mot · H302351 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en utveckling av och Vänersjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka om det går att producera mer el vid kraftstationen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en delegation för klimatanpassningsinsatser avseende skredrisker i älv-dalen och tillkännager detta för regeringen. Sjöfarten är ett miljövänligt sätt att transportera varor och därför viktig att utveckla för att minska utsläppen från vägtrafiken. Sjöfarten är också samhällsekonomiskt lönsam, då den minskar slitaget på vägar och därmed minskar behovet av nyinvesteringar för att klara tunga transporter. Därför har Vänersjöfarten stor miljöpolitisk betydelse. Vänersjöfarten är också viktig ur regionalpolitisk synpunkt. Den är en betydande näring tillsammans med hamnarna runt . Det transporteras omfattande volymer gods till och från företag kring sjön. Den har också stor betydelse för alla företag som är beroende av väl fungerande transporter i regionen och är därför en viktig transportled. Många av de industrier som är lokaliserade runt finns där just tack vare möjligheten att införa råvaror och leverera produkter med sjöfart. Utan Vänersjöfarten hade och har sannolikt industrier av detta slag inte samma konkurrenskraft. Vänersjöfartens totala godsvolym har dock långsamt sjunkit som de totala godsvolymerna till och från ökar. Det finns stor kapacitet i vattenleden och i hamnarna runt att utnyttja, och kostnaderna för ytterligare ett fartyg i trafik är mycket låga. Den så kallade Väneröverenskommelsen ger en god grund för fortsatt utveckling av Vänersjöfarten. måste staten och andra intressenter gå vidare med att utveckla Vänersjöfarten, slussarna och hamnarna vid för att öka godsvolymerna, inte minst för miljöns skull. Klimat- och sårbarhetsutredningen konstaterade att , dess tillflöden och avrinningsområden är ett av mest utsatta områden. Vi har sett detta , bland annat då området kring drabbades av översvämningar med betydande kostnader som följd. Prognoser finns som säger att de pågående klimatförändringarna ger ökade flöden till och en höjning av vattennivån i havet. En höjning av nivån i havet gör att tappningen ur måste minskas som troligtvis flödena till ökar. Översvämningarna har blivit fler och kan ha att göra med att vi har ett annat klimat än då vattendomen togs fram . Vattendomen byggde på att det fanns en kraftig vårflod () och att vi hade en snötäckt, tjälad period . har vi även en höstflod, vilket inte alls fanns med i beräkningarna . Avregleringen av elmarknaden kan också ha fått till följd att elbolagen vill spara vatten till de tider kölden blir hårdare och elpriset stiger. Vi har även en sjöfart på året runt som gör att man vill hålla en hög vattennivå året runt. Det finns ett samhällsintresse i att hålla en hög nivå i så att vi tar tillvara vattenkraften på bästa sätt som vi kan gynna sjöfarten på . Dessa intressen tillsammans med de klimatförändringar som kan tänkas komma gör att vi anser att man behöver undersöka och förtydliga de samhällsekonomiska och miljömässiga effekterna av de klimat- och väderförändringar som är att vänta. Riskerna med stigande vattennivåer i och dess effekter sett ur ett medborgerligt och samhällsekonomiskt perspektiv ses över. Större vattenflöden har inneburit att det släpps förbi vatten som inte går igenom , vilket innebär att det finns möjlighet att ta ut mer elproduktion på ett klimatsmart sätt. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram förslag på hur genomförandet av klimatanpassningsinsatser som minskar skredrisker i kan samordnas. SGI:s förslag är att inrätta en delegation. Utredningen har genomförts i samverkan med en lång rad aktörer. samrådsmöten har hållits med 22 myndigheter och organisationer. är det att staten går vidare med utredningsförslagen.