedan. Regeringens ekonomiska politik har slagit in på en väg som är oroande för , och som riskerar att bromsa den ekonomiska återhämtningen. Regeringen föreslår att skatten på jobb och företagande höjs med och bygger ut transfereringssystemen. Det minskar drivkrafterna för att arbeta och höjer kostnaderna för att driva företag. Det är fel väg för . De reformförslag som presenteras finansieras genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. I enlighet med regeringens förslag bör investeraravdraget anpassas till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar. Förändringen beräknas 2016 stärka de offentliga finanserna med ca . En beräkningsteknisk justering av inkomsterna i statens budget bör också göras då de underskattats i Alliansens budgetmotion. Detta följer av att inkomsterna på statens budget inom ramen för Alliansens budgetmotion 2015 justerades ner för mycket i förhållande till de nivåer som angavs i budgetpropositionen . Förändringen beräknas 2016 stärka de offentliga finanserna med ca . Också vad gäller utgifterna på statens budget bör en beräkningsteknisk korrigering göras, i enlighet med regeringens avisering i vårpropositionen. Den följer av en överbudgetering som finns på anslag 2:64 under utgiftsområde 16. Förändringen beräknas stärka de offentliga finanserna med 2016.