ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021940 · 2015-10-06 00:00:00 — Nationell samordnare för integrationsfrågor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av en nationell samordnare för integrationsfrågor och tillkännager detta för regeringen. När den nya regeringen tillträdde avskaffades Integrationsdepartementet. Avsikten var att integrationstanken skulle vara en naturlig del i det politiska arbetet och att den skulle genomsyra alla departement. Det är en god tanke, men det saknas en samordnande länk. Länken som vi tycker saknas är en nationell samordning av integrationsarbetet. Vi tror att det finns behov av en nationell integrationssamordnare. Det vore angeläget att översyn av behovet att detta görs, för att kartlägga, göra djupanalyser och sammanställa det integrationsarbete som gjorts i landets kommuner, civilsamhälle och myndigheter. Genom en nationell samordnare kan integrationsfrågorna synliggöras på ett samlat sätt och det skulle underlätta för regeringsdepartementen att effektivare jobba med frågorna. Det som bör ses över är inte bara åtgärder som får människor i arbete utan också alla åtgärder som skapar en känsla av samhörighet och tillhörighet till det samhälle vi alla lever i. En översyn skulle ge möjligheter att sprida de goda exempel som finns runt om i landet när det gäller integration.
mot · H3021942 · 2015-10-06 00:00:00 — Digitala samhället tillgängligt för fler ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det digitala samhället måste nå ut till fler äldre människor och tillkännager detta för regeringen. Det digitala samhället innebär många fördelar för både individen, företagen och samhället i stort. Som land mår bra vi av att ha ett högt tekniskt kunnande i befolkningen. Därtill kan företag på landsbygden i det digitala samhället växa och nå ut till fler, vilket blir allt viktigare som motkraft till den växande urbaniseringen. Det är viktigt att så många platser som möjligt har tillgång till bra Internet. Men det finns också en baksida med ett samhälle där allt fler funktioner och samhällsservice digitaliseras. I beräknas cirka 1 miljon människor inte ha tillgång till Internet, ungefär var tionde svensk alltså. Som inte betalar räkningar på datorn, förnyar recept, bokar resor eller läser nyheterna i mobilen. Många av dessa är äldre. Det är nästan så att det förutsätts att vi alla är uppkopplade , vi själva gör det, företag och myndigheter likaså. På så gott som varje TV-program får vi veta att om man vill veta mer så ska man gå in på en webbsida. Det finns därför en uppenbar risk att särskilt äldre människor hamnar utanför i flera avseenden. Förvisso finns det människor som inte vill bli en del av det digitala samhället. Men det finns desto fler som inte har haft möjlighet att ens bli en del. I hur många kommuner i erbjuds t ex äldre att lära sig fördelarna med Internet och läsplattor? På hur många boenden för äldre finns tillgång till dator eller läsplatta, eller för den delen ett trådlöst närverk? Likväl som att staten ger finansiella bidrag till delar av landet för att bygga ut bredband bör staten då kunna erbjuda stimulansbidrag till de kommuner, läroanstalter eller organisationer som vill arbeta med att få fler medborgare att ta del av det digitala samhället. Om målet är att ska vara bäst i världen vad gäller digitaliseringens möjligheter så kan man inte bara fokusera på tillgång till bredband i hela landet. Tillgång till möjligheter att lära sig använda Internet, läsplatta, smart mobil och dator bör vara minst lika viktigt. Därför bör regeringen se över/utreda hur olika typer av verksamheter kan stimuleras för att lära ut fördelarna med ett digitalt samhälle.
mot · H3021943 · 2015-10-06 00:00:00 — Skärpta straff för de som begår brott mot äldre och andra utsatta grupper ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för brott mot särskilt utsatta personer och tillkännager detta för regeringen. Det får aldrig löna sig att begå brott. Vi har utdömt straff till kriminella utefter den allvarlighetsgrad som ett brott bedöms ha utgjort mot den enskilde och mot samhället. Således är det högre straff för grova våldsbrott än för snatteri. När det gäller mängdbrott såsom bostadsinbrott och stöld har dessa tyvärr inte prioriterats tydligt nog av rättsväsendet. En del förbättringar vad gäller mängdbrott gjordes under föregående mandatperiod, men ytterligare skärpningar behövs. En ytterligare dimension bör man ha i åtanke när det gäller brott mot person. Brott mot människor som redan från början är särskilt utsatta av fysisk svaghet, förvirring eller svårigheter att värja sig bör bestraffas hårdare än vad som är fallet . Enligt Brå så kan äldre personer ofta vara rädda för att utsättas för brott, trots att brottsstatistik visar att de löper en relativt liten risk att drabbas. Generellt sett är de äldre kvinnorna mer rädda att utsättas för brott än de äldre männen. Andra faktorer som påverkar rädslan är vilket bostadsområde man bor i och hur gammal inom äldrespannet som personen är. Vanliga brott som de äldre kan vara rädda för är att bli rånade och misshandlade utomhus och att få inbrott i den egna lägenheten. Men det finns också brott mot äldre som begås av vårdpersonal eller av närstående, exempelvis maken eller makan eller de egna barnen. Oavsett statistik är det mycket sorgligt och förargande att läsa och höra om människor med funktionsnedsättning och äldre personer som på ett utstuderat sätt utsätts för rån, stöld och fysiska angrepp. Brottslingar som utger sig för att vara allt från poliser till rörmokare och tar sig in i äldre människors hem för att sedan råna dem på pengar och tillhörigheter. har också antalet s k barnbarnsbedrägerier mot äldre. Vid sådana bedrägerier ringer bedragaren till den äldre och utger sig för att vara någon närstående, exempelvis ett barnbarn som behöver låna pengar. När sedan barnbarnets vän kommer för att hämta pengarna kan den äldre bli bestulen på olika sätt. Dessa kriminella ger sig alltså på människor som från början befinner sig i underläge. Ofta är det inte heller enstaka gånger detta görs utan man sätter i system att i en del av landet utge sig för att ha ett visst ärende och rånar sen äldre människor i deras hem. Dessa ligor upprepar sedan sina brott men förfinar dem i en annan del av landet. Detta är ett högst osmakligt förfarande. När brott sker mot människor som kan bedömas vara särskilt utsatta, som exempelvis handikappade personer eller äldre med rollator, bör rättsväsendet på ett tydligare sätt markera mot de kriminella. Dels bör dessa brott prioriteras av polisen och bör strängare straff utdömas. Det behövs därför en översyn av lagstiftningen och en skärpning av straffen för brott som sker mot särskilt utsatta människor.
mot · H3021944 · 2015-10-06 00:00:00 — Förbättrad framkomlighet för utryckningsfordon genom nationellt låssystem för vägbommar ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad framkomlighet för utryckningsfordon i områden som nyttjas av allmänheten genom ett nationellt låssystem för vägbommar och tillkännager detta för regeringen. Den svenska räddningstjänsten gör ett mycket viktigt arbete. Ofta handlar det om liv och död och ambulans, brandkår och polis har självfallet ett stort behov av att kunna komma nära patienten med sina fordon. Men det uppstår svårigheter i brådskande ärenden då t ex bostadsområden, campingplatser och affärscentra begränsar framkomligheten med vägbommar. Dessa låses med nycklar, taggs eller diverse kortsystem. Förvisso erbjuds ambulanssjukvården ofta en nyckel, tagg eller kort för åtkomst till ett område. Men då SOS Alarm använder sig av fri dirigering, vilket i praktiken innebär att närmaste ambulans eller annan inom räddningstjänsten som finns i närområdet åker till patienten för att nå dit så snabbt som möjligt, uppstår problem. Om närmaste fordon är hemmastationerad i en helt främmande ort än dit den blir kallad att rycka in för att den är fysiskt närmast , så har den ofta inte åtkomst till låssystemet på respektive bom. Då skulle samtliga räddningstjänstfordon i ett län behöva tillgång till samtliga nycklar, taggs eller kort för alla bostadsområden, campingplatser osv. i hela regionen – vilket i praktiken är en omöjlighet. Däremot har räddningstjänsten i sin utrustning en nationell universalnyckel kallad ”räddningstjänstnyckel” som passar i många bommar, men inte i alla. Dessutom tar räddningstjänsten inte emot nycklar och dylikt till andra låssystem utan hänvisar till att om inte en universalnyckel kan brukas så forceras bommen med fordon. Detta är dock ganska sällsynt men sker vid bränder, och ambulansfordonen är inte byggda för att forcera bommar. Alternativet för bostadsägare och andra ägare av mark är att man inte kan stänga av sitt område, vilket inte är en acceptabel lösning. I situationer som handlar om liv och död så måste dessa prioriteras. Det är därför rimligt att tillverkare av vägbommar samt de mark- och fastighetsägare som önskar eller innehar vägbommar bör stimuleras att införa ett låssystem där en nationell universell räddningstjänstnyckel ger åtkomst för samhällstjänstgörande ändamål, bland annat ambulanssjukvården. Det behövs incitament till ett nationellt låssystem för vägbommar så att ambulansers framkomlighet ökar. Vilket i slutändan dessutom borde leda till en förenkling av räddningstjänstens viktiga arbete och dessutom räddar det förhoppningsvis fler liv.
mot · H3021945 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av reglerna för folkbokföring och adressändring så att de blir mer rättssäkra och tillkännager detta för regeringen. flyttar vi runt både inrikes och till viss del även utrikes än för några decennier sedan. Unga människor har ofta bott på ett par olika adresser, en del flyttar utomlands ett tag och återvänder sen, och i storstäderna finns en omfattande andrahandsuthyrning. Mot denna bakgrund är det viktigt att folkbokföringsreglerna och dess tillämpning fungerar väl, men tyvärr är det inte alltid så . Dagens regelverk underlättar för personer att folkbokföra sig på en ny adress för att t ex slippa undan rättvisan, vilket de lyckas allt för ofta med då någon form av bekräftelse inte alltid kommer fram till den som egentligen bor där. Det är alltså möjligt att kriminella personer står skrivna hemma hos människor som är helt ovetande om detta. När en familj flyttar till en ny adress kan det förekomma att andra personer redan är skrivna på nya adressen. Problemet är att den nye ägaren eller hyresgästen sällan informeras om detta. påbörjar visserligen i en hel del fall en bo-utredning för att slå fast var tidigare hyresgäst bor , men sådana utredningar är ofta tidskrävande. Tack vare att man numera måste ange lägenhetsnummer så har förvisso folkbokföringen blivit bättre och mer rättssäker. Men likväl kan väldigt många stå skrivna på en och samma lägenhet. Problemen som kan uppstå vid folkbokföring och adressändring är inte bara ett besvär för de människor som verkligen bor där de är folkbokförda utan dagens regler medför även ett hinder för myndigheterna i sitt arbete. Dagens situation kan t o m leda till att polisen stormar en bostad i jakt på en kriminell och istället skrämmer upp en barnfamilj. Dessa exempel visar med all tydlighet att det är angeläget med en översyn av reglerna kring folkbokföring och adressändring så att misstag undviks och falska adressändringar uppdagas.
mot · H3021946 · 2015-10-06 00:00:00 — Metoder för att bevisa eftersupning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda metoder för att bevisa eftersupning och tillkännager detta för regeringen. För att undkomma misstanke om rattfylleri hävdar vissa bilförare att de druckit alltihop efter bilkörningen. Att skylla på ”eftersupning” har blivit en allt vanligare ursäkt. Detta medför ofta mycket extraarbete för polisen i sitt bevisarbete och i brist på bevis leder det alltför ofta till att åtal läggs ner eller till friande domar. har haft en lag mot eftersupning . Erfarenheterna därifrån är att lagen inte skapat några problem . Fordonsförarna vet vad som gäller och är det sällsynt att någon hävdar eftersupning i . Lagen är överhuvudtaget inte ifrågasatt. presenterade regeringens utredare sitt förslag (Ds2013:28). Utredningen framhöll att en lag mot eftersupning strider mot svensk rättspraxis eftersom det i inte är straffbart att dölja egen brottslighet. meddelade regeringen att man inte har för avsikt att lagstifta mot eftersupning utan följer utredarens rekommendation. Ett sådant ställningstagande är både olyckligt och det öppnar upp för att fler kommer att hävda eftersupning. På polisstationen i har det däremot blivit en vana att alltid ta två urintest på den som misstänks för rattfylleri eftersom man menar att urinprov visar vad som fanns i blodet . Enligt rättskemist påvisar promillehalten i urin, till skillnad mot ett blodprov, vad personen hade i blodet , och inte vad hon eller han har för tillfället. Dessa metoder borde därför utredas för att på så sätt undvika att vi får fler som hävdar eftersupning vid rattonykterhet och olyckor.
mot · H3021948 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kravet på aktiekapital bör halveras till , för att göra det lättare att starta nya företag, och tillkännager detta för regeringen. behöver fler entreprenörer som satsar på sina idéer för att skapa fler jobb och en bättre välfärd. Nyföretagandet är betydligt lägre i än i andra europeiska länder. behöver därför uppmuntra nystartande av företag. Nyföretagandet i är fortfarande alltför lågt – enligt Global Entrepreneurship Monitor (GEM) hamnar på 18:e plats av de EU-länder som ingår i dess mätningar. Det är ett ras med åtta placeringar från det föregående året efter en längre trend då sakta klättrat. är kravet på lägsta tillåtna aktiekapital i privata aktiebolag sänkt från till . Hos har (i genomsnitt) 2 594 nya aktiebolag registrerats sedan förändringen, vilket kan jämföras med 1 676 nya aktiebolag – en ökning . Sänkningen av kravet på eget aktiekapital är ett resultat av den utredning som genomfördes under ledning av med uppdraget att finna förenklingsmöjligheter i ABL. Det alltjämt upprätthållna men sänkta kravet på eget bundet kapital i aktiebolaget motiveras bland annat med att det utgör ett borgenärsskydd. Detta är ett argument som på olika grunder har kommit att ifrågasättas. Ett kapital om behöver inte vara tillräckligt högt för att fylla en borgenärsskyddande funktion. En borgenär ställer oaktat naturligen krav på de säkerheter som efter en marknadsmässig bedömning är nödvändiga. Det har från tid till annan gjorts invändningar att ett sänkt krav på aktiekapital skulle misskreditera aktiebolagets goda anseende och seriositet. Det har till och med hävdats att bolagsformen som sådan kan bidra till att bringa trygghet hos fordringsägare, ställt i jämförelse med andra svenska bolagsformer som inte kräver någon form av insatskapital. Att själva bolagsformen skulle svara mot en viss nivå av kreditvärdighet är en delvis felaktig utgångspunkt. Vi menar att det alltjämt upprätthållna kravet på bundet eget aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag medför större skada än gagn för svensk ekonomi. I själva verket riskerar inlåsningseffekter skapas när ett bolag ska expandera och bolagsmännen tvingats välja en bolagsform som egentligen inte är optimal, bara därför att man inte kunnat uppbringa tillräckligt med aktiekapital vid startögonblicket. God näringspolitik bygger i grunden på att trösklarna för att starta och driva företag sänks. Genom en näringspolitik som syftar till att ge fler möjligheten att starta aktiebolag bidrar vi till att säkra jobben och framtidens välfärdsutmaningar.
mot · H3021949 · 2015-10-06 00:00:00 — Kvotering av svenska börsbolagsstyrelser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för nationellt självbestämmande i frågan om kvotering av svenska börsbolagsstyrelser och tillkännager detta för regeringen. Subsidiaritetsprincipen anger att beslut ska fattas på den effektivaste nivån, så nära medborgarna som möjligt. Den bör vara vägledande för regeringen och leda regeringen till att verka för nationellt självbestämmande i fråga om kvotering av svenska börsbolagsstyrelser. har ett förslag om att av styrelseledamöterna i börsnoterade företag ska tillhöra det underrepresenterade könet . För statsägda företag ska målet nås . De företag som inte ännu uppfyller målet ska vid rekryteringen jämföra alla sökandes meriter med hjälp av klara, könsneutrala och tydliga kriterier. Om två kandidater bedöms som lika starka ska enligt förslaget den som tillhör det underrepresenterade könet få platsen. För de bolag som inte följer direktivet ska EU-länderna införa sanktioner. Förslaget berör cirka 5 000 börsnoterade företag inom EU. Det gäller inte små och medelstora företag som har färre än 250 anställda och en årlig omsättning på högst . Könsfördelningen representationsmässigt har i flera avseenden förbättrats avsevärt, fortfarande återstår dock behovet av en utjämning. Att forcera den positiva utvecklingen med politiska instrument som kvotering riskerar emellertid att reducera meriterna hos minoritetsgruppens representanter till deras kvoteringskriterier. förslag är inte anpassat till att aktieägarna i många EU-länder har stort inflytande över bolagsstyrningen. I utses styrelsen av ägarna på bolagsstämman. Styrelseuppdraget bygger på ett förtroende och är inte en anställning i arbetsrättslig mening. Ägarna har den yttersta makten i bolagen och kan när som helst avsätta styrelsen. förslag innebär i praktiken att styrelseledamöter utses utifrån ett arbetsrättsligt synsätt som inte går att kombinera med den svenska ordningen. Alliansen anser inte att det finns tillräckliga skäl att införa könskvotering på EU-nivå. Varje EU-land bör själv få bestämma reglerna för hur ägarna i ett företag utser styrelseledamöter. Därför anser vi att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen.
mot · H3021950 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att implementera slutsatserna i den parlamentariska namnlagskommittén i lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. Den parlamentariska namnlagskommittén presenterade 2013 sitt betänkande med förslag till en ny lag om personnamn. Den skulle då ersätta den över namnlagen (1982:670). Huvuddragen i förändringen utgick från att ge medborgare större frihet att själva få välja sina namn och att göra lagstiftningen lättare att förstå med en enklare hantering för berörda myndigheter. Kommittén föreslog den nya lagen att träda i kraft . Remissinstanser tog emot utredningen väl. Återkommande bedömningar uttryckte att det nya lagförslaget väl tog fasta på moderna frågeställningar i samband med namnbyte. Möjligheten att slå ihop efternamn till dubbelnamn, att ta efternamn som minst 2 000 innehar eller att ta sin pappas eller mammas namn med tillägget -son eller -dotter har också uppmärksammats och i hög grad efterfrågats. Trots utredningens föreslagna tidsram och det positiva mottagandet har den nya regeringen som tillträdde 2014 ännu inte presenterat någon proposition. Utredningens slutsatser skulle vid lagstiftning förenkla ett flertal vardagliga moment för många familjer och förtjänar därför en snabb hantering mot proposition.
mot · H3021952 · 2015-10-06 00:00:00 — Åtgärder för att få fler att jobba längre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler behöver jobba längre och tillkännager detta för regeringen. Inom ramen för pensionsöverenskommelsen vill vi öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv. Det bör bland annat ske genom att man ser över gränserna för uttag av inkomstgrundad allmän pension, för tidigaste uttag av garantipension och äldreförsörjningsstöd samt för uttag av pension som grundas på avdragsgill avgift. Möjligheten att indexera denna typ av pensionsregler i takt med en ökande livslängd och bättre hälsotillstånd bör också övervägas. Vi vill också utvidga rätten att kvarstå i anställning till , men öppna det ”fönster” för äldre i lagen om anställningsskydd som i praktiken leder till helt onödiga uppsägningar. Åtgärder för att förhindra ett förtida utträde ur arbetslivet på grund av ohälsa, såsom satsningar på bättre arbetsmiljö, kan också förlänga arbetslivet. Enligt har av kvinnorna och av männen som lämnat arbetsmarknaden , sjukersättning som huvudsaklig inkomstkälla. Av dessa har hel sjukersättning. Bättre möjligheter till omställning mitt i livet skulle bidra till ett längre arbetsliv. Det förhöjda jobbskatteavdraget som ges till personer som fyllt vid årets ingång har utvärderats av och och visar på tydliga sysselsättningseffekter. Att utöka jobbskatteavdraget är därför ett effektivt sätt att öka äldres arbetskraftsdeltagande. Det förhöjda jobbskatteavdraget bör därför ges till personer från och med det år man fyller för att stärka drivkrafterna för erfarna medarbetare att jobba längre.
mot · H3021953 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetskraftsinvandringsreformen bör vårdas utifrån sitt grundsyfte: att arbetsgivare utifrån behov kan rekrytera anställda från hela världen, att människor tillåts skapa bättre förutsättningar för sig själva som de bidrar till det gemensamma och en väg för att klara kompetensförsörjningen för framtiden och svara upp mot de demografiska utmaningar vi står inför, och tillkännager detta för regeringen. Öppenhet mot omvärlden skapar fler möjligheter både för svenska företag att sälja varor utomlands och för att finna utländsk kompetens till verksamheter här. Arbetskraftsinvandring leder till att fler nya jobb kan skapas i ett som behöver både jobb och tillväxt. har ett jämförelsevis öppet regelverk för arbetstagare från länder utanför EU. Denna möjlighet skapar en dörr in till för den som vill invandra, men som saknar skyddsbehov. Vi vill vara tydliga med att blir bättre om fler människor i landet arbetar. Därför är det viktigt att slå vakt om de möjligheter som dagens system erbjuder. råder arbetskraftsbrist inom flera sektorer på svensk arbetsmarknad. Utmaningarna kommer att växa i takt med den demografiska utvecklingen. Kommuner och Landsting har pekat på att över en halv miljon nya medarbetare behövs i välfärden . Ändå driver regeringen en politik som försvårar snarare än underlättar för arbetskraftsinvandring. Ett sådant exempel är regeringens vilja att göra arbetserbjudande juridiskt bindande. Vi menar att det är fel väg att gå. En sådan modell skulle stå i konflikt med den svenska modellen, där arbetstagare och arbetsgivare förfogar över sitt eget avtal. Vi har en omfattande och rigorös lagstiftning som ska skydda arbetstagare på den svenska arbetsmarknaden. Lösningen är därför inte att stapla nya lagstiftningar ovanpå den existerande. Oseriösa arbetsgivares missbruk av gällande regelverk måste i stället motverkas genom att säkerställa att myndigheterna har rätt verktyg för att kunna kontrollera att den lagstiftning som redan finns verkligen efterlevs. är det viktigt att arbetskraftsinvandringsreformen vårdas utifrån sitt grundsyfte: att arbetsgivare utifrån behov kan rekrytera anställda från hela världen, att människor tillåts skapa bättre förutsättningar för sig själva som de bidrar till det gemensamma och en väg för att klara kompetensförsörjningen för framtiden och svara upp mot de demografiska utmaningar vi står inför. Detta bör ge regeringen tillkänna.