mot · H3023043 · 2015-10-06 00:00:00 — För en ensamstående tvåbarnsförälder som får ett halvtidsjobb som vårdbiträde skulle detta kunna innebära ytterligare en tusenlapp i ökad inkomst . Också jobbstimulansen i etableringsersättningen bör förstärkas. Att anstränga sig för det första jobbet. De svenska systemen för ersättningar och bidrag ska uppmuntra till arbete. Socialtjänstlagen bör skärpas så att den tydligt slår fast att den som är arbetsför och oförhindrad att arbeta är skyldig att vara aktivt arbetssökande, anmäld som arbetssökande på den offentliga arbetsförmedlingen och även i övrigt stå till arbetsmarknadens förfogande. Möjligheten att införa en utbildningsplikt för personer som kommer till senare i livet och som inte har uppnått grundskolekompetens bör utredas. visade Arbetsförmedlingens statistik att totalt av dem som ingår i etableringsreformen har en utbildning kortare än . Fler vägar till det första jobbet. Många arbetsgivare känner osäkerhet inför att anställa personer utan erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden, eller personer som varit borta från arbetsmarknaden . För att öka möjligheten att lära sig jobbet på jobbet och minska företagens osäkerhet bör yrkesintroduktionsanställningar som kombinerar arbete, utbildning och handledning införas för nyanlända och långtidsarbetslösa. En ny tidsbegränsad anställningsform, förstajobbetanställningen, bör också införas i lagen om anställningsskydd, LAS. Anställningen bör vara tidsbegränsad och innehålla vissa utbildningsinslag där arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om vad utbildningsinnehållet ska bestå av. Arbetsförmedlingen och Komvux får i uppdrag att ansvara för stödstrukturer av utbildningsinnehållet. Kollektivavtal krävs inte för de arbetsgivare som väljer att anställa medarbetare genom förstajobbetanställning. Också så kallade matchningsanställningar för långtidsarbetslösa bör införas, som hjälper arbetssökande och arbetsgivare att matcha behov och kompetens till en låg risk och med ett väl utbyggt stöd. För att ytterligare öka incitamenten för arbetsgivare att våga ta steget och anställa unga med kort utbildning bör en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för de allra yngsta införas. Satsningen fokuseras till ungdomar , för att träffa de unga som står längst ifrån arbetsmarknaden och som skulle ha låg sannolikhet att hitta arbete annars. Att fler jobb växer fram som passar grupper med begränsad utbildning och erfarenhet har varit en viktig och central del av alliansreformer som införandet av RUT-avdrag och sänkt restaurangmoms. Att som regeringen gör sänka taket i RUT-avdraget riskerar att stänga dörren till arbetsmarknaden för människor som har begränsad utbildning och svag anknytning till arbetsmarknaden. Det är fel väg att gå. För att minska svartarbete och öka efterfrågan på vita hushållsnära tjänster ytterligare bör istället RUT-avdraget breddas till att också innefatta flyttjänster. Svensk konkurrenskraft har varit i internationell toppklass. relativa försprång minskar dock i takt med att andra länder utvecklas allt snabbare. avtar skillnaden i konkurrenskraft mellan olika regioner. De länder som är framgångsrika är de som genomfört ekonomiska och politiska reformer och åtgärdat sina problemområden, oavsett geografisk lokalisering. Bedömare pekar bland annat ut bristande flexibilitet på arbetsmarknaden och problem i utbildningssystemet som problemområden för svensk konkurrenskraft. Företagare listar tillgång på kompetens och regelkrångel som de största hindren för tillväxt efter konkurrens från andra företag. För att upprätta goda villkor för jobb, löner och tillväxt behöver alltså göra ytterligare ansträngningar inom flera områden. I budgetmotionen föreslår reformer för ökad konkurrenskraft. Mer kunskap i skolan. En bra skola med höga kunskapsresultat har varit ryggraden i den svenska tillväxten, och sammanhållningen, . För att rusta alla svenskar för en omvärld med allt fler utmaningar, och möjligheter, måste skolan hålla hög kvalitet och ge alla barn samma chans. Därför föreslår reformer för stärkt kunskapsfokus från förskola till gymnasium och bättre karriärvägar för alla lärare. Vi vill bland annat bygga ut karriärlärartjänsterna, öka antalet matematiktimmar i skolan, införa tioårig grundskola och erbjuda allmän förskola . Det ska vara enkelt att starta företag i . Kravet på aktiekapital bör halveras och rätten till tjänstledighet för att starta företag bör förlängas till . föreslår också riktade satsningar på företagsrådgivning till utrikes födda. Det ska också vara enkelt att driva företag. Tiden som företag måste lägga på administration bör minska. En regel om att företag bara ska lämna samma information en gång till myndigheterna – ”en dörr in” – bör införas. Myndigheter och kommuner bör också vara skyldiga att sätta tydliga tidsgränser för handläggningstider. Mikroföretag bör undantas från onödig administration. Nya straffbestämmelser bör också införas för systematiska fakturabedrägerier. Bättre kompetens- och kapitalförsörjning. Bristande kompetensförsörjning beskrivs av många företagare som ett avgörande problem för deras verksamhet. För att öka företagens möjligheter att hitta kompetens gör utbildningssatsningar både i skolan, på komvux och yrkesvux. Men också möjligheten till omställning och ett längre arbetsliv bör öka. Villkoren för att finansiera högre utbildning senare i livet bör förbättras genom höjt fribelopp, höjd åldersgräns för studiemedel, möjlighet till fler extra studieveckor efter och bättre möjligheter till tilläggslån för föräldrar. Drivkrafterna för erfarna medarbetare att jobba längre bör också stärkas genom att det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre införs redan istället för dagens . Att som regeringen höja socialavgifterna för äldre verkar i motsatt riktning och minskar drivkrafterna för att anställa. Det är fel politik när vi behöver fler äldre som jobbar och bidrar till svenska företags kompetensförsörjning. Också möjligheterna att snabbt och enkelt kunna anställa personal från länder utanför EU bör förbättras genom att ett mål på maximalt införs för handläggningstider vid arbetskraftsinvandring. För att underlätta för små företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill också göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. En annan viktig fråga för att starta företag och få dem att växa är tillgången på kapital. vill ta initiativ till att pröva offentlig-privata fondlösningar för det offentliga riskkapitalet, som kombinerar offentligt och privat riskkapital med ambitionen att öka det privata engagemanget och vitalisera marknaden inom tidigt riskkapital. Infrastruktursatsningar på tåg och järnväg. En väl fungerande transportinfrastruktur är central för alla som tar sig till jobbet, skolan, träningen eller biobesöket. En effektiv, hållbar och pålitlig infrastruktur är också avgörande för att kunna producera och sälja varor på ett konkurrensmässigt sätt. För att åstadkomma bättre, billigare och mer miljövänliga transporter i vägnätet bör tyngre och längre lastbilar upp till få möjlighet att köra på våra vägar. bör resurserna till järnvägsunderhåll förstärkas så att människor och företag ska känna sig trygga med att använda tåget. Att regeringen begravt frågan om tyngre lastbilar i ytterligare en utredning är dåligt för svensk konkurrenskraft. En god energiförsörjning. En viktig fråga för svensk konkurrenskraft är att säkra industrins energiförsörjning. En trygg försörjning av bas- och reglerkraft förutsätter kärnkraften som baskraft och vattenkraften som både bas- och reglerkraft. Att regeringen höjer effektskatten kommer få negativa effekter för svensk energiförsörjning, redan har flera kärnkraftverk aviserat om stängning. För att säkerställa en trygg försörjning av kärnkraft vill att effektskatten sänks och att dess utformning ses över. En livskraftig jordbrukssektor. Ett av världens tuffaste djurskydd, mycket låg antibiotikaanvändning och regler som ställer höga krav på miljö- och klimatpåverkan är några av anledningarna till att svensk jordbruksproduktion håller hög kvalitet men är dyrare än i många andra länder. utsätts jordbruket för stora tillfälliga påfrestningar till följd av låga världspriser på bland annat mjölk. Det är därför avgörande att inte försvåra för livsmedelsföretagarna, vilket nu sker genom höjd bensin- och dieselskatt och aviseringar om en framtida lastbilsskatt. För att jordbruket ska klara den pågående krisen vill temporärt sänka dieselskatten inom jord- och skogsbruket. Utformningen av beteskravet bör ses över för att uppnå mer flexibilitet och ökade möjligheter att stärka produktionen, som starka djurskydd fortsatt värnas. En politik som främjar tillväxten av nya jobb bygger på att har god ordning i de offentliga finanserna. En stark gemensam ekonomi är en av viktigaste konkurrensfördelar och skapar trygghet för företag att investera och hushåll att konsumera. Stabila statsfinanser är därför en förutsättning för varje program för ökad sysselsättning. föreslår därför följande åtgärder för att säkra hållbara offentliga finanser: Offentliga finanser tillbaka till överskott. Tack vare det finanspolitiska ramverket hade överskott i de offentliga finanserna när vi gick in i finanskrisen, och kunde bedriva en aktiv finanspolitik för att upprätthålla efterfrågan och sysselsättningen under krisåren. Svensk ekonomi behöver nu föras tillbaka till balans och överskott. De underskott som är en naturlig följd av en aktiv finanspolitik kan annars bita sig fast och undergräva den styrka som behövs för att stå emot nästa kris. Kontroll på de offentliga transfereringssystemen. De offentliga finanserna har präglats av ökade utgifter i flera av de större transfereringssystemen, som sjukförsäkringssystemet och på migrationsområdet. rör det sig om ökade kostnader på enligt . Stora oplanerade utgiftsökningar i transfereringssystemen måste hejdas. Annars riskerar de att tränga undan satsningar för att stärka välfärden eller försvåra möjligheterna att bygga upp säkerhetsmarginaler inför nästa kris. Tabell över föreslagna reformer I detta avsnitt beskrivs reformer, finansiering och budgetförstärkningar i förhållande till budgetpropositionen 2016. reformer 2016 till 2019, miljarder kronor Politik för fler i arbete Rusta med kunskaper för det första jobbet: Yrkesvux och komvux Det ska löna sig att ta det första jobbet: Förstajobbetavdraget Anstränga sig för första jobbet: Jobbstimulans försörjningsstöd Bredare vägar till det första jobbet Nedsatt arbetsavgift för de yngsta Matchningsanställningar och lärlingsjobb m.m. Breddat RUT-avdrag (flytt-tjänster) Bättre omställning och längre arbetsliv Förstärkt jobbskatteavdrag från 64 år Bättre villkor för utbildning och omställning mitt i livet Stärkt integrations- och migrationspolitik Införande av tillfälliga uppehållstillstånd Förlängd etableringsplan och jobbstimulans Validering och företagsrådgivning för utrikes födda Kommunersättning asylsökande barns skolgång Mer kunskap i skolan Allmän förskola från och minskade barngrupper m.m. Kunskap i mellan- och högstadiet (matematik, sommarskola, m.m.) Bättre villkor för företagande i hela landet Ökat järnvägsunderhåll och väginvesteringar för tyngre lastbilar Trygg energiförsörjning – sänkt effektskatt på kärnkraft Enklare regler för företagande Tonnageskatt för sjöfarten och sänkt dieselskatt för lantbrukare Trygg välfärd och bättre sammanhållning Tryggare vård (kompetensförsörjning, tillsyn m.m.) Rehabilitering och stärkta kontroller sjukfrånvaro 1000 nya poliser och insatser mot terrorism Skydda miljö, klimat och vår omvärld Supermiljöbilspremie, laddinfrastruktur m.m. Minskade flyktingavräkningar t.f.a. Nej till regeringens politik Nej till minskat RUT- och ROT-avdrag Nej till höjd bensin- och dieselskatt Nej till höjda kostnader för att anställa äldre Nej till höjd inkomstskatt för 1,2 miljoner löntagare Nej till höjda kostnader för Nej till sänkt avdragsrätt för gåvor Nej till höjd biomoms m.m. * Förslag som helt eller delvis återfinns i budgetpropositionen finansiering och budgetförstärkningar till 2019, miljarder kronor Finansiering av förslag som helt/delvis återfinns i BP16 (med *) Nej till regeringens utgiftsökningar Nej till byggsubventioner m.m. Nej till regeringens arbetsmarknadspolitik Nej till höjda bidrag Nej till lokala klimatsatsningar och klimatbistånd Nej till ökade myndighetsanslag Nej till beräkningsteknisk överföring till hushållen Omprioritering integration och jobb Omprioritering sjukvård och omsorg Slopad gruppregistrering av moms Flyktingavräkning och besparingar migration och integration Stärkta drivkrafter till arbete i arbetslöshetsförsäkringen Stärkta drivkrafter till arbete i sjukförsäkringen Omprioritering bidrag till sjukskrivningsprocessen Nedsatt rikthyra för myndigheter i TOTAL FINANSIERING OCH BUDGETFÖRSTÄRKNINGAR Netto satsningar och budgetförstärkningar Utöver regeringens förslag i budgetpropositionen accepterar ett antal förslag från vårpropositionen 2015. De större förslagen sammanfattas i figur 12. Större satsningar i vårpropositionen som accepterar, miljarder kronor Större satsningar i VÅP 15 som accepterar Höjt bostadstillägg för pensionärer Obligatorisk läxhjälp och skapande skola i förskolan politik bidrar till högre sysselsättning Inriktningen för finanspolitik är att genomföra reformer för att varaktigt öka sysselsättningen och pressa ned utanförskapet. Nedan beskrivs sysselsättningseffekterna av större reformer i relation till regeringens presenterade politik. En politik för högre sysselsättning måste stimulera utbudet av arbetskraft. Det finns inte en fast mängd arbetstillfällen i ekonomin, utan den beror på lång sikt på hur många människor som vill och kan arbeta och på hur väl arbetsmarknaden fungerar. Enligt anpassar sig sysselsättningen nästan exakt proportionellt efter arbetskraften, dvs. om arbetskraften ökar med en procent, ökar sysselsättningen med en procent. större utbudsstimulerande reformer är följande: Förstajobbetavdraget minskar trösklarna till arbetsmarknaden, eller marginaleffekterna, för dem som har låga inkomster. Erfarenheterna av skattelättnader riktade mot dem med låga inkomster är positiva och kan på goda grunder förväntas öka arbetskraftsutbudet och sysselsättningen. Liknande skattelättnader finns exempelvis i , , , , , och . Ett förhöjt jobbskatteavdrag för äldre ökar drivkrafterna för äldre att arbeta, vilket är centralt med en åldrande befolkning. När alliansregeringen införde åtgärden bedömdes den leda till 6 000 fler sysselsatta. vill vi bredda reformen till att också omfatta personer som har fyllt vid beskattningsårets ingång. har fortfarande en av världens högsta marginalskatter. säger därför nej till regeringens förslag att minska uppräkningen av gränsen för statlig inkomstskatt och trappa av jobbskatteavdraget för inkomster . För att säkra att de sociala ersättningssystemen förblir system som ger tillfälliga ersättningar då människor t.ex. drabbas av arbetslöshet bör de präglas av en tydlig arbetslinje. Det innebär att det i systemen ska finnas tydliga drivkrafter och stöd att återvända till arbete. Därför säger nej till regeringens förändringar av sjukförsäkringen och står för en stramare arbetslöshetsförsäkring i förhållande till regeringen. föreslår också åtgärder för att öka efterfrågan på arbetskraft genom att bland annat sänka anställningskostnaderna för grupper som står längre ifrån arbetsmarknaden och stimulera efterfrågan på hushållsnära tjänster som också är viktiga för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. större efterfrågestimulerande reformer är följande: En fokuserad sänkning av arbetsgivaravgiften för de allra yngsta underlättar ungdomars inträde på arbetsmarknaden. RUT-avdraget breddas till att också omfatta flyttjänster. Åtgärden bedöms öka sysselsättningen i en bransch som är viktig för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Genom åtgärden blir tjänsterna billigare att köpa, vilket bedöms leda till ökad efterfrågan och därmed nya arbetstillfällen. Att tjänsterna blir billigare förväntas även medföra att svarta arbetstillfällen omvandlas till vita, vilket leder till att de som arbetar i branscherna får en ny trygghet genom bl.a. rätt till sociala förmåner. Åtgärden bedöms också bidra till att öka arbetsutbudet bland dem som köper tjänsterna. En avgörande fråga för svensk tillväxt och välfärd är att vi uppmuntrar människor att arbeta längre upp i åldrarna. säger därför nej till regeringens förslag om att höja socialavgiften (den särskilda löneskatten) för äldre. En uppskattning av den samlade effekten av politik sammanfattas i figur 13. Beräkningarna utgår från regeringens egna expertmyndigheter och , , SCB:s mikrosimuleringsmodell FASIT samt egna beräkningar. Uppskattningar av förväntade sysselsättningseffekter är viktiga då de ger en bild av effekterna av olika politiska förslag och möjliggör att väga olika alternativ mot varandra. Jämfört med regeringens politik bedöms förslag öka antalet årsarbetskrafter med mer än 37 000 och antalet sysselsatta med mer än 30 000. Effekter av politik på lång sikt SCB, egna beräkningar Förhöjt jobbskatteavdrag för äldre Nej till sänkt uppräkning av skiktgräns Nej till avtrappat jobbskatteavdrag Sänkt socialavgift för de yngsta KI juniprognos 2015, egna beräkningar Nej till höjd socialavgift för äldre Årsarbetskraft: Antal arbetade timmar omräknat till årsarbetskrafter. En årsarbetskraft motsvarar . Källa: (Konjunkturläget ), (Svensk finanspolitik 2015), SCB, (dnr 2015:1501 och 2015:1502) samt egna beräkningar När fler arbetar och färre försörjs genom sociala ersättningar minskar inkomstskillnaderna i samhället. I figur 2 redovisas de beräkningsbara effekterna på den justerade disponibla inkomsten av de förslag som presenteras i denna budgetmotion: Förstajobbetavdraget som riktas mot låga inkomster. Förstärkt jobbskatteavdrag införs från det året personen fyller istället för 65. Sänkt pensionärsskatt genom höjt grundavdrag. Jämställdhetsbonusen höjs från maximalt till per hushåll. A-kassan sänks till dag 1–300 och till därefter. En ny karensdag införs dag 15, när individen går från sjuklön till sjukpenning. Sjuk- och aktivitetsersättningen minskar från av den försäkrade personens antagandeinkomst. Jobbstimulans i försörjningsstödet ökar från . För att visa de samlade effekterna av politik så att denna kan jämföras på ett rättvisande sätt med regeringens fördelningseffekter, inkluderas också de beräkningsbara förslag som accepterar i regeringens vårproposition 2015: Höjt bostadstillägg för pensionärer (). förslag ökar de disponibla inkomsterna i alla inkomstgrupper och stärker därmed de svenska hushållens ekonomi. De positiva effekterna på hushållens ekonomi är betydliga jämfört med regeringens förslag – regeringen försämrar ekonomin hos sex av tio individer och i genomsnitt minskar disponibelinkomsterna för kvinnor och för män. Genomsnittlig förändrad individuell disponibel inkomst för olika inkomstgrupper till följd av förslagen i budgetmotionen NB: Med BTP avses höjt bostadstillägg för pensionärer Källa: dnr 2016:1689, 2015:1590, 2015:1589 Den samlade analysen som gjorts avser ett direkt (statiskt) perspektiv, och fångar därmed bara upp effekterna på kort sikt av politik. På lång sikt är sannolikt effekterna på disponibelinkomsterna högre. Förstajobbetavdraget gör att fler kommer in på arbetsmarknaden och därmed kan öka sin inkomst. Det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre gör att människor jobbar längre upp i åldrarna och därmed får mer lön och därefter högre pension att röra sig med, vilket också påverkar den disponibla inkomsten i positiv riktning. En politik för fler i arbete mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare. Att skapa ett stort utrymme för individuellt självbestämmande och ett gemensamt ansvarstagande för trygghet åt alla är vår utgångspunkt. För att åstadkomma detta krävs en politik som sätter jobben främst. Vår politik syftar till att ta tillvara varje människas förmåga att växa av egen kraft. Vi vill att människor ska få ett arbete, en lön, arbetskamrater och en chans att forma sina egna liv. Eget arbete ger gemenskap och skapar en känsla av att vara behövd, som det ger självständighet genom egen inkomst. Att människor arbetar lägger också grunden för hela samhällsekonomin. Fler i arbete innebär en ökad efterfrågan i ekonomin och därmed fler arbetsuppgifter att utföra, men också ökade resurser till vår gemensamt finansierade välfärd genom att skattebasen växer. Utmaningar på svensk arbetsmarknad Alliansens reformer i regeringsställning bidrog till att över 300 000 fler människor kom i arbete och att en betydande del av det breda utanförskapet som präglat svensk arbetsmarknad kunde brytas. Människor som varit inne på arbetsmarknaden hade tryckts ut ur arbetskraften då bidragssystemen gjort att arbete lönade sig för dåligt, som förtidspensioneringarna ökade kraftigt första år. har detta breda utanförskap minskat som en effekt av alliansregeringens politik. Färre människor förtidspensioneras och fler får behålla mer när de jobbar. Det har varit en framgångsrik ekonomisk politik och välfärdspolitik och andelen som försörjs av bidrag har minskat med ungefär en fjärdedel. I takt med att bidragsberoendet minskat i de grupper som står relativt nära arbetsmarknaden ser vi dock hur utanförskapet förändras. Det blir smalare och djupare. Risken att grupper som står nära arbetsmarknaden återigen pressas ut i utanförskap kvarstår visserligen, och förstärks av att regeringen nu gör det mindre lönsamt att arbeta. Men den största utmaningen på svensk arbetsmarknad är att bryta det nya och växande utanförskap som drabbar dem som står längre ifrån arbetsmarknaden. Det nya utanförskap vi ser i kan beskrivas med att många människor aldrig får sitt första jobb och överhuvudtaget inte kommer in på arbetsmarknaden. Delvis på grund av de trösklar som finns i form av höga skatter på arbete, men också för att många saknar de kunskaper och erfarenheter som krävs på den svenska arbetsmarknaden. Det är unga och utrikes födda som drabbas allra hårdast. Den svenska arbetsmarknaden har präglats av trösklar i form av hög skatt på arbete som gjort det mindre lönsamt och attraktivt att arbeta. växer ytterligare trösklar fram, i form av att kunskapskraven på arbetskraften ökar. Antalet jobb som kan utföras med endast grundskoleutbildning minskar som kraven på att förvärvsarbetande ska kunna byta arbetsplats, yrke eller bransch ökar. Nya jobb i främst tjänstesektorn som kräver mer begränsad utbildning växer visserligen till, men inte i lika stor utsträckning som andra arbeten med liknande kompetenskrav försvinner. SCB:s prognos visar att efterfrågan på arbetskraft med förgymnasial utbildning sjunker med . Unga som inte får med sig tillräckliga kunskaper från gymnasiet har därför svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden, och riskerar att få det än svårare . Bland de unga som varken arbetar eller studerar har minst en tredjedel inte gått klart gymnasiet. Arbetslösheten för unga utan gymnasieutbildning är mer än dubbelt så hög som för ungdomar som har klarat gymnasiet. Gruppen drabbades hårdare under finanskrisen och har inte återhämtat sig . Arbetslöshet utifrån utbildningsbakgrund, 20–. När kunskapskraven på arbetsmarknaden ökar, och jobb med lägre utbildningskrav blir färre, drabbas också utrikes födda som har liten erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden och ofta har begränsad utbildning. Inom gruppen nyanlända som befann sig i etableringsfasen 2014 hade hälften högst förgymnasial utbildning. Trots en ambitiös integrationspolitik jämfört med många andra länder är sysselsättningsgapet mellan utrikes och inrikes födda i bland de högsta i . Visserligen kan variationen delvis förklaras av sammansättningen i gruppen utrikes födda, men det ändrar inte slutsatsen att kvaliteten och effektiviteten i integrationsarbetet måste förbättras. Arbetslöshet för utrikes och inrikes födda, 15–.