ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302262 · 2015-10-01 00:00:00 — Medborgarkontor i invandrartäta områden ställer sig bakom det som anförs i motionen om medborgarkontor och tillkännager detta för regeringen. Medborgarkontor började inrättas i miljonprogramsområden, främst i större städer. har nya flykting- och invandrargrupper kommit till och därmed finns ett ökat behov av den service som medborgarkontor kan ge. Vi föreslår att riksdag och regering tar initiativ som leder till att det inrättas en rad medborgarkontor i invandrartäta områden i landet. Många lärare inom sfi vittnar om att de får många frågor och önskemål om att få hjälp med både praktiska och ganska avancerade frågor, som de får ägna en hel del tid åt. Många av de frågor som lärarna möter skulle personal på ett medborgarkontor vara mer förberedda att svara på, eller länka vidare till annan kontakt. Medborgarkontor i invandrartäta områden bör ha personer som kan arbeta med samhällsvägledning, administrativ service och rådgivning av ekonomiska och juridiska frågor. Det bör också finnas kompetens att möta människor i kris och med traumatiska upplevelser. I dessa medborgarkontor bör personal från olika myndigheter och andra instanser finnas på plats, t ex Arbetsförmedlingen, och . Det skulle underlätta för besökarna att kunna få information från flera instanser gällande sitt ärende. Om vi inrättar medborgarkontor med personal som har dessa kompetenser kan vi både öka integrationen, undvika mänskligt lidande och spara samhällets ekonomiska resurser. Alla kommuner kommer sannolikt att ta emot flyktingar framöver, varför det blir extra viktigt att ha en god samhällsservice för nya invånare i landet.
mot · H3022620 · 2015-10-06 00:00:00 — Vissa organisationer i regeringsformen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i stället för att räkna upp organisationer i regeringsformen ha en skrivning om att deltar i internationella samarbeten där sådana är gynnsamma för riket, och tillkännager detta för regeringen. Vikten av att är en suverän stat kan inte nog betonas. Med suveränitet avses den svenska statens självständiga oavhängighet gentemot andra stater samt olika över- och mellanstatliga organisationer. För utgör den nationella suveräniteten och det svenska folkets makt att bestämma över sig själva den verkliga grundstenen för vår demokrati. Det är ett begrepp vi inte är beredda att kompromissa med. Dock anser att som huvudregel skall kunna gå med i och, om vi så önskar, lämna mellanstatliga och överstatliga samarbeten. Bestämmelser om vilka organisationer vi är medlemmar i bör inte utan mycket starka skäl finnas omnämnda i grundlagen, då omständigheter vi inte kan förutse kan föranleda att vi vill lämna dessa organisationer. skall således framgent fortsatt kunna förbinda sig att följa internationella avtal och konventioner men detta skall som huvudregel stadgas i vanlig lag, inte grundlag. finns det inskrivet i grundlagen att är medlem i Europeiska unionen, EU, och i , . Då vi förstås fortsatt kan vara medlemmar i någon eller båda av dessa, samt även andra, organisationer utan att detta framgår av grundlag ser vi det som överflödigt och oönskat att särskilt framhålla just dessa och föreslår sålunda att de utgår ur regeringsformen.
mot · H3022621 · 2015-10-06 00:00:00 — Avlägsnande vid intrång i hus ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätten att avlägsna personer som gjort olovliga intrång i hus, och tillkännager detta för regeringen. Inom ramen för den omfattande invandringen har fenomen uppstått som väcker behov av förändrade lagar och förändring i tillämpningen av befintliga lagar. SVT Uppdragning granskning () har uppmärksammat att invandrare börjat ockupera hus i norra delen av (mer känt som ). De hus som ockuperats är sommarstugor och hus vars ägare inte är hemma för tillfället. När polis har tillkallats har dessa sagt: ”Det är inte inbrott för inget har stulits.” Husockupanterna har tillåtits fortsätta sin ockupation. Grannarna har börjat tala om att försvara sina hus med sina jaktvapen. I situationen som råder görs hederliga medborgare rättslösa och de tvingas fundera på hur de själva ska tillämpa rättskipning. Detta kan knappast ha varit lagförfattarnas mening i frågan. En av grannarna i Mossgruvan, där händelserna har utspelats, är före detta kommunfullmäktiges ordförande i kommunen; han tycker att myndigheterna numera och särskilt enskilda myndighetspersoner ”saknar tag”. har makt att ta tag i denna situation och föreslås göra det genom att reglera rätten att avlägsna personer som gjort olovliga intrång i hus. Detta bör gälla tjänstgörande polis men även gemene man (försvar av annans egendom i akuta fall).
mot · H3022622 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en riksflagga och tillkännager detta för regeringen. En stor flagga talar till våra hjärtan. I exempelvis finns en brasiliansk stor flagga på en hög stång utanför landets arméhögkvarter. Den gör ett stort intryck. För att peka ut svenska rikets ceremoniella och administrativa centrum och för att stärka den svenska identiteten skulle en stor och högt upp vajande svensk flagga i närheten av Riksplan mellan , , UD och Försvarsdepartementet kunna göra god nytta. Heraldiskt uppstår inga problem vid statsbesök, då det rör sig om en enda flaggstång i arrangemanget. Då kommer den svenska först på tur. I övriga flaggarrangemang ska naturligtvis den besökande statens flagga vara på samma nivå som och i rätt heraldisk ordning. Höjden på flaggstången bör vara höjd över riksplan x 1,3 och flaggans längd som brukligt av flaggstångens. Exakt plats för grundsättning får bedömas konstnärligt/proportionellt men skulle kunna vara i Strömparterren. Benämningen skulle kunna vara ”Riksflaggan” och platsen bevakas av Kungliga högvakten.
mot · H3022623 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om projektering av en järnbana (Nobelbanan) mellan och och tillkännager detta för regeringen. Det faktum att det saknas järnbana mellan och lämnar efter sig svåra problem för den kollektiva trafiken. Det försvårar främst byggandet av en arbetsregion av och tillsammans. Nobelbanan kan projekteras bredvid E18. Avstånd med bil mellan och är . Nobelbanan skulle korta järnvägsavstånden till /från //. Även mellan och minskas åktiden något, som sträckningen då går förbi folktäta delar av . Åktiden skulle minskas ytterligare mellan huvudstäderna med en rakare sträckning mellan och . Nobelbanan skulle avlasta Järnbanan –eftersom en del av trafiken skulle välja att gå över istället. Nobelbanan är en nybyggnad av en kort sträcka som kan ge väldigt mycket långsiktig nytta för pengarna. Man kan rimligen tro att sträckningen är rätt för all överblickbar framtid. Infrastruktursatsningar med snabb återbetalning till samhällsekonomin bör prioriteras för de finansierar indirekt kommande satsningar.
mot · H3022625 · 2015-10-06 00:00:00 — Minska läkemedelsrester i miljön ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av information om hur mediciner ska tas om hand för att minska läkemedelsresterna i miljön och tillkännager detta för regeringen. Rätt använt är ett läkemedel ovärderligt för den enskilda patienten. Men för miljön är läkemedelsrester ett stort problem. I den nationella läkemedelsstrategin markerade alliansregeringen tydligt att miljöhänsyn ska prioriteras. Miljömålsberedningen har utrett problemet och konstaterar att vi ser stora ökningar av läkemedelsrester i avlopp. Våra reningsverk klarar inte att ta hand om allt. Det mesta som hamnar i avloppet kommer med urinen, men fortfarande spolas gammal medicin ner i avloppet. Sannolikt finns en viss okunskap om det olämpliga i detta. Jag anser därför att det på läkemedelsförpackningen tydligare bör anges att man inte får spola ner medicinen i avloppet, samt att man ska lämna överblivna eller gamla läkemedel till för destruktion. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H3022626 · 2015-10-06 00:00:00 — System för yrkesfiskets bedrivande i samklang med landningsskyldigheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet och nödvändigheten av att system för yrkesfiskets bedrivande framtas så att landningsskyldighetens införande i det demersala Västerhavsfisket inte förhindrar och försämrar lönsamheten för svenskt yrkesfiske och tillkännager detta för regeringen. En mycket viktig del i den reformerade fiskeripolitiken på EU-nivå är införandet av landningsskyldigheten. Delar av denna införs i , utifrån ännu inte helt färdiga regler – vilket i sig är anmärkningsvärt, då det rimmar illa med det krav på förutsägbarhet som borde kunna ställas på lagstiftningen utifrån en fiskares perspektiv. Inom fiskerinäringen har en process pågått vari man lyckats samla yrkesfisket. Processen har lett fram till förslag som går i riktning mot individuellt ansvar snarare än kollektivt ansvar, något som är en nödvändighet för att klara landningsskyldighetens införande, vilket också den behöriga myndigheten – Havs- och vattenmyndigheten – själv konstaterat i skrift ett flertal gånger. Det går inte längre att ha en ordning med kollektivt ansvar, det ansvaret måste individualiseras. Dessa förslag till lösningar, framtagna av ett samlat yrkesfiske, har tillställts Havs- och vattenmyndigheten. Det synes nu som om myndigheten inte anser sig kunna arbeta vidare med dessa förslag framtagna av näringen i rätt tid. Detta är anmärkningsvärt, eftersom myndigheten själv tidigare konstaterat att den nuvarande kollektiva ordningen inte är i samklang med landningsskyldighetens införande. Det torde vara viktigt att de erfarenheter som har kunnat dras och har dragits från det pelagiska fiskets system också används för framtagandet av system som säkerställer det svenska yrkesfiskets framtid. Det är helt enkelt inte acceptabelt att låta en fiskare – ett fiskeföretag – att inte ha tydliga förutsättningar för sitt fiskes bedrivande. Om en kvot fiskas upp av någon spiller det över på alla andra och dessa fisken omöjliggörs; konsekvensen härav riskerar att bli rejält försämrad lönsamhet och konkurser. Systemarbetet måste prioriteras, inte endast av fiskerinäringen självt – utan även av den behöriga myndigheten. Den borde utifrån vad som föreslagits den från näringen arbeta intensivt med att framta lösningsmodeller och förslag, i stället för att endast lätt modifiera nuvarande ordning. Det förhållningssättet riskerar många fiskeföretags existens.
mot · H3022627 · 2015-10-06 00:00:00 — Säkrare vägar i norra ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av upprustning av vägarna 161, 162 och 171 i och tillkännager detta för regeringen. Väg 161, 162 och 171, i närheten av , , och /är olyckornas vägar. Vägarna är på vissa sträckor smala och med låg standard och trafikintensiteten är mycket hög, särskilt . Trafiken väntas öka ytterligare . För de oskyddade trafikanterna, fotgängare och cyklister, är risken för olyckor ännu mycket större. På båda dessa vägsträckor är det många skolelever som reser med skolbuss och dessutom många som pendlar med bil. Till detta kommer en omfattande kollektivtrafik. Sträckan –Färjeläget Finnsbo/(vägnr 161) är särskilt utsatt, liksom –Hallinden (nr 162) samt Hallinden–(nr 171). har glädjande nog inlett ett förarbete för att förbättra standarden och trafiksäkerheten på vissa sträckor, men vi vet att vägprojekt tar från förstudie till färdig väg. kommer det växande antalet trafikanter att vara utsatta för stora olycksrisker, och olyckor med allvarlig utgång kommer att inträffa. Liv måste räddas. En tidigareläggning av upprustningen är också en vinst för kustsamhällenas befolkning, företagandet och turismen genom att de snabbare kan nå väg E6. Det är därför synnerligen angeläget att arbetet bedrivs med högsta kapacitet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H3022628 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att rusta upp och tillkännager detta för regeringen. Infrastruktur för att öka kommunikationen mellan landsbygd och städer är viktiga för landets utveckling. är det viktigt att anpassning sker till en klimatsmart förändring. Där har tågen en nyckelroll. binder samman norra med mellersta delen och . Att rusta upp norra del, mellan och kan få stor betydelse. Dels för de personer som väljer de klimatsmarta tågen för att ta sig till arbete och studier ner mot , dels för de som långpendlar från norra . SJ har deklarerat att det finns underlag för X2000-trafik till . En framtida omlastningsstation i norra där gods förs över till järnväg kan också bli verklighet om järnvägen håller måttet. Upprustningen av bör både innehålla investeringar och fortlöpande banunderhåll. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H3022629 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett avskaffande av stämpelskatten och tillkännager detta för regeringen. Den som förvärvar en fastighet betalar en expeditionsavgift till . Expeditionsavgiften motsvarar myndighetens kostnader för handläggningen av ägarbytet. Därutöver betalar den som har köpt en fastighet eller tomträtt stämpelskatt. För privatpersoner och bostadsrättsföreningar är stämpelskatten av antingen köpeskillingen eller taxeringsvärdet (det som är högst); lägsta kostnad är . För juridiska personer – aktiebolag, föreningar med flera – är stämpelskatten . Även den som tar ut inteckningar i fastighet debiteras expeditionsavgift samt en stämpelskatt om av det inteckningsbeloppet. Stämpelskatten motsvarar inga faktiska administrativa kostnader knutna till förvärvet, utan dessa täcks av expeditionsavgiften. Stämpelskatten ska i stället ses som en form av omsättningsskatt. Den som säljer en bostad och förvärvar en fastighet betalar först kapitalvinstskatt avseende den tidigare bostaden och sedan stämpelskatt vid förvärvet av den nya fastigheten. När bostadsbyte förknippas med transfereringskostnader, inverkar det naturligtvis negativt på rörligheten på bostadsmarknaden. När företags och människors rörlighet och handlingsutrymme begränsas, hindras också tillväxten, vilket är negativt för skatteintäkterna. Därutöver kan det ifrågasättas ur ett moraliskt perspektiv om en människas beskattningsbörda bör vara beroende av hur han eller hon flyttar. I den mån staten behöver intäkter bör dessa genereras genom andra, mer synliga inkomstkällor. Regeringen bör därför överväga om stämpelskatten bör avskaffas.
mot · H302263 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om egenanställdas rätt till arbetslöshetsförsäkring vid arbetslöshet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka Arbetsförmedlingens informationsinsatser angående egenanställning och tillkännager detta för regeringen. Arbetslösheten i är allt för hög. Fler människor måste få möjlighet att arbeta och försörja sig själva. Någon enskild åtgärd som kan få bukt med arbetslösheten existerar inte, utan det finns många olika vägar till arbete. En sådan möjlig väg är egenanställning. Egenanställning har varit ett relativt okänt fenomen i , men växer nu snabbt. arbetar cirka 11 000 personer som egenanställda i landet. Det är positivt för både den enskilde och för samhällsekonomin. En egenanställd är anställd av ett egenanställningsföretag men utvecklar sina egna idéer och sin karriär genom att ta in uppdrag. Egenanställningsföretagen å sin sida tar fullt arbetsgivaransvar och står för all administration och betalar lön och sjuklön till den egenanställde. För den anställde innebär det bland annat ett lägre risktagande och minskad administration jämfört med att starta eget. Rent juridiskt tillämpas anställningsformen allmän visstidsanställning. En egenanställning ska betraktas som andra anställningar och den enskilde ska därför ha rätt till a-kassa vid arbetslöshet. Men är reglerna snåriga och otydliga, och många tror felaktigt att de kommer att förlora sin a-kassa om de tar ett uppdrag som egenanställd. Det är dags att det skapas tydligare regler kring rätten till a-kassa som egenanställd. (SOU 2015:21) har utrett frågan om rätten till arbetslöshetsförsäkring för uppdragstagare, men utan att komma med en lösning som tar bort osäkerheten för de egenanställda. Utredningen vill hänvisa frågan till en myndighet, oklart vilken, vars uppgift är att tolka komplicerade ärenden i arbetslöshetsförsäkringen. Detta är otillräckligt eftersom otydligheten kring de egenanställdas rätt till arbetslöshetsförsäkring riskerar att bestå. Frågan har dessutom redan utretts en gång i utredningen om uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2011:52), men inte heller den utredningen ledde till någon ny lagstiftning. Det vore mycket olyckligt om frågan om egenanställdas rätt till arbetslöshetsförsäkring sköts upp ytterligare en gång. Därför bör regeringen klargöra att egenanställning är att betrakta som likställd med andra anställningar i relation till arbetslöshetsförsäkringen. Antalet egenanställda har fördubblats på bara och det finns ett stort behov av ett snabbt och tydligt klargörande i fråga om rätten till arbetslöshetsförsäkring. Få känner till att man kan arbeta som egenanställd. Det gäller även inom myndighetsvärlden. Därför behövs en ordentlig informationssatsning för att öka kännedomen. I detta arbete har Arbetsförmedlingen en viktig roll. Arbetsförmedlare bör därför informera de arbetssökande om möjligheten till egenanställning. Det är hög tid att uppmärksamma egenanställning som en väg för den enskilde att förverkliga sina idéer och för samhället att få in fler på arbetsmarknaden.
mot · H3022630 · 2015-10-06 00:00:00 — En arbetsmarknad med plats för fler ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fler enkla jobb och tillkännager detta för regeringen. utvecklas och förändras. Arbetsmarknaden ser inte längre ut som den gjorde , då den senaste större reformen av lagen om anställningsskydd (LAS) genomfördes. är få människor benägna att stanna hela sin yrkesverksamma tid på samma jobb. Större rörlighet efterfrågas. Trots det har vi en lagstiftning som anger att enda vägen till anställningstrygghet är att stanna på samma arbete . Våra regler överlämnar också ett stort ansvar till arbetsmarknadens parter, ett ansvar som de inte alltid bär upp. Vi måste vara beredda att ompröva det trygghetsbegrepp som har varit styrande för svensk arbetsmarknadslagstiftning. Regelverket ska inte bara formas för att skydda dem som är inne på marknaden, utan också för att välkomna dem som står utanför. Ju fler som jobbar, desto tryggare blir . Med dagens arbetsmarknadsregler är det den som har varit anställd kortast tid på en arbetsplats som först blir av med sitt arbete vid uppsägningar. Detta är problematiskt av flera skäl: Dels på grund av att unga och utrikes födda ofta är de som varit anställda kortast tid på en arbetsplats. Dels på grund av att lagstiftningen bidrar till att anställda med erfarenhet drar sig för att byta jobb. Vid personalomställning tvingas företagen att rätta sig efter andra faktorer än kompetens och lämplighet. Det är inte rättvist. kan numera göra vissa undantag från turordningsreglerna, men detta råder inte bot på arbetsmarknadens problem i stort. Det riskerar snarare att bidra till att företag tvekar inför att växa sig större. Turordningsreglerna bör istället helt tas bort så att alla företag, oavsett storlek, har incitament att nyanställa. För att klara arbetslösheten måste vi öppna upp vår arbetsmarknad för fler enkla jobb. har lägst andel enkla jobb inom EU. I exempelvis bidrar den typen av jobb till att hålla nere arbetslösheten. I stället går nu i motsatt riktning genom att försvåra för RUT-företagen. Vi tar emot historiskt många flyktingar som måste beredas plats på den svenska arbetsmarknaden. Vi har hög ungdomsarbetslöshet. Alla som kan ska jobba. De som redan har utbildning ska få snabb och säker validering. Men arbetsmarknaden måste vara öppen även för dem som saknar gymnasieutbildning. För det måste väl ändå vara bättre att människor går till ett lågavlönat arbete än att de går på bidrag? Arbetsmarknadens parter tar inte sitt ansvar när de kommer överens om alltför höga minimilöner. Därför bör utredas hur lagstiftningen kan förändras för att underlätta för att fler enkla jobb ska kunna växa fram.
mot · H3022631 · 2015-10-06 00:00:00 — Underlätta för internationellt biståndsarbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för tjänstledighet från offentliga arbetsgivare vid internationellt hjälparbete och tillkännager detta för regeringen. är ett stort biståndsland. I en orolig värld är det viktigt att vi som relativt välmående land kan bidra till att minska lidandet i vår omvärld. Men vi bidrar främst ekonomiskt. Jämfört med andra länder bidrar med en mycket liten andel personal vid katastrofer och humanitära kriser. Hjälparbetare vittnar om att det inte alltid är lätt att få tjänstledigt från arbetsgivaren för att kunna åka iväg på uppdrag. Detta är förståeligt, inte minst när arbetsgivaren är ett mindre företag, som får svårt att planera sin verksamhet. Det finns numera en rekommendation från SKL att landstingen ska bevilja ledighet upp för internationellt biståndsarbete om inte synnerliga skäl talar emot. Men det tycks inte fungera riktigt. Många uppdrag sträcker sig ofta över . Rätt till tjänstledighet från offentliga arbetsgivare för internationellt hjälparbete Nobelprisbelönade skickar cirka 100 personer från på utlandsuppdrag. Det är inte ovanligt att deras personal får nej från offentliga arbetsgivare när de vill åka. Det finns också exempel på läkare som arbetat på ett stort svenskt sjukhus och som fått nej till tjänstledigt för att åka med Röda Korset. finns en lagstadgad rätt att vara ledig för exempelvis politiska uppdrag, militärtjänst och FN-tjänst, oavsett hos vilken arbetsgivare man jobbar. Internationellt hjälparbete kan inte likställas med dessa nationella åtaganden. Men mot bakgrund av politiska ambitioner vad gäller internationell hjälp bör det uppmuntras och prioriteras. En lagstadgad rätt att vara tjänstledig för sådana uppdrag bör kunna införas såvitt avser offentliga arbetsgivare. Det bör i sammanhanget framhållas att internationellt hjälparbete är en viktig kompetenshöjande erfarenhet som bidrar till att förbättra svensk välfärd. Att erbjuda möjligheten att få tjänstledigt för sådant arbete är också personalvårdande och kan underlätta när det gäller att attrahera och behålla duktig personal. riskerar annars att tappa kompetent personal till exempelvis . Att låta personal få tjänstledigt för humanitärt arbete kan dra med sig kostnader för arbetsgivaren, inte minst då personalen behöver åka med kort varsel. Man kan exempelvis behöva ta in bemanningspersonal till en högre kostnad. En lösning för detta skulle kunna vara att arbetsgivare kompenseras med medel från den svenska biståndsbudgeten. Regeringen bör med anledning av ovanstående utreda hur offentliga arbetsgivare kan åläggas en skyldighet att bevilja personal som åker på uppdrag för etablerade och seriösa biståndsorganisationer tjänstledighet, samt att utreda om arbetsgivarna kan kompenseras med medel från den svenska biståndsbudgeten för de extra kostnader som de kan drabbas av.