mot · H3022978 · 2015-10-06 00:00:00 — En politik för fungerande migration och integration ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en migrationspolitik som bygger på öppenhet, värnar asylrätten och värnar de värden och principer som skyddsgrunderna bygger på, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att migrationspolitiken kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att uppvärdera medborgarskapets betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt etableringsavdrag för att lättare komma i arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillfälliga uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kortare väntetider med s.k. säkra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjd schablonersättning och mer till dem som tar emot flest och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekämpa bostadsbristen för asylsökande och nyanlända och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödboende för unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sfi med barnomsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sfx och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kunskapssatsning för bättre undervisning i svenska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mottagande med familjen i centrum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på nyanländas språkutveckling och tillkännager detta för regeringen. Rekordmånga människor befinner sig nu på flykt undan förtryck och krig. Den pågående flyktingkrisen är den mest omfattande sedan . Många söker sig till . som det är en moralisk plikt och en självklarhet att ta emot människor på flykt så ställer det vårt samhälle inför utmaningar. Vår kristna människosyn och värdegrund vägleder oss i synen på en human flyktingpolitik. värnar en migrationspolitik som bygger på öppenhet, respekterar asylrätten och värnar de värden och principer som skyddsgrunderna bygger på. En human migrationspolitik måste kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik. Flyktingar som kommer till oss möts tyvärr av bostadsbrist och trångboddhet där jobben finns. Och omvänt där bostäderna finns är jobben få. Arbetssökande matchas sällan med jobben utan såväl företag som arbetssökande blir lottlösa. Utanförskap och utsatthet blir en alltför vanlig situation för människor som flytt sitt hemland och söker skydd i . Detta är inte acceptabelt. En human flyktingpolitik måste följas av att människor ges förutsättningar för eget jobb och försörjning. Då finns också förutsättningar för integration. har flera förslag på hur integrationen kan förbättras vilka vi redogör för i den här motionen. Det är många människor som tvingas på flykt från krig och förföljelser. tar som land ett stort ansvar. Det är vår moraliska skyldighet. Men en human flyktingpolitik och ett bra bemötande förutsätter att fler länder i EU tar ett större ansvar. Ytterst handlar det om att gemensamt värna asylrätten och skapa ökad legitimitet för migrationspolitiken. Genom att fler länder medverkar i flyktingmottagandet blir också mottagandet bättre för den asylsökande. Genom att fler länder tar större ansvar kan ge fler människor skydd, och därtill skapar ett jämnare mottagande bättre förutsättningar för ett bra mottagande i varje land. tillbaka flyr alltfler människor från det sönderbombade till följd av IS fruktansvärda framfart i . Eftersom det saknas lagliga vägar in i EU blir flyktvägen lång, osäker och oftast väldigt farlig. Vi behöver lagliga vägar in i EU för att minska de risker som enskilda utsätts för under flykten och skapa mer ordning i mottagandet. Vi förordar ett system med så kallade humanitära visum som hanteras med hjälp av exempelvis UNHCR vilket skapar legitimitet och möjliggör samordning av mottagandet inom EU. Trots de stora utmaningar vi nu ser, levererar regeringen få svar. Regeringen måste med kraft agera inom EU och FN för att stoppa orsaken till flyktingströmmen. Asads krig mot den egna befolkningen i och IS måste stoppas. Regeringen måste också med kraft verka för att fler länder inom EU tar ansvar och medverkar i ett humant flyktingmottagande. Stängda gränser är inte lösningen utan ordning och reda genom lagliga vägar in i EU som möjliggör samordning. Stora humanitära insatser behövs för att göra flyktvägarna säkrare, och för att skapa trygghet för de medmänniskor som är på flykt. För att kunna möta det akuta behovet föreslår en omfördelning av biståndsmedel med ett tydligare fokus på att ge stöd till de multilaterala organisationer som har störst verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter, det vill säga UNHCR, och . behöver på ett bättre sätt ta sig an de utmaningar som flyktingmottagandet för med sig. I synnerhet som vi just nu erfar en befolkningsökning som knappt äger motsvarighet i modern tid. Varje människa som bosätter sig i är en tillgång som representerar möjligheter och mervärden för sin omgivning. Integration handlar om att ta vara på det humankapital som söker sig till . Det som framstår som en utmaning i form av bristfällig tillgång till bostäder och höga trösklar till arbetsmarknaden är en nödvändighet om vi utifrån vår nuvarande demografiska befolkningsstruktur vill säkra försörjningsbördan då allt färre tenderar att försörja allt fler. Trots de stora utmaningar vi nu ser, levererar regeringen få svar. behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och bättre skola. Regeringens politik verkar i motsatt riktning. De som drabbas hårdast är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. En integrationspolitik som inte fungerar kan också undergräva migrationspolitikens legitimitet. När politiken tappar legitimitet riskerar kraven på åtstramningar att förverkligas. Av dessa skäl krävs nu politiska förslag som gör det möjligt för fler nyanlända att få arbete, som förbättrar situationen på bostadsmarknaden, som gör mottagandet bättre och som långsiktigt gör integrationspolitiken effektivare. behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och bättre skola. Regeringens politik riskerar att få motsatt effekt. De som drabbas hårdast är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. En integrationspolitik som inte fungerar kan också undergräva migrationspolitikens legitimitet. Av dessa skäl krävs nu politisk handling som gör det möjligt för fler nyanlända att få arbete, som förbättrar situationen på bostadsmarknaden, som gör mottagandet bättre och som långsiktigt gör integrationspolitiken effektivare. Det offentliga har ett stort ansvar för att ordna ett gott mottagande för människor som kommer hit. Alla flyktingar och deras anhöriga ska ges språkundervisning och samhällsorientering av god kvalitet. Det underlättar möjligheten till medborgarskap i ett senare skede. Människor som invandrat och inte kan göra sig förstådda får stora svårigheter. I dagens integrationsprocess får barnen ta ett orimligt ansvar genom att vuxna gör barnen till tolkar i mötet med det omgivande samhället. Barnen lär sig ofta fort, både språket och sociala koder, vilket innebär att det kan skapas en klyfta mellan föräldrar och barn. Men det räcker inte med offentliga insatser för att invandrade ska känna sig hemma. Det civila samhället spelar en stor roll för att skapa ett gott samhälle. Idrottsklubbar, scouter, kyrkor och samfund, barnrättsorganisationer, etniska föreningar, fadderverksamhet för ensamkommande flyktingbarn, grannsamverkan och intresseorganisationer av skilda slag är delar av det civila samhället. Vi menar att det civila samhällets roll för att underlätta och stödja integration ska uppvärderas. Det offentliga gör många och självklara insatser i etableringsprocessen, men etableringen behöver än bättre betona helheten i människors liv. Där finns just familjen och andra sociala nätverk som är viktiga för oss. Vi behöver öppna och inkluderande gemenskaper som ger människor sammanhang och gör livet meningsfullt. Invandringen påverkar positivt. tycker att det är positivt att öppnat för möjligheten till arbetskraftsinvandring, dels för att lösa företags rekryteringsbehov, dels för att det berikar vårt land. Det är dock viktigt att myndigheter ges erforderliga möjligheter att följa upp att regelverk och de anställningsavtal som anges följs i praktiken. Vårt land blir rikare av den begåvning och drivkraft varje enskild person bär med sig. Summan av denna potential är enorm. Frågan är hur vi låter denna potential realiseras i deras nya hemland. Som helhet ger invandringen dessutom fler perspektiv och nya sätt att se på omvärlden genom den mångfald den tillför. I vårt samhälle lever kulturer, språk, livsstilar och religioner sida vid sida. Vi måste lära oss att se och dra nytta av mångfaldens fördelar för det gemensamma bästa. Invandringen kan också, om vi förvaltar den rätt, bidra till ökad välfärd och högre tillväxt. Personer som kommer till från andra länder har rättigheter och skyldigheter. I mötet med kan motsättningar komma fram. Vi ser två aspekter där olika synsätt kan bilda en grogrund för konflikter: Värderingsskillnader och livsstilsskillnader. Värderingar handlar om grundläggande syn på människovärde och demokrati. För att kunna förverkliga ett gott samhälle behövs en gemensam grund för hur vi ska se på och behandla varandra. Den kristna människosynen och etiken fungerar som en god grund i ett samhällsbygge. Enligt den människosynen har varje människa ett absolut och okränkbart värde och enligt den kristna etiken ska vi alla handla mot vår medmänniska precis så som vi själva hade velat bli behandlade i samma situation. Denna människosyn och etik har också uttryckts i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter, som utgår ifrån alla människors inneboende värde och grundläggande rättigheter. Värderingsskillnader som går tillbaka på olika människosyn och etik kan få allvarliga Det finns vissa grundläggande värden som alla som vill forma sin framtid i måste ställa sig bakom för att vår samhällsgemenskap ska klara av att hålla samman – värden som inte är förhandlingsbara. Det handlar om alla människors lika värde, demokrati, jämställdhet, yttrandefrihet, jämlikhet, varje människas sätt att förverkliga sin potential och rättsstatliga principer. Även om värderingar kan variera gäller i svensk lag för alla alldeles oavsett kultur, tradition, religion eller liknande. Livsstilsskillnader har att göra med vanor, kulturyttringar och sociala koder. De förekommer i möten mellan personer som bor i storstäder respektive på landsbygd, i möten mellan personer med svensk respektive utländsk bakgrund och mellan andra grupper som har olika sätt att agera i vardagen. Skillnaderna kan innebära att såväl personer med svensk som med utländsk bakgrund behöver anstränga sig för att förstå varandra, men det hör till ett fungerande samhälle. Att man lär sig att förhålla sig till varandra på ett respektfullt sätt betyder inte att man förnekar sin identitet. Historiskt sett har invandringen haft en stor påverkan på svenskars livsstilar och sätt att agera, vilket bidragit till en mångfald som är berikande. ska vara ett välkomnande och öppet land. Men måste det vara klart och tydligt att alla som kommer till också har ett eget ansvar för att lära sig språket, respektera lagen och vinna förståelse för hur det svenska samhället fungerar om hon vill bli en del av samhället och ta del av de förmåner som har att erbjuda. Det är ett erkännande av att vår samhällsgemenskap bygger på respekten för vissa grundläggande, universella värden. Integrationspolitiken ska verka för att människovärdet och de etiska grundvärdena står i centrum. Politiken ska också underlätta vid livsstilsskillnader genom att ge möjligheter för mötesplatser, samtal och förståelse för varandras olikheter. Utgångspunkten är att ge människor förutsättningar för att ta ansvar för sina egna liv. En samhällsgemenskap präglad av mångfald vill bejaka mångfalden. Det gör vi utifrån vår människosyn och syn på solidaritet med andra människor. Men också därför att mångfald skapar dynamik och ekonomisk utveckling. Det är när olikheter kompletterar varandra som en bättre helhet skapas. Att bejaka mångfald är inte att blunda för att den också kan skapa konflikter. Ett mångkulturellt samhälle fungerar inte utan en gemensam etisk grund som respekteras av både majoritetsbefolkning och minoritetsgrupper. En kristdemokratisk vision av en lyckosam integrationspolitik kan liknas vid ett träd. Trädet har rötter åt olika håll. På samma sätt har det svenska samhället och medborgarna här rötter i olika kulturer. Men några av rötterna har betytt mer än andra för att ge det svenska samhället ett stabilt fäste. Dessa rötter vilar på den västerländska humanismen och den kristna traditionen. De rötterna är desamma som det allmänmänskliga som finns i uttryckta i exempelvis FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Alla medborgare måste bli medvetna om de gemensamma kulturella och demokratiska arven. Rötterna förenas i en stam. Stammen uttrycker det vi alla måste vara överens om för att samhället ska fungera. Det är vad vi kristdemokrater brukar kalla för ”ett etiskt minimum”. Med starka och vittförgrenade rötter och en stabil stam kan kronan växa åt olika håll och sträcka sig mot skyn. Kronan får symbolisera den skapande kraft och den frihet som mångfalden i vårt land representerar. Men den friheten och skaparkraften är inte möjlig utan rötterna och stammen som håller samman det vi måste vara överens om. har en central uppgift i diskussionen om balansen mellan rötterna, stammen och kronan i det svenska samhällsträdet. Många tror att ett mångkulturellt samhälle är en vildvuxen buske utan rötter. Men frihet för individers och gruppers rätt att forma sina liv, skydd för mänskliga rättigheter och människovärde fordrar respekt för demokratins rötter och skydd av den fasta stam av gemensamma normer utan vilken friheten är omöjlig. Medborgarskap är inte vad som helst. Det innebär rättigheter och skyldigheter. Det är varje persons skyldighet att ta ansvar för samhället genom att bidra för att främja det gemensamma bästa. Att följa lagarna – så länge de inte bryter mot naturliga rättigheter – är en annan medborgerlig skyldighet. En av många rättigheter som följer av medborgarskapet är att ha inflytande över det politiska livet och de lagar man lyder under. Denna rättighet speglas i skyldigheten att ta ansvar för samhällets styrning genom att delta i demokratiska val. Invandrare förväntas att från dag ett vara goda samhällsmedborgare genom att uppfylla medborgarens skyldigheter. De ska, om de har möjlighet, bidra till det gemensamma via skatten, följa de lagar som stiftats och de förväntas ta initiativ för att bli en del av samhället. Medborgarskapet har såväl en reell som en symbolisk betydelse. Genom medborgarskapet erhålls rösträtt i riksdagsval, rätt att kunna söka vissa typer av tjänster inom polis, domstol och militär, den ovillkorliga rätten att vistas i landet samt konsulär hjälp vid problem i utlandet. Den symboliska betydelsen är att medborgaren genom medborgarskapet blir en del av något gemensamt, med skyldigheter och rättigheter gentemot andra. Genom medborgarskapet stärks känslan av delaktighet, samhörighet och identitet. Enligt en undersökning genomförd av SCB tycker av de svenskfödda att det svenska medborgarskapet är väldigt viktigt. De flesta födda i , och värderar också det svenska medborgarskapet på samma nivå som svenskfödda. Bland nordamerikaner och européer är siffrorna lägre. Minst betydelse har det svenska medborgarskapet för invandrare som har levt i och som inte har fått något medborgarskap. Enligt en rapport från Timbro ”Vem ska få bli svensk medborgare?” är det empiriskt belagt att medborgarskapet har låg status i . Ett konkret uttryck för detta är en minskande vilja hos invandrare att ansöka om svenskt medborgarskap. Antalet invånare i utan svenskt medborgarskap har ökat från 500 000 till 630 000 . av dessa är födda i . Enligt rapporten saknade av de utrikes födda i svenskt medborgarskap. Den största gruppen bland icke-medborgarna kommer från , , , och . Invandrare från närliggande länder dröjer längst med att skaffa sig svenskt medborgarskap. som invandrare från och naturaliseras efter hade nordiska medborgare väntat . I Timbrorapporten konstateras också att det är jämförelsevis enkelt att bli svensk medborgare men att det trots detta är många som avstår från att ansöka om det. Det är dags att uppvärdera medborgarskapets betydelse. Det är önskvärt att de som vill och kommer att leva i också har ett svenskt medborgarskap. Medborgarskapet ska ses som ett mål, inte ett medel. Vi tycker att de krav som ställs för att erhålla medborgarskap är bra men vi vill komplettera dessa med att den som söker medborgarskap ska ha genomgått undervisning i samhällsorientering. För dem som inte deltagit i denna undervisning tidigare ska det erbjudas möjlighet att göra det i samband med ansökningen. Medborgarskapets status behöver uppvärderas, inte undergrävas. För att tydliggöra medborgarskapets betydelse vill vi att alla kommuner bör arrangera offentliga medborgarskapsceremonier för att välkomna nya medborgare. Alla som blir medborgare eller myndiga bör också få en medborgarbok där rättigheter och skyldigheter som följer av medborgarskapet förmedlas. Ett barn som föds i till föräldrar med utländskt medborgarskap ”ärver” sina föräldrars medborgarskap, enligt den så kallade härstamningsprincipen. Först kan föräldrarna söka svenskt medborgarskap för barnets del, om barnet har permanent uppehållstillstånd. Vi anser att barn som föds i ska räknas som svenskar och genom anmälan från föräldrarna få svenskt medborgarskap. Kravet är att minst en av föräldrarna har permanent uppehållstillstånd och att båda vårdnadshavare är överens om det. Statslösa barn ska vid födelsen få svenskt medborgarskap automatiskt om en av föräldrarna har permanent uppehållstillstånd. I annat fall skulle ett barn som växer upp i i praktiken kunna utvisas om dennes föräldrar utvisas, trots att barnet har levt här i hela sitt liv. Det är orimligt. Ett nytt etableringsavdrag för att lättare komma i arbete De som värnar nyanländas möjlighet till snabb etablering behöver även värna jobb som kräver lägre kvalifikationer. Både RUT- och ROT-avdragen är viktiga, liksom den sänkta restaurangmomsen och yrkesintroduktionsanställningar. Trots dessa reformer och trots nedsatta arbetsgivaravgifter för nyanlända krävs ytterligare reformer för att skapa ökad arbetskraftsefterfrågan och fler vägar in på arbetsmarknaden. Om skillnaden mellan att ta ett arbete och få en lön är för liten i jämförelse med de bidrag som annars betalas kommer det att vara färre som arbetar. För att öka jobbchanserna och därigenom förbättra integrationen föreslår vi att ett etableringsavdrag införs som etableringsersättningen sänks något. I vårt förslag till etableringsavdrag får en nyanländ under sina första möjlighet att tjäna skattefritt. För att finansiera etableringsavdraget och för att stärka drivkrafterna till arbete föreslår vi en sänkning av etableringsersättningen med per dag. Eftersom möjligheten att ta del av etableringsavdraget upphör skapas starka incitament till tidig etablering. Etableringsavdraget gör det mycket lönsamt att ta även deltids- eller säsongsanställningar. Även jobb till lägsta avtalade lönenivå blir mer lönsamma eftersom den nyanlända kompenseras med lägre skatt. Den som beviljas asyl i bör som huvudregel ges ett uppehållstillstånd som gäller i stället för att, som , få ett permanent uppehållstillstånd. Om skyddsbehovet kvarstår permanentas uppehållstillståndet. Den som har etablerat sig på arbetsmarknaden ges ett permanent uppehållstillstånd även om skyddsbehovet inte skulle kvarstå. Förslaget stärker incitamenten till etablering eftersom eget arbete säkrar rätten att stanna i . Förslaget kan också påverka hur många som söker asyl just i vårt land. Att , till skillnad från andra EU-länder, som huvudregel ger permanenta uppehållstillstånd kan göra att fler söker asyl här i stället för i andra EU-länder. En jämnare fördelning kan minska kostnader och underlätta etableringen för dem som kommer hit. Sannolikt kommer förslaget att ha begränsad effekt på antalet asylansökningar, men om det kan bidra till en något jämnare ansvarsfördelning inom EU så är det välkommet. Eftersom en minskad användning av permanenta uppehållstillstånd skulle försvaga rätten till familjeåterförening bör den som beviljats uppehållstillstånd ges rätt att återförenas i med sin make/maka och barn . Kortare väntetider med så kallade säkra länder Ett allvarligt hinder för snabb integration är de långa väntetiderna hos . Varje asylansökan ska granskas individuellt med bevarad rättssäkerhet, men bör snabbare behandla ansökningarna från länder som kan betecknas som säkra, från vilka nästan alla ansökningar avslås. Förslaget bör leda till färre uppenbart ogrundade ansökningar, kortare köer och sänkta kostnader för mottagandet. En höjd schablonersättning som ger mer till dem som tar emot flest Regeringen föreslår att ersättningen till kommunerna för mottagande av nyanlända höjs. Ersättningen, som är en schablon, ska ersätta kostnader som uppkommer för mottagande och praktisk hjälp i samband med bosättning, särskilda introduktionsinsatser inom skola, förskola och fritidshem, utbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning för den som har rätt att delta i sådan utbildning enligt skollagen, samhällsorientering, tolkning och andra insatser för att underlätta etablering i samhället. välkomnar att ersättningen höjs. Det gör det möjligt för kommunerna att på ett bättre sätt medverka i mottagandet av nyanlända. Vi anser därför att samtliga kommuner ska medverka i mottagandet av nyanlända. Däremot menar vi att regeringen gör ett misstag när ersättningen inte längre föreslås vara kopplad till prestation. De kommuner som tar emot flest nyanlända per capita bör ges en högre ersättning. Därför föreslår vi att schablonersättningen höjs till för personer . Schablonersättningen för personer som är eller äldre blir per person. De 30 kommuner med högst mottagande per capita ges därutöver en ersättning om per mottagen nyanländ. Därigenom stärks samtliga kommuners möjlighet att ge ett bra mottagande av nyanlända som vi säkerställer att de kommuner som har högst mottagande per capita kompenseras på ett särskilt sätt. Bekämpa bostadsbristen för asylsökande och nyanlända När antalet asylsökande och nyanlända ökar kraftigt uppstår en akut bostadsbrist. Bostadsbristen drabbar enskilda, både de som väljer eget boende och de som bor i anvisade boenden med låg standard. För att snabbt minska den akuta trångboddheten och kostnaderna krävs dels att ges rätt att själva äga boenden för asylsökande, dels att kommunernas planprocess kring tillfälliga bostäder förenklas. Det finns anledning att både införa en temporär förenklad planprocess för att möta det akuta behovet av tillfälliga bostäder och införa en långsiktigt förenklad planprocess som möjliggör för kommunerna att klara tillfälliga toppar exempelvis när det gäller lokaler för barnomsorg eller bostäder för nyanlända. har asylsökande samma rätt till dagersättning oavsett om de väljer att bo i boende eller ordnar eget boende (EBO). Trots namnet har EBO blivit inneboende, inte eget boende. Konsekvensen är trångboddhet, frekventa flyttar och socialt utanförskap.