mot · H3023274 · 2015-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2015/16:40 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i sina kommande budgetförslag ska skjuta till medel till försvarsbudgeten för att kompensera för den ekonomiska påfrestning som Försvarsmakten utsätts för i och med insatsen i och eventuellt materiellt stöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att en långsiktig konstitutionell lösning tas fram som ger de kristna på och i de kurdiska delarna av autonomi, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att även kristna självförsvarsgrupper inkluderas i koalitionens stödinsatser, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda behov av och möjligheter till materiellt stöd och tillkännager detta för regeringen. I en situation där inte har ett existensförsvar att tala om, som det säkerhetspolitiska läget i ser fortsatt osäkert ut, anser vi det inte lämpligt att ytterligare belasta försvarsbudgeten. anser därför att regeringen redan nu skall tillskjuta ökade resurser till försvaret genom lån och sedan justera detta i kommande vårbudget. Vi vill generellt se kraftigt ökade resurser till försvaret men vi anser att regeringen åtminstone skall tillskjuta additionella medel i syfte att kompensera för de ekonomiska påfrestningarna som det innebär för Försvarsmakten att genomföra insatsen . Humanitärt stöd och säkerhetszon Terrorgruppen härjningar har orsakat ett närmast ofattbart lidande för det irakiska folket i allmänhet och dess etniska och religiösa minoriteter i synnerhet. intog näst största stad 2014 kunde vi läsa i världspressen om hemska övergrepp på de uppskattat 35 000 kristna invånarna, av vilka i stort sett alla tvingades lämna staden. kontrolleras staden fortfarande av IS, och även om vissa framsteg gjorts så styr nu terrororganisationen 25–av landets territorier. Från att ha funnits ca 1,2 miljoner kristna bara i , har många tvingats fly och antalet uppskattas ha sjunkit så lågt som 180 000. Besläktad med de kristnas är situationen för övriga minoriteter, exempelvis yazidier, mandéer, turkmener, judar, romer och shabaker, vilka dessutom är betydligt färre till antalet. tvingades tusentals yazidier att fly upp i där de riskerade att svälta ihjäl i brist på mat och vatten. IS lyckades också ta sitt barbariska terrorvälde till en ny nivå genom att institutionalisera sexuellt slaveri bland dess soldater, under premissen att våldtäkterna skulle föra icke-muslimer närmare gud. expert på minoritetsfrågor betecknar utvecklingen för området som förödande och oåterkallelig. I kölvattnet av den irakiska militärens offensiv har det även rapporterats om grova övergrepp begångna mot den sunnitiska befolkningen. Kriget har skapat en, på vissa platser, mycket allvarlig humanitär situation och är 8,6 miljoner människor i behov av humanitärt stöd som Unochas sammanställning visar att hjälporganisationer sammanlagt efterfrågar för att hantera situationen. Mot denna bakgrund är det närmast ofattbart att regeringen fortsätter driva sin hopplöst ineffektiva invandringspolitik, tack vare vilken man tvingas skära 8,2 miljarder, en summa som skulle kunna täcka hela den humanitära insatsen. Regeringen har även aviserat att avräkningarna kan komma att öka kraftigt; detta är en felprioritering av historiska mått. anser att regeringen bör använda begränsade resurser där de gör mest nytta och kraftigt öka stödet till humanitära insatser i krisens närområde. är en i många avseenden problematisk statsbildning. Landets gränser speglar inte någon naturlig avgränsning av ett visst eller vissa folk utan är snarare en godtycklig indelning gjord av europeiska kolonialmakter. Eftersom är ett lapptäcke av folkgrupper som visar uppenbara svårigheter att samexistera fredligt behöver landet en konstitutionell lösning som tar hänsyn till dess minoriteters legitima krav på utökat oberoende. anser att ett utökat självstyre för landets minoriteter är en viktig pusselbit i landets politiska stabilisering. Nineveslätten i norra var en del av det historiska assyriska kungariket och har befolkats av i huvudsak assyrier/syrianer/kaldéer. Även kurderna har haft ett stort mått av självstyre och har visat prov på demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter, även om vissa inbördes våldsamheter mellan kurdiska grupper rapporterats . anser därför att regeringen bör använda sitt inflytande och komplettera den militära insatsen med en politisk process för att påverka den irakiska regeringen i riktning mot utökat självstyre för de kristna på och de kurdiska delarna av . Vi anser detta vara enda lösningen för att få till en långsiktigt stabil och trygg situation i . Stöd till kristna och yazidiska självförsvarsgrupper intog stora delar av Nineveslätten i norra flydde de kurdiska styrkorna och den irakiska armen, vilket fick katastrofala följder för lokalbefolkningen som huvudsakligen består av kristna och yazidier. Eftersom politiken i är starkt etniskt betonad är det varken rättvist eller ändamålsenligt att en grupp ska behöva luta sig mot en annan för dess militära försvar. Därför behöver koalitionen även stödja bygget av kristna, och i den takt sådana bildas, yazidiska självförsvarsgrupper, detta framförallt på eftersom den till stor del kontrolleras av IS och ligger mellan IS huvudstad och irakiska . Kristna och yazidier är bland de numerärt minsta och svagaste minoriteterna i landet, och deras möjlighet till självförsvar är en förutsättning för skapandet av den autonoma provins som utlovat. Utbildningsinsatsen är i sig viktig, men inte tillräcklig för att på ett ändamålsenligt sätt kunna stödja de kurdiska, irakiska och ev. de kristna och yazidiska styrkorna. Därför vill vi bredda insatsen genom att regeringen utreder behov av och möjligheter till materiellt stöd. Vi avser inte krigsmateriel för strid utan annat specialiserat, materiellt stöd. Sådant stöd skulle kunna handla om kommunikations- och sjukvårdsutrustning, mobila internetanslutningar och datorer och små, förarlösa övervakningsplan liknande dem som använts i insatsen i .