ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302855 · 2015-10-02 00:00:00 — Kompetensförsörjning i samband med byggandet av Ostlänken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av kompetensförsörjning i samband med byggandet av Ostlänken och tillkännager detta för regeringen. planerar för omfattande investeringar i höghastighetsjärnvägar de kommande decennierna, och först ut ligger byggandet av dubbelspåret Ostlänken mellan och . Den östsvenska regionen står inför den enskilt största infrastrukturinvesteringen i modern tid när Ostlänken ska byggas. Investeringen innebär en stor tillväxtchans som ger regionen omfattande möjligheter att växa och utvecklas till en av mest intressanta tillväxtregioner. Då byggandet av järnvägsspåren tar fart, men också tillkommande byggnation av annan infrastruktur, bostads- och handelsområden, ökar efterfrågan på arbetskraft. Region och har ett statligt uppdrag att planera för det kompetensbehov som kommer att uppstå i samband med byggnationerna. Tillsammans med kommunerna och Östsvenska Handelskammaren kraftsamlar dessa för att näringslivet ska stå redo och få så god utväxling som möjligt av att Ostlänken byggs. Man har även kartlagt kompetensbehovet för byggandet av infrastrukturen kring Ostlänken. Kartläggningen visar att byggandet av Ostlänken kommer att medföra ca 13 000 årsarbeten samt uppskattningsvis ytterligare 6 000 årsarbetskrafter för att arbeta med den övriga infrastruktur som följer. Behovet av utbildad arbetskraft för att utföra dessa byggnationer ökar. Det kommer att behövas avsevärt många fler byggnadsarbetare, anläggningsarbetare, anläggningsmaskinförare, betongarbetare, takläggare, stålkonstruktionsmontörer, installationselektriker, arkitekter, planarkitekter, civilingenjörer med flera. Dessutom kommer det ske ett uppsving inom flera branscher utanför byggbranschen. Fler människor kommer till regionen, vilket innebär en möjlig tillväxt för tjänsteföretag, handels-, restaurang- och hotellbranscherna. För att klara av att genomföra detta infrastruktur- och samhällsbyggarprojekt kommer det behövas investeringar i utbildning och kompetensutveckling. Därför bör behovet av kompetensförsörjning i samband med byggandet av Ostlänken beaktas.
mot · H302856 · 2015-10-02 00:00:00 — Sociala krav vid upphandlingar i samband med byggandet av Ostlänken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa sociala krav vid upphandlingar i samband med byggandet av Ostlänken och tillkännager detta för regeringen. Planeringen för byggandet av Ostlänken intensifieras och byggstarten närmar sig. Detta i då arbetslösheten länge legat på en alltför hög nivå och kommuner och arbetsmarknadsregioner ser stora vinster i att kunna kombinera viktiga framtidsinvesteringar med att pressa ned dagens arbetslöshet och ge arbetsmarknaden en välbehövlig skjuts. Exakt hur många nya arbetstillfällen som kan medföra går inte att säga, men att det handlar om tiotusentals årsarbeten är en rimlig uppskattning. 19 000 är en siffra som har nämnts. Berörda kommuner arbetar nu för fullt med stora anpassningar av infrastruktur och stadsbild m.m. och är angelägna om att dess invånare också får del av de nya jobben. Om upphandlingar dessutom används för att ställa sociala krav om sjysta arbetsmarknadsvillkor för dessa nya arbetstillfällen är vinsten dubbel. har antagit tre direktiv för offentlig upphandling. Bland annat är direktiven tänkta att öka möjligheterna för små och medelstora företag att finnas med i upphandlingar. Det finns också med skrivningar som gör det möjligt att ställa miljökrav och sociala krav i samband med upphandlingar. Regeringen har också uttryckt ambitionen att arbeta fram strategier för så kallade jobbupphandlingar som syftar till att skapa fler och sjysta jobb genom att använda upphandlingsverktyget smart. Enligt beslutet måste direktiven vara införlivade i svensk lag , vilket gör att Ostlänken, med byggstart , tillhör ett av de största projekten som ska upphandlas med de nya reglerna. Flera av upphandlingarna inför byggande av Ostlänken startar tidigt och påbörjas redan innan lagstiftningen finns på plats. Ostlänken är därmed ett av de projekt som lämpar sig bäst för att redan i tidigt stadium använda sig av den kommande lagstiftningen genom att ta med bland annat sociala kriterier i upphandlingarna. Projektet som beräknas kosta är av den magnituden att det finns stora möjligheter att ge utrymme för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden att finnas med i arbetet. Det kan också bidra till att personer med funktionshinder, fysiskt eller psykiskt, samt andra grupper att komma in på arbetsmarknaden. Därför bör regeringen undersöka möjligheten för myndigheten att ta hänsyn till sociala kriterier vid upphandlingar avseende bygget av Ostlänken.
mot · H302857 · 2015-10-02 00:00:00 — Tillstånd för konsulentstödda familjehem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa tillståndsplikt för att bedriva konsulentstödd familjehemsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. För många kommuner är det svårt att hitta bra placeringsmöjligheter för barn och unga som far illa och andra behövande. Ökningen av ensamkommande barn förstorar behovet. Svårigheterna att rekrytera familjehem är också stora på sina håll. Därför är det vanligt att kommuner placerar barn i familjehem via privata företag, så kallade konsulentstödda familjehem, ett mellanting mellan ett vanligt familjehem och ett HVB-hem. Konsulternas uppgift är att stödja familjehemmen i deras åtagande. Familjehemsenheter eller konsulentstödda familjehem är begrepp för verksamheter som arbetar med att rekrytera, utreda, utbilda, stödja och handleda familjehem och jourhem samt att förmedla dessa hem och tjänster till socialtjänst och/eller kriminalvård. Dessa företag erbjuder alltså extra stöd och rådgivning till familjehem med svåra placeringar. De tar bra betalt av kommunerna, men det krävs varken tillstånd eller krav på kompetens för att starta ett privat företag som rekryterar och förmedlar de så kallade konsulentstödda familjehemmen till landets kommuner. Kommuner upplever också att det ibland kan vara svårare med kontroll och granskning av de konsulentstödda familjehemmen, och förmår oftast inte heller att på eget initiativ ha ordentlig insyn. Samhället måste ta ett stort ansvar för de barn och unga som har en sådan livssituation att de inte kan bo kvar med sin ursprungsfamilj. Vi måste göra allt som står i vår makt för att säkra vården och omsorgen för dessa på många sätt utsatta barn. För att stärka kraven på kompetens och utbildning samt möjligheterna till insyn och uppföljning vore det bra med ett krav på tillstånd för att kunna bedriva verksamhet med konsulentstöd för familjehem. Därför bör regeringen överväga att göra en översyn av möjligheten att införa tillståndsplikt för konsulentstödd familjehemsverksamhet där tillstånden ges från Inspektionen för vård och omsorg.
mot · H302858 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade möjligheter till studier med bibehållen a-kassa och tillkännager detta för regeringen. Vid arbetslöshet är det viktigt att tiden används på ett meningsfullt sätt för att individen ska komma i arbete igen. A-kassan är en omställningsförsäkring och för att ställa om mellan jobb krävs det allt oftare utbildning. Regeringen aviserar i budgetpropositionen nästan 44 000 fler utbildningsplatser inom det nya . Dessa platser inom högskola, yrkeshögskola, komvux och yrkesvux skapar en möjlighet för fler att utbilda sig för att ta de jobb som finns och växer fram. som vi vet att utbildning är den säkraste vägen till jobb kan man inte studera med bibehållen a-kassa . Kring detta råder ett stelbent regelverk som hindrar många från att gå in i en utbildning som skulle ge goda utsikter för ett nytt jobb. Vi bör ge större frihet och möjligheter att göra sig anställningsbar under sin omställningsperiod. Regeringen bör därför se över reglerna för studier med bibehållen a-kassa.
mot · H302859 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska återkomma med ett förslag om hur patientsäkerheten kan förbättras för personer som genomgår estetiska behandlingar, och tillkännager detta för regeringen. Alltför ofta blir människor som genomgår skönhetsoperationer felbehandlade. Enligt är mörkertalet så stort att det inte går att sammanställa statistik över hur stor andel av ingreppen som går fel. I många länder krävs ett särskilt tillstånd för att få genomföra estetiska behandlingar, såsom plastikkirurgi, laserbehandling och antirynkinjektioner av botox. I är dock patientsäkerheten låg för personer som genomgår den här typen av behandlingar. Branschen är nästintill helt oreglerad, och den som drabbas av en felbehandling har små möjligheter att klaga. En utredning från har föreslagit en rad åtgärder för att öka säkerheten kring estetiska behandlingar i . utredare föreslår bland annat att det ska krävas ett särskilt tillstånd för att få utföra estetiska behandlingar, att undersökningen inför valet av behandling ska genomföras av en läkare eller tandläkare samt att en 18-årsgräns för patienter införs. Min uppfattning är att regeringen bör ta intryck av utredning och skyndsamt återkomma med ett förslag om hur patientsäkerheten kan förbättras för personer som genomgår estetiska behandlingar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H302860 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa legitimation för socionomer och tillkännager detta för regeringen. Socionomutbildningen innebär 3,5 års studier av samhällsvetenskapliga ämnen som sociallagstiftning och civil lagstiftning men också sociologi och psykologiska teoribildningar. Denna kombination är det som krävs för att optimalt arbeta med rehabilitering, då kunskap både om människors psyke och om regelsystemen som styr den yttre världen är en förutsättning inom rehabiliteringsarbete. Att kurator/socionomer/socialsekreterare saknat legitimation beror varken på att utbildning, behandlingsansvar eller forskningsanknytning saknas. Rehabgarantin, och det förtroende för socionomer/kuratorer/socialsekreterare som den innebär, är ett starkt argument från staten för att yrkeskåren ska betros med legitimation. Utgångspunkten för diskussionen måste vara att kvalificerad kunskap och kompetens ska gagna människor i utsatta livssituationer och ingenting annat. Vi är för nationella regelverk och riktlinjer som ska garantera och säkerställa högsta möjliga kvalitet och högsta möjliga kompetens hos de personer som ska ta ansvar i enskilda människors djupt problematiska livssituationer. Att införa legitimation för socionomer innebär en möjlighet att höja statusen för de legitimerade yrkesutövarna, exempelvis socialsekreterare, men det innebär också en utökad möjlighet att kvalitetssäkra verksamheten och stoppa olämpliga yrkesutövare.
mot · H302861 · 2015-10-02 00:00:00 — Plan för avfalls- och återvinningssystem för alla energislag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en plan för avfalls- och återvinningssystem bör upprättas för alla energislag, där även förslag på finansiering ingår, och tillkännager detta för regeringen. vill gärna se förnybara energikällor för el- och värmeproduktion. Men trots att själva framställningen kan bli miljövänlig, är det inte lika säkert att anläggningarna eller kringprodukterna för framställningen är lika hållbara och återvinningsbara. Eller att efterbehandling av platsen efter verksamhetens avslut, kan göras med så lite påverkan på människor och miljö som möjligt, till en kostnad som kan finansieras av branscherna själva. har i en rapport tittat på hur uttjänta vindkraftverk kan tas om hand på ett så hållbart och resurssnålt sätt som möjligt samt att platser för avslutad vindkraftsverksamhet återställs på ett sätt som är godtagbart för miljön. finns tre alternativ för vindkraftverk efter nedmontering: renovering, återförsäljning eller återvinning. Renovering av komponenterna i ett vindkraftverk kan potentiellt förlänga deras livslängd, men kan begränsas av eventuella kostnader, tillförlitlighet och tillgänglighet. Återförsäljning av vindkraftverk för fortsatt användning är ett realistiskt alternativ men det krävs att det finns en efterfrågan. Återvinningsvärdet är beroende på storlek och typ av skrot och aktuella metallpriser. För övrigt kan vissa komponenter inte återvinnas på ett ekonomiskt försvarbart sätt , och främst gäller det rotorbladen. Kraven på ekonomisk säkerhet för efterbehandling och nedmontering i tillstånds- och anmälningsärenden i för vindkraftverk, har också undersökts i rapporten. I nästan alla tillståndsbeslut krävdes en ekonomisk säkerhet för nedmontering och efterbehandling. Storleken på säkerhet varierade stort, men ett specifikt säkerhetsbelopp på användes i ett stort antal tillstånd. Vad gäller solceller är det främst lamineringsskiktet och de elektriska kontakterna som åldras, vilket gör att stora delar av solcellerna kan återvinnas när de tjänat ut efter 20–. Det finns en organisation som specialiserat sig på återvinning av solceller i , PV , som samarbetar med både företag och offentliga verksamheter. 18 EU-länder är hitintills representerade i insamlingsverksamheten. För avfallet från kärnreaktorer finns kärnavfallsfonden, där medel avsätts av ägarna till reaktorerna, och en mycket reglerad process för hur Svensk Kärnbränslehantering, SKB, ska ta hand om det. Fondens kapital uppgick till . Det finns en rad ytterligare energislag, men oavsett vilket bör återvinning, avfallshantering och finansiering av återställande av miljö regleras, och inte bara för vissa. Att branscherna tar ansvar för ett cirkulärt ekonomiskt system ligger inte bara i tiden, utan är nödvändigt för våra gemensamma tillgångar.
mot · H302862 · 2015-10-02 00:00:00 — Undervisning för anhöriga på sjukhusskola ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sjukhusskolorna även ska vara öppna för barn som är anhöriga så att de får sin undervisning där under exempelvis syskons sjukhusvistelser och tillkännager detta för regeringen. Sjukhusskolorna för en lite undanskymd tillvaro, men de bedriver en uppskattad och god utbildning för de barn och ungdomar som vistas ofta eller på sjukhus. Vikten av att kunna hänga med i undervisningen på så likartat sätt som möjligt, som skolkamraterna i den vanliga klassen, är en del av att skapa en vardag mitt i alla behandlingar och oro som hela familjen är med om. Sjukhusen försöker skapa goda miljöer för barn och deras familjer under vistelsen, både på och i anslutning till sjukhusen. Många syskon följer med och riskerar därmed missa sin egen skolundervisning. Det är inte heller så enkelt för föräldrar att ha fokus på både det sjuka barnet och syskonens behov utanför. antogs ett betänkande 2014/15:UbU4 ”Utbildning för elever i samhällsvård och på sjukhus” där innan påpekat i sitt remissyttrande: ”SSL motsätter sig restriktionen att det statliga bidraget till sjukhusskolorna inte får användas till undervisning av syskon till en elev som vårdas på sjukhus. Vi anser att sjukhusskolan ska vara öppen för barn som är anhöriga, när läkare påtalar behovet, utan ifrågasättanden och förhandlingar om betalning.” (6.1) Tyvärr antogs inte det förslaget av , och därför vill jag belysa detta dilemma igen. Sjukhusskolornas resurser är begränsade, men skolundervisningen är en viktig del av vardagen som även syskon till barn som vårdas på sjukhus eller barn till vuxen som vårdas på sjukhus behöver. Bristen på sysselsättning och risken att komma efter i den vanliga skolan kan göra det svårare för det barnet att vara med på sjukhuset. är familjernas parti. Vi värnar om möjligheten för familjerna att kunna vara tillsammans, och är det det kan behövas extra mycket, så är det i fall av sjukdom. Att sjukhusskolornas statsbidrag därför får användas till undervisning av anhöriga till barn som får sin undervisning där, vill jag att regeringen ges tillkänna.
mot · H302863 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs fler gode män och att de bör erbjudas en kostnadsfri och jämlik utbildning och tillkännager detta för regeringen. Kommunens överförmyndare, eller överförmyndarnämnd som det heter i vissa kommuner, har tillsyn över de gode män och förvaltare som finns i kommunen. Ofta ansöker överförmyndaren om att god man eller förvaltare ska utses. Ansökan kan även göras av personen själv eller en nära anhörig. Tingsrätten fattar sedan beslut. Godmanskap är ett uppdrag som innebär att den gode mannen utför uppgifter för någons räkning. Uppdraget är viktigt eftersom tanken med det är att alla i ska få lika rätt oavsett förmåga. En person kan få en god man eller förvaltare av många olika anledningar. är man på något sätt hindrad att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller ta hand om sig själv. I ska ensamkommande flyktingbarn enligt lag få en god man utsedd till sig. Med anledning av det stora antal flyktingbarn och ungdomar som kommit , är det brist på personer som vill ta ansvaret. Det finns också andra orsaker; som att det i vissa kommuner kostar egna pengar för den person som vill utbilda sig till god man, trots att ersättningen oftast är låg men kräver stort engagemang. SKL – Kommuner och Landsting – har en webbaserad utbildning som alla som vill kan ta del av i kombination med annan utbildning, även i samarbete med Röda Korset. Det kan inte få vara så att inte varje kommun erbjuder jämlik utbildning för den som vill bli god man. När det förväntas komma över 12 000 ensamkommande flyktingbarn bara , måste lagen ses över för gode män vad gäller både ersättning och utbildning så att fler vill och kan ta på sig det viktiga uppdraget. För att bli god man krävs att man är ostraffad och har gott omdöme, men också praktiskt att ha en social förmåga att förstå andra kulturer och religioner. Att få en god kontakt mellan en redlig medborgare som vill göra en insats och en ung människa som behöver hjälp att komma in i det svenska samhället är en investering för framtiden. Alla möjligheter som främjar en god integration och som motverkar radikalisering och utanförskap måste tas tillvara. Att alla gode män då erbjuds en kostnadsfri och jämlik utbildning över hela landet som höjer status och nivån på insatserna kan vara en del i arbetet för att få fram fler.
mot · H302865 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja cancervård i hemmet och tillkännager detta för regeringen. Det är en glädjande utveckling som sker inom cancervården, där nya moderna läkemedel spelar en central roll. Utvecklingen innebär bland annat att vård som tidigare utfördes på sjukhuset i allt högre utsträckning kan ersättas eller kombineras med behandling i hemmet. Att modern cancervård kan ges på ett flexibelt sätt utanför sjukhuset är positivt för patienterna. Men när modern tablettbehandling spelar en allt viktigare roll inom svensk cancervård innebär det också utmaningar för hälso- och sjukvårdens organisation och personal. Ersättningssystemen behöver anpassas så att kliniker som möjliggör för patienter att få cancervård hemma inte missgynnas utan tvärtom gynnas för sin flexibilitet för patienternas bästa. Organisation och arbetssätt inom den specialiserade vården behöver förändras. Vid behov ska inläggning på sjukhus kunna ske snabbt, intagning och tydliga individuella vårdplaner behövs för personer som redan är inne i vårdsystemet. Landsting och regioner behöver dock nationellt stöd i detta arbete. Vid specialiserad egenvård krävs till exempel kontinuerlig utbildning av både vårdpersonal och patienter. egenvårdsföreskrifter bör ändras med denna innebörd och riktlinjer bör tas fram över vad utbildningarna ska innehålla. Staten kan också behöva ta ett ansvar för stärka infrastrukturen för att cancerpatienter som vårdas utanför sjukhus själva på bästa sätt ska kunna kommunicera med hälso- och sjukvården. Uppföljningen av cancervård i hemmet ska vara minst lika god som annan cancervård. Därför måste öppna jämförelser, kvalitetsregister och annan uppföljning inkludera vårdresultat för cancerpatienter som vårdas utanför sjukhusen, och hur bra sjukvården är på att främja självständiga och aktiva patienter. Uppföljningen bör inkludera patientupplevda mått om hur patienterna upplever sin vardag. För att skapa en fullgod bild av dagens läge och för att genom goda exempel ge vägledning för de landsting och kliniker som vill främja cancervård i hemmet bör initiativ tas för att en kunskapsöversikt tas fram. Målgruppen för en sådan kunskapsöversikt är hälso- och sjukvårdspolitiker, tjänstemän, personal i vården samt vård- och läkarstuderande. Lämplig myndighet bör därtill ges i uppdrag att satsa resurser på pilotprojekt om cancervård i hemmet, för att vinna ytterligare kunskap i ämnet. Utvecklingen och den innovation som sker, ställer sammantaget omfattande nya krav på framtidens hälso- och sjukvård. Det är centralt att alla relevanta aktörer rustar sig för att möta detta på bästa sätt.
mot · H302866 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs en översyn av mineralersättningen så att också kostnader för framtida saneringsåtgärder räknas in och tillkännager detta för regeringen. Det finns 15 producerande metallmalmgruvor i . Samtliga bolag är registrerade i . Däremot är tre av dem dotterbolag till utländska bolag, det vill säga tre av femton gruvor är utlandsägda. är dotterbolag till ett utländskt bolag, , som i och för sig har svenska majoritetsägare, familjen , men bolaget räknas som utländskt. Prospektering och gruvbrytning regleras i olika länder, förutom av lagstiftning, också genom skatter, avgifter, royaltyer/mineralersättningar till staten eller t.ex. genom att prospektören i en del länder förpliktas använda en viss summa för undersökningsverksamhet inom en bestämd tid. De nationella systemen avseende till exempel royaltyer/mineralersättningar avviker betydligt från varandra. I tas det ut en så kallad mineralersättning för som bryts. Ersättningen motsvarar av det beräknade värdet av de som omfattas av koncessionen och som har brutits och uppfordrats inom koncessionsområdet . Av ersättningen ska tre fjärdedelar tillfalla fastighetsägare inom koncessionsområdet. En fjärdedel tillfaller staten. De mineralersättningar som gruvföretagen hade att betala ut till staten och markägarna uppgick till sammanlagt , det vill säga mer än året innan. Avgifter i samband med tillståndsgivningen har uppburits med sammanlagt . Medlen tillförs statskassan direkt. Inkomster inom detta verksamhetsområde uppgår till . Av detta belopp är ersättningar för information ur mineralrättsregistret. Svenska staten lägger ned resurser via för att sanera efter gruvbolagens mineralutvinning. har en jämförelsevis med andra länder låg mineralersättning, och där heller inte eventuella kostnader för sanering finns med. Det är därför ganska enkelt för företag att verka på ett område , för att sedan lämna det i ett skick där få andra verksamheter kan gå in direkt utan erforderliga åtgärder på marken. Därför bör mineralersättningen höjas.
mot · H302868 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa minst ett tredje juridiskt kön och tillkännager detta för regeringen. I har vi två juridiska kön: man och kvinna. Det skapar ett problem då det finns många som inte identifierar sig som vare sig man eller kvinna. Utifrån detta har , , , och uppmärksammat detta och infört ett tredje juridiskt kön. Att ha minst ett tredje juridiskt kön är viktigt för att icke-genusfierade personer öppet ska kunna vara sig själva, och ett sätt att skapa tolerans och värna deras rättigheter i samhället. Genom att möjliggöra för minst ett tredje juridiskt kön kan vi skapa öppenhet för den som inte trivs i de två kön vi har . Att införandet av ett tredje juridiskt kön skulle vara positivt för den som inte identifierar sig som man eller kvinna samt för barn med medfödd avvikelse i könsutvecklingen är något som även lyfter fram. I sitt remissyttrande till utredningen ”Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering” lyfter de fram att de saknar en diskussion om ett tredje juridiskt kön som de anser skulle kunna underlätta för människor. Deras önskemål i remissyttrandet är därför att frågan om att införa ett tredje juridiskt kön ska utredas. Regeringen bör därför se över hur vi kan införa minst ett tredje juridiskt kön.