mot · H3023226 · 2015-10-06 00:00:00 — Räknar vi även in alla som arbetar deltid handlar det om totalt 170 000 som är sysselsatta i dessa företag. Över hälften av dessa vård- och omsorgsföretag drivs av kvinnor. I övriga delar av näringslivet är motsvarande andel . (Källor: SKL, Vårdföretagarna och SCB.) Vi är tydliga med att valfrihet, etableringsfrihet och mångfald är viktiga redskap för att skapa bästa möjliga förutsättningar för högsta möjliga kvalitet oavsett om det handlar om vård, skola eller barnomsorg. Detta kan inte alls jämställas med det synsätt som präglar som av ideologiska skäl vill att all vård och omsorg ska utföras av den offentliga sektorn. Vi tror att monopol är skadliga och att mångfald och alternativ är av godo. Det ska alltid finnas plats för både offentliga och andra alternativ inom vård och omsorg. Precis som det gör inom tandvård. har varit mycket tydliga med vad syftet med utredningen om vinster i välfärden är – att stoppa den fria etableringsfriheten och valfriheten. Detta skulle vara mycket skadligt för all utveckling som skett och kommer att fortsätta ske, om vi vill fortsätta stärka patienternas valfrihet. Därtill är tydliga med att kräva tillstånd för alla utförare i välfärden. Vi vill som en slags kvalitetsgaranti införa generell tillståndsplikt för alla aktörer inom vård och omsorg. Det handlar i grunden om att säkerställa alla utförares seriositet och lägga en stabil grund för hög kvalitet i alla utförda vårdtjänster. Här finns det många utmaningar kvar att lösa. 7.5 Ge förutsättningar för mer delaktighet i sin egen vård Den femte utmaningen handlar om att kunna skapa bästa möjliga förutsättningar för patienter och brukare att få mer insyn och känna mer delaktighet i sin egen vård och omsorg. Det är en stor utmaning för alla inblandade att organiseringen av vård och omsorg alltför ofta struktureras utifrån verksamhetens- och organisationens administrativa önskemål, inte utifrån patientens behov. Det är alltför många patienter och brukare som upplever att de skickas runt mellan många olika läkare och aldrig får uppleva någon trygghet i att träffa samma läkare . Därtill upplever många människor att det är jobbigt och krångligt att skaffa sig nödvändig information och veta vem man ska kontakta i vården. Vi vill fortsätta utveckla våra svar på frågan: Hur skapar vi bästa möjliga förutsättningar för varje patient att känna mer delaktighet i sin egen vård? 7.6 Patienternas säkerhet – många vårdskador Den sjätte utmaningen handlar om att skapa förutsättningar för en ännu bättre patientsäkerhet och minimera antalet vårdskador. Enligt den av alliansregeringen tillsatta avlider ungefär 3 000 människor till följd av vårdskador. Det motsvarar att 15 inrikesflygplan skulle störta i där samtliga ombord omkommer. Det är inte rimligt. Det finns tecken på att antalet dödsfall till följd av vårdskador har minskat sedan utredningen blev klar. Vi behöver emellertid vidta ytterligare konkreta åtgärder för att minimera antalet vårdskador. Vårdskador ger merkostnader för vården och samhället på . Detta framgår av utgivna rapport, Patientsäkerhet lönar sig. De flesta uppkomna vårdskador är lindriga och läker snabbt, men är vårdtiden markant mycket längre för de patienter där en skada inträffat vid vårdtillfället. Det riktigt allvarliga med detta är att det skapar onödigt lidande för patienterna, därtill ökar kostnaderna för vården helt i onödan. Det är närmare 100 000 patienter som drabbas av en vårdskada. Det motsvarar en extra vårdtid på ungefär 630 000 vårddygn. Om vi gemensamt skulle kunna skapa förutsättningar att undvika dessa onödiga vårdskador menar att ytterligare cirka 1 700 vårdplatser frigörs i vården. 7.7 Skapa förutsättningar för mer tillgänglig vård i hela landet Den sjunde utmaningen handlar om att kunna skapa en ännu bättre tillgänglighet i vården. Det måste alltid kunna finnas möjligheter till en tillgänglig vård och omsorg för alla i hela landet av en likvärdig kvalitet. Det innebär att olika lösningar måste kunna prövas för att öka möjligheterna att åstadkomma en ännu bättre tillgänglighet. Det kan exempelvis handla om mer e-hälsa i form av virtuella vårdrum och andra lösningar för att kunna ge mer kompletterande vård på distans i glesbygd och landsbygd. 7.8 Utveckla ännu bättre och rörligare vård för äldre Den åttonde utmaningen handlar om att utveckla en bättre och mer tillgänglig vård för äldre. Det finns tyvärr multisjuka äldre och multisjuka som lider av kroniska sjukdomar som far illa inom vården. Denna bild finns tillsammans med att nya arbetssätt inom vård och omsorg växer fram. Med de samlade erfarenheter och kunskaper som redan finns gällande multisjuka som har kroniska sjukdomar och multisjuka äldre handlar det mer om att göra rätt från början än att tillsätta fler utredningar. Den gemensamma utgångspunkten för denna framväxt är glädjande nog ofta ett ändra synsätt när det gäller patienterna och brukarna, att utgå från individens behov istället för organisationens behov. Det gäller för alla ansvariga inom vård och omsorg, inom alla nivåer, att möta dessa utmaningar och skapa bästa möjliga förutsättningar att stödja en utveckling i riktning mot ett mer personcentrerat synsätt. Ett arbetssätt som har stor potential är den mobila hemsjukvården. Den har många förutsättningar att kunna bidra till att skapa en mer och bättre tillgänglig vård för äldre. Denna form av vård i hemmet syftar till att ge en trygg individanpassad och samordnad vård för äldre patienter där helhetssyn och generalistperspektiv utgör grunden och basen i arbetet. Den mobila hemsjukvården vänder sig till, förutom att det är äldre patienter, individer som har komplexa behov av medicinsk vård och omsorg. Denna form av vård kräver en tydlig samverkan mellan kommunens hemsjukvård, primärvård och slutenvård. Det ställer andra krav på alla inblandade. Där denna arbetsform prövats och utvecklats har gensvaret från patienterna varit genomgående positivt. Det framgår av en rapport från Närvården i att patienterna är nöjda, de ser det som positivt att de slipper ta sig till sjukhuset, de upplever trygghet att få vård i hemmet. Patienterna uppger vidare att de blir lyssnade på och att läkaren tar sig tid. Resultaten är , enligt samma rapport, tydliga och positiva. Enligt utvärderingen minskade akutbesöken för de allra sjukaste , antalet vårddagar på sjukhus minskade och mottagningsbesök . Enligt en annan rapport från SKL beräknas den mobila äldreakuten i ha minskat kostnaderna med i slutenvård och i öppen vård. Dessa resurser kan istället användas till att stärka kvaliteten i andra delar vårdkedjan. Hur skapar vi bästa möjliga förutsättningar för att en mer rörlig hemsjukvård av hög kvalitet växer fram i hela landet? 7.9 Ge förutsättningar för och dra nytta av ny teknik Den nionde utmaningen handlar om att ge bästa möjliga förutsättningar för ny framväxande teknik och att uppmuntra och stödja forskning inom vård och omsorg. Virtuella vårdrum och liknande lösningar kan komma att bli viktiga kompletterande redskap för att åstadkomma en likvärdig vård över hela landet. Detta är viktigt när det handlar om att skapa bästa möjliga förutsättningar för vård i glesbygd och landsbygd. I många kommuner och landsting bedrivs redan ett aktivt arbete och det finns en vilja att inom området e-hälsa ta tillvara de nya möjligheterna. Alliansregeringen tog initiativ till flera statliga utredningar gällande e-hälsa och ombildade . Den nationella strategin för it i vården omarbetades . Den gavs namnet Nationell e-hälsa – strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. Detta pekade ut en ny inriktning för politiken inom detta område och arbetsfältet vidgades i och med att inkluderades. E-hälsoområdet präglas glädjande nog av en stor innovationskraft. Det sker i snabba steg en utveckling av nya e-tjänster, tekniska lösningar och funktioner. Denna innovationskraft visar sig bland annat av att det är många aktörer som är engagerade och aktiva. Det är därtill viktigt att uppmuntra och stödja arbetet som redan pågår gällande glesbygdsmedicin där internet används och förmodligen kommer att användas mer . har kartlagt framväxten av e-hälsoarbetet i . Kartläggningen visar bland annat att fler än 1 000 företag och fler än 20 forskningsinstitutioner, 20-talet statliga myndigheter och fler än 20 bransch- och intresseorganisationer driver hundratals projekt inom varierande områden av e-hälsa. Därtill visar kartläggningen att det råder en obalans. Det finns många aktörer som är mycket pådrivande av utvecklingen med stor idékraft men litet eller inget mandat att formellt styra, som de aktörer som har formellt makt att styra inte är de som är mest aktiva och drivande. Utvecklingen av e-hälsa behöver tas tillvara och förutsättningar skapas för ännu mer kreativitet, användbarhet och nytta för såväl patienterna som vårdpersonalen. 7.10 Skapa förutsättningar för tydligare ledarskap – minskad byråkrati Den tionde utmaningen handlar om att skapa bättre förutsättningar för ett tydligare ledarskap med färre hierarkier inom vården och omsorgen. Det finns omvittnat en trötthet såväl hos många patienter och anhöriga som vårdpersonal på omfattande byråkrati och administration. En känsla av att man måste vara stark för att kunna få vara sjuk. Det är inte en acceptabel utveckling. Medarbetare måste få komma lättare till tals och deras erfarenheter ska användas. Många är säkert de medarbetare inom vård och omsorg som vill kunna ägna sin tid åt att utveckla verksamhet, förnya behandlingsmetoder och möta patienternas och brukarnas behov. Därtill se till så att flödet av patienter är rimligt och att all genomförd behandling sker med högsta möjliga kvalitet. Så ser emellertid inte riktigt verkligheten ut. Det finns många nivåer av chefer inom vård och omsorg och ibland en tydlig känsla av maktlöshet att inte hinna med sin viktigaste arbetsuppgifter. Att få ett tydligt ledarskap att fungera kräver tid, kraft och systematik. Det handlar om att hålla fokus på rätt saker och minimera administration till förmån för nödvändig och krävande uppföljning i form av analys av arbetssätt, medicinsk kvalitet, upplevd patientkvalitet och vårdresultat. kvalitetsresa för svensk hälso- och sjukvård Våra förslag tar sin utgångspunkt i de många omfattande utmaningar som hälso- och sjukvården har att möta. Vårt allra främsta fokus är kvalitet. Det ska vara ordning och reda i välfärden. Hälso- och sjukvård är ingen marknad. Däremot är valfrihet, mångfald, tillståndsgivning, etableringsfrihet, tillsyn och uppföljning helt centrala delar och redskap för att kunna nå högre kvalitet i vården. Kvalitet uppstår i mötet mellan vårdens och omsorgens medarbetare och patienterna och brukarna och deras behov. Det är i dialog där medarbetarnas kunskaper tas till vara som patienternas och brukarnas behov synliggörs och tillgodoses som den upplevda kvaliteten ökar, oavsett perspektiv. är en viktig åtgärd som syftar till att få fram ännu tydligare samlade data för bättre resultat i vården. Det handlar exempelvis om en ständig utveckling av kvalitetsindikatorer, register, öppna jämförelser i vård och omsorg samt brukarundersökningar. Fortsätta arbetet att säkra en hög kvalitet och god tillgänglighet inom hälso- och sjukvården. Införa krav på generella tillstånd av alla utförare inom bl.a. hälso- och sjukvården. Detta inkluderar särskild prövning, tydligare kravställande samt skarpare tillsyn och bättre uppföljning av kvalitet och tydliga sanktioner vid upprepade brister. Påbörja och utveckla arbetet med att samla viss avancerad cancervård till ett mindre antal sjukhus i syfte att höja cancervårdens kvalitet. Pröva möjligheterna att kunna utöka tryggheten i vården genom fasta vårdkontakter, t.ex. fast läkarkontakt, kontaktsjuksköterskor eller andra lösningar i form av fasta funktioner som kan fungera som patienternas kontaktperson. Tillsätt en utredning om att se över ersättningssystemet inom hälso- och sjukvården samt ersättning för hela vårdkedjor i syfte att stärka incitament och strukturer för högre kvalitet. Ersättningsmodellerna bör i större utsträckning ha inslag av värdebaserad ersättning i syfte att kunna skapa tydligare koppling mellan kvalitet och ersättning i vården. Pröva möjligheterna att stödja en utveckling där kommuner, landsting och regioner arbetar mer med kvalitetsgarantier och tjänstegarantier som tydligt anger vad man som patient och brukare kan förvänta sig för innehåll och nivå på kvalitet, väntetider och tillgänglighet. Pröva möjligheterna att införa standardiserade vårdprocesser för fler områden inom vården. Verka för att mödravård, barnavård, tandvård, förskolor och skolor tidigt försöker se och hjälpa barn och unga med risk för att hamna i olika former av utanförskap. 8.2 Säkra kompetensförsörjning – nationella strategier för vårdyrken Behovet av t.ex. specialistutbildade sjuksköterskor är stort på flera håll i landet och kommer att bli än större. Svenska sjukvårdsföreträdare, inklusive regeringen och sjukvårdens huvudmän, bör intensifiera arbetet med att uppmuntra sjuksköterskor att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor. Ett sätt att göra det är att se över villkoren för de sjuksköterskor som väljer att vidareutbilda sig. Ett alternativ är möjligheten att ge ekonomiskt stöd till sjuksköterskor under vidareutbildningen. Med dagens regler erhåller de ett bidrag om maximalt som de är tjänstlediga för att vidareutbilda sig. Här skulle man kunna titta på läkarnas ST-system där de får lön under utbildningen. Det skulle kunna stå modell även för sjuksköterskornas specialistutbildning. Det finns många olika motiv till att satsa ännu på utbildning. Det kan handla om personlig utveckling, arbetsgivarens uppmuntran eller möjlighet att göra karriär inom sitt område. Att ge sjuksköterskor bättre förutsättningar för kompetensutveckling och specialistutbildning öppnar karriärvägar för sjuksköterskor, hjälper till att lösa personalbrist samt uppmuntrar dem att stanna kvar inom vården. Om det offentliga ska klara personalförsörjningen måste sjukvården bli en ännu mer attraktiv arbetsgivare. 8.2.1 Ökad attraktionskraft i yrkena Ta fram en långsiktig personalförsörjningsstrategi för att säkra vården och omsorgens behov fram . Pröva möjligheterna att öka lönespridningen i syfte att medarbetare som tar ett ökat ansvar, skaffar sig mer kunskaper och vidareutbildar sig också ska löna sig inom vården och omsorgen. Pröva möjligheterna att bl.a. hälso- och sjukvården och omsorgen regelbundet erbjuder fysisk träning på arbetstid. Staten bör ta initiativ till att tillsammans med huvudmännen se över de olika regelverk som påverkar personal och medarbetare inom vården och omsorgen. 8.2.2 Fler händer i vården Säkra tillgång på läkare och sjuksköterskor bl.a. genom att kunna utbilda fler, särskilt viktigt är specialistsjuksköterskeutbildning och barnmorskeutbildning. Ta fram en nationell personalförsörjningsstrategi gällande behovet av fler patologer och geriatriker. Skapa möjligt bättre möjligheter att genomföra snabbare validering av sjuksköterskor och läkare inom vården och omsorgen. Arbeta för att utbildningsmottagningar med särskild kompetens ges i uppdrag att stödja och hjälpa till att integrera nya medarbetare från andra länder. Arbeta för att möjligt utbildningar i svenska för invandrare anpassas och kombineras med praktik i vården och omsorgen. Kartlägg och sprid modeller för att få fler äldre medarbetare att vilja och kunna stanna kvar längre i sina vårdyrken. Tillsätt en utredning i syfte att säkra tillgången till specialistutbildad vårdpersonal. Vidta möjligt konkreta åtgärder för att landsting och regioner bättre ska kunna planera för sin långsiktiga kompetensförsörjning. Genomför en långsiktig nationell personalförsörjningsstrategi för att stärka vårdens medarbetare. Det gäller ända från grunden via fortbildning till vidareutbildning för att t.ex. kunna säkra tillgång på röntgensjuksköterskor och biomedicinska analytiker. Genomför möjligt en översyn gällande arbetsmiljön i vården och omsorgen kan förbättras i syfte att bl.a. skapa bättre förutsättningar att långsiktigt säkra kompetensförsörjningen. Inrätta en nationell kunskapsguide för hälso- och sjukvårdens personal i syfte att stärka och utveckla kompetens. Dra lärdomar av den genomförda utbildningssatsningen, omvårdnadslyftet, som stärkte medarbetares grundläggande kompetens i äldreomsorgen. 8.3 Korta väntetider – ge rätt vård i hela landet Den största utmaningen inom hälso- och sjukvården är långa väntetider. Därtill oacceptabla skillnader i väntetider i olika delar av landet. För att svensk hälso- och sjukvård ska vara av internationell toppklass krävs att vi klarar av att stadigt fortsätta minska väntetiderna i vården. Kortare väntetider i cancervården i hela landet, speciellt kortare väntetider för barn med cancer. Därtill vikten av efterbehandling och stöd till anhöriga. Ökat fokus på patientflöden i vården i syfte att korta väntetider och öka tillgänglighet. Uppföljning och rehabilitering ska ske inom rimlig tid. Det är lika viktigt som att en operation eller annan vårdinsats utförs i rätt tid. Minska och effektivisera det administrativa arbetet inom vården för att skapa mer tid och utrymme till patienterna. Ny lagstiftning behöver tas fram för att säkerställa att behandlande personal får tillgång till patientens information oavsett huvudman. Detta i syfte att snabba på och säkra upp att rätt behandling kan ges av vården oavsett tidigare vårdhistoria. 8.4 Förstärk och utveckla patientlagen Patientlagen syftar till att ytterligare förstärka alla patienters rättigheter att fritt välja vårdgivare. Det är patienten som ska stå i centrum av vården. Dennes rättigheter och valmöjligheter ska vara så tydliga och klara det bara går. Man ska kunna veta i förväg vad man kan förvänta sig av vårdens kvalitet och utförande. Som patient avsäger man sig rätten till vårdgarantin om man väljer vård i annat landsting eller region. Denna regel bör bl.a. ses över noga i samband med att patientlagen förstärks. Att förstärka och implementera patientlagen fullt ut bl.a. genom att utveckla vårdgarantin, informationsgarantin samt att säkra och förstärka det fria vårdvalet. 8.5 Utveckla och förstärk patientsäkerhetslagen Patientsäkerhetslagen är det verkligt första samlade helhetsgreppet som tagits kring säkerhet på detta sätt i den svenska vården. Denna lag behöver utvecklas ytterligare för att stärka patienternas säkerhet och anhörigas möjligheter att hjälpa under vårdförloppet med en stärkt patientsäkerhetslag till stöd. Att utveckla patientsäkerheten genom att ta fram en förstärkt och utvidgad patientsäkerhetslag. 8.6 Fokus på forskning, innovation och entreprenörskap Det är viktigt att ständigt uppmuntra och stödja fri forskning, innovatörer och entreprenörer. Det handlar i grunden om att ha ett tydligt förhållningssätt i dessa frågor. Därtill om att ha ett internationellt perspektiv. Det gäller att skapa så konkurrensmässiga villkor som möjligt. Uppmuntra innovatörer att ta fram nya läkemedel och medicinska produkter. 8.7 Säkra valfrihet och etableringsfrihet Vi är tydliga med att valfrihet, etableringsfrihet och mångfald är viktiga redskap för att skapa bästa möjliga förutsättningar för högre kvalitet i vården och omsorgen. Patienternas rättigheter till valfrihet ska inte motverkas i lagstiftningen utan tvärtom stärkas och uppmuntras. Utveckla och förstärk vårdvalet i syfte att främja mångfald och stärka patienternas rättigheter. Att vårdvalet i primärvården ska vara kvar i sin nuvarande form. Arbeta för att pröva förutsättningarna gällande fler vårdval inom specialistvården i syfte att stärka valfrihet för både patienter och personal. 8.8 Stärkt uppföljning, tillsyn och utvärdering Det ska vara ordning och reda i välfärden. Hälso- och sjukvård är ingen marknad. En generell tillståndsplikt kombinerad med ägarprövning och ledningsprövning är centrala delar i arbetet att stärka och säkra kvalitet i alla delar av vården och omsorgen. Kvalitetsuppföljning är en viktig del av kvalitetsutmaningen. Uppföljning, utvärdering, tillsyn och analys ska alltid ingå som redskap i styrning av vård och omsorg så att samlad kunskap finns om resultat och måluppfyllelse. Hur resultaten uppnås är också en viktig del i uppföljningen av kvalitet. Pröva möjligheterna att möjligt införa generell tillståndsplikt oavsett utförare i vården. Likvärdiga krav bör ställas på alla utförare i vården och omsorgen. Pröva möjligheterna att införa hårdare och tydligare krav på och prövning av ägare och ledning i vården och omsorgen. Denna prövning bör omfatta bl.a. allmänna lämplighetskrav, kunskaps- och kompetenskrav samt krav på ekonomisk uthållighet. För verksamheter inom vården och omsorgen som inte uppfyller de grundläggande tillståndskraven bör sanktioner så som viten och indragna tillstånd av verksamheten komma ifråga. Förtydliga Inspektionen för vård och omsorgs uppdrag i syfte att bl.a. stärka och förenkla patienternas och anhörigas möjligheter att framföra klagomål och synpunkter gällande bl.a. brister i vårdens kvalitet. Förtydliga och förstärk Inspektionen för vård och omsorgs uppdrag och möjligheter att säkra uppföljning och tillsyn över vården och omsorgen Ge Myndigheten för vårdanalys ett särskilt uppdrag att se över hur staten kan stimulera och stödja en långsiktig satsning av . Ett utmärkt exempel är arbetet med kvalitetsregister inom hjärtsjukvården i . Ge Myndigheten för vårdanalys ett uppdrag att i samarbete med kommuner och landsting (SKL) utveckla en digital vårdrapport. Ge Myndigheten för vårdanalys i uppdrag att kartlägga goda exempel inom e-vård i syfte att sprida dessa brett i hela landet. Utveckla fler jämförelsemodeller likt öppna jämförelser i syfte att ytterligare stödja och stimulera kvalitetsarbete och transparens inom vården och omsorgen. Kvalitetskrav, mål och uppföljning ska såväl fokusera på uppnådda resultat som upplevd kvalitet. 8.9 Genomför en tillgängligare vård för äldre En väg att pröva för att kunna åstadkomma en mer tillgänglig vård för äldre av högre kvalitet är mobil hemsjukvård. Denna form av vård i hemmet syftar till att ge en trygg individanpassad och samordnad vård för äldre patienter i många fall med kroniska sjukdomar där helhetssyn utgör grunden och basen i arbetet. Förbättra och stöd en mer tillgänglig mobil hemsjukvård för människor med bl.a. kroniska sjukdomar. 8.10 Stöd och uppmuntra personcentrerad vård En mer personcentrerad vård där den enskilde patientens delaktighet är grunden. Det finns redan lovande tecken på att detta kan leda till såväl nöjdare patienter som vårdpersonal. För att kunna uppnå detta ska patienter och patientföreträdare involveras i vårdens utveckling. Pröva möjligheterna att stödja och uppmuntra mer av personcentrerad vård i syfte att bl.a. öka patienternas upplevda vårdkvalitet. Patienterna ska själva få välja hur besked ges från vården gällande t.ex. svar på provtagningar rörande risk för allvarliga sjukdomar. Det handlar om att många patienter vill ta del av besked öga mot öga med vårdpersonalen, inte via exempelvis telefon. De grundläggande värderingarna handlar om att ett förebyggande folkhälsoarbete ska inspirera och stimulera, snarare än att komma med förmaningar, bestraffningar och påbud uppifrån. Det grundläggande syftet ska vara att människor själva i grunden inspireras att ta ansvar för sin egen hälsa. Samhället ska i sin tur respektera individens fria val, integritet och kraft att växa. Fortsätt att utveckla det förebyggande arbetet i syfte att minska risken för ohälsa. Pröva möjligheterna att genomföra livsstilsförändringar på recept. Där istället för att medicin skrivs ut till patienten, ges specifikt anpassade hälsoråd till den enskilde individen som sedan följs upp. Fortsätta arbetet med det personliga hälsokontot. 8.12 Ta tillvara, dra nytta av och stöd användning av ny teknik