mot · H3022019 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riva upp EBO-lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta privat initiativrätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till ökade kostnader för obebyggd mark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förkorta plan- och byggprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mark- och miljödomstolen ska bli första överklagandeinstans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en avgift för överklagande av plan- och bygglovsärenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om godkännande av icke hälsovådliga störningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bullerreglering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en regional, snarare än , bostadsplanering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma byggregler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studentbostäder ska betraktas som elevhem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om beskattning av studentkorridorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny egnahemsrörelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energieffektiviserings- och energisparlån och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattefria underhållsfonder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energieffektiviseringssystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiklassningssystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett tydliggörande av energipåverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om zonindelning för energihushållning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om typgodkännande för hustyper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskaffad byggfelsförsäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över jordabalken angående arrende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra traditionsenlig byggnation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av hyresregleringarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlängd tid för presumtionshyror och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hyresnämndens agerande vid tvister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattefrihet vid delvis uthyrning av bostad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyra ut sin bostadsrätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bolån riktat mot unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillfälliga bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda småhusrörelsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekämpa hemlöshet och tillkännager detta för regeringen. En hållbar och sund bostadspolitik vilar på samhällets och människans gemensamma ansvar, möjligheter och skyldigheter. Bostadspolitiken ska skapa förutsättningar för människor att bo och leva i de bostadsformer som passar den egna livssituationen bäst. Det ska finnas bostäder för alla plånböcker i alla skeden i livet. Tillgången på bostäder bör i så hög utsträckning som möjligt matcha de behov som finns i samhället. Bostaden är vårt hem och en viktig del av vår identitet. Alla samhällen är i behov av en känsla av samhörighet och grunden för en stark samhörighet kan mycket väl börja i hemmet. Människors välfärd, livskvalitet och sociala vardag byggs till stor del utifrån vårt hem, därför bör människor få chansen att bo trivsamt på den plats de önskar och det ska vara så lätt att flytta och hitta ny bostad som möjligt. Något som är värdefullt för många människor är naturen, och när det kommer till bostäder är det ofta extra attraktivt med sjö- eller havsnära tomter. Det är därför mycket positivt att beslutade om en översyn av strandskyddslagstiftningen. Detta bör efterföljas då strandskyddet ska värna om vanliga människors tillgång till stränder och skydda unika naturvärden men inte stoppa en attraktiv utveckling av nybyggnation. har tagit emot fler invandrare än vad samhället har klarat av. Olika bostadsområden har blivit allt mer segregerade, vilket är ett av de tydligaste bevisen för att det har gått för långt. Det handlar bland annat om vissa bostadsområden som har en befolkningsstruktur som skapar såväl ekonomiska som sociala problem. När nyanlända invandrare koncentreras till vissa särskilda områden kan segregationen öka, utanförskapet förstärkas och trångboddheten bli allt värre. Detta är början på en ond cirkel som i slutändan skapar ytterligare problem i form av svag sysselsättning, högt bidragsberoende, bristande utbildning, ökad otrygghet, högre kriminalitet osv. Kontentan av detta är kort sagt att en alltför stor invandring till är ohållbar, och segregerade bostadsområden gör befintliga problem ännu värre. Det är en rättighet för alla i att få bosätta sig var man vill. Denna rättighet kan dock ställa orimligt höga krav på vissa kommuner, inte minst då såväl allmän service som det privata näringslivet måste anpassa sig till kommuninvånarna. finns ingen möjlighet ens för redan hårt ansatta kommuner att undantas från lagen om eget boende (EBO). Redan hårt ansatta kommuner bör få de förutsättningar de behöver för att erbjuda kommuninvånarna den service de har rätt till utan försämrad kvalitet. Under samma premisser som svenska medborgare bör nyanlända få de bästa tänkbara förutsättningarna som är möjligt för att snabbt komma in i arbete. För att få ett arbete och överhuvudtaget kunna bygga ett liv i kan vikten av att komma in och bli en del av det svenska samhället inte nog poängteras. En första åtgärd för att mildra de akuta problemen som finns är att riva upp EBO-lagen, som är en bidragande orsak till utanförskap och segregation. Det långsiktigt hållbara sättet att få igång bostadsbyggande är att göra det mer lönsamt att äga och producera bostäder samt förenkla rådande regler. Byggsubventioner kan ibland fungera som en tillfällig lösning i enstaka specifika fall, men för att på riktigt få igång byggandet krävs det förbättrade förutsättningar för byggföretag och byggherrar. Oövertänkta subventioner riskerar snedvrida konkurrensen vilket vare sig är bra för branschen eller för samhället i stort. Istället bör samhället skapa långsiktigt stabila villkor för byggande, skapa bra förutsättningar för investeringar och att förvalta fastigheter. De kommunala bostadsbolagen bör ta ett större samhällsansvar när det gäller att bygga fler och billigare bostäder, genom ägardirektiv till sina bolag. Privat initiativrätt till detaljplan likt den i bör införas som innebär att enskilda byggbolag kan ta fram en egen detaljplan för ett område, vilket både snabbar på processen och kan öka chansen för ett ökat byggande. Ökade kostnader för obebyggd mark I flera kommuner finns det redan färdiga detaljplaner och dessvärre är många outnyttjade byggrätter belägna i områden som är i behov av fler bostäder. För att outnyttjade byggrätter ska bebyggas och inte bara stå bör markägare uppmuntras bygga och det bör kosta att bara låta värdefull mark vara. Större områden bör detaljplaneras och kommunerna bör uppmuntras att utnyttja markanvisningarna för att skapa en bättre konkurrens av byggherrar, framförallt de mindre aktörerna på marknaden. För att möjliggöra detta krävs en lägre grad av detaljstyrning och en mer aktiv del i samhällsbyggnadsprocessen av eventuella finansiärer. Likaså kan den politiska styrningen komma att behöva flyttas upp till tidiga skeden och övergripande frågor vilket förkortar, förenklar och reducerar produktionsprocessens olika typer av risker. En översyn krävs därför för hur behövlig och obebyggd mark kan utnyttjas bättre. Förkortad plan- och byggprocess Plan- och byggprocessen består av tre steg , översiktsplan, detaljplan och bygglov. Likt många andra länder skulle det underlätta med endast två steg: översiktsplan och bygglov. Ett annat problem är när färdiga detaljplaner av olika skäl inte bebyggs. har löst problemet genom att höja skatten på obebyggd mark för att marknadens parter ska vara måna om att snabba på processen. Även i måste sådana lösningar övervägas men först bör ge regeringen till känna att korta plan- och byggprocessen från tre till två steg genom att slopa steget detaljplan. ska vara tydlig, enkel och förutsägbar som plan- och byggprocessen effektiviseras, blir mer transparent och byråkratin minskas. För att korta ned tiden för plan- och bygglovsärenden kan likaså mark- och miljödomstolen bli första överklagandeinstans samt att likt införa en avgift för överklagande. På detta sätt kan vi sortera bort de mindre seriösa försöken i en större utsträckning. Flera ansökningar om bygglov avslås på grund av störningar som inte går att beteckna som hälsovådliga. Det handlar alltså om avslag i bygglovsärenden trots att den sökande godtar och är fullt medveten om befintliga störningar. Kommunen i fråga riskerar nämligen krav på åtgärder mot de aktuella störningarna i ett senare skede. Även vid ett ägarbyte där bygglov redan har godkänts kan det uppstå problem trots att fastigheten har exponerats för en icke hälsovådlig störning som de ursprungliga ägarna godtagit. Såväl personer som ansöker om bygglov som personer som förvärvar en bostad har ett eget ansvar för deklarerade och uppenbara störningar den aktuella bostaden är exponerad för. Av den anledningen är det orimligt att i efterhand ställa krav på kommunen eller annan instans. Reglerna för bygglov måste ändras för att uppenbara icke hälsovådliga störningar i anslutning till fastigheten ska tillåtas. Detta bör ligga på den bygglovssökandes ansvar snarare än någon annans. Den eventuella störningsbelastningen bör föras in i ett belastningsavtal som framöver följer med fastigheten och detta bör gälla alla framtida köpare av fastigheten. En person som förvärvar en fastighet ska aldrig i efterhand ha möjligheten att komma med krav på åtgärder mot störning eller verksamhet som redan vid förvärvandet låg för handen. Det finns hinder att bygga i vissa områden på grund av höga bullernivåer, i många fall vid vattennära områden som skulle kunna vara mycket attraktiva och allt för strikta regler riskerar stoppa nybyggnation. Det bör vara samma krav på buller och inte skilja sig beroende på vilken källa det är, därmed bör buller regleras i samma författning. bör ha ansvaret för bullerreglering och genom att olika hushåll kan bullerdeklareras ska hushåll själva få ansvara för bullerfrågan så att bedömningen av boendemiljön lämnas till konsumenterna. är ett avlångt land med olika regionala förutsättningar. Bostadsmarknaden är varierad och består av flera lokala bostadsmarknader som skiljer sig kraftigt åt vad gäller både efterfrågan och utbud. krävs det en väl samordnad regional planering för att kunna möta de behov som uppstår. För att tillväxt ska ske krävs det bostäder att erbjuda så att människor kan flytta dit arbetstillfällena finns och på så vis bidra till ytterligare tillväxt och ökad produktivitet. En fungerande arbetsmarknad utgår från att det är förhållandevis lätt att flytta från sin gamla bostad och att hitta en ny. Med en flexibel och rörlig bostadsmarknad blir detta mycket enklare. En välplanerad infrastruktur är således också nödvändigt för att kombinationen mellan bostad och vardaglig sysselsättning skall fungera bra. Den strategiska översiktsplaneringen behöver ligga på regional nivå snarare än för att stärka bostadsförsörjningen i kommunerna. Bostadsförsörjningsansvaret för kommunerna blir allt viktigare och mer komplext när den regionala rörligheten på arbetsmarknaden är stor. Det krävs ett ökat regionalt samarbete för att klara infrastrukturen i regionen att hänga ihop med en välfungerande bostadsförsörjning. Att bygga hållbart är A och O . Det betyder att tillgängligheten till kollektivtrafik måste vara god och i vissa områden kan det finnas behov av förtätning. är det viktigt att vi bygger miljöer för människor och med människor i stadsmiljö. Sammanhållna parker och grönområden är viktiga och fyller många funktioner i staden. Dessa grönområden kan göra staden unik och vara ett viktigt skäl till varför man vill bo just där. En hållbar utveckling för framtiden är när dagens behov tillfredsställs utan att äventyra kommande generationers behov. För att människor ska trivas, må bra och ha en god livskvalitet krävs det att bostadsplanering och kollektivtrafikförsörjning hänger ihop. Den strategiska översiktsplaneringen behöver flyttas från till regional nivå, åtminstone i de tre storstadsregionerna, för att stärka bostadsförsörjningen i kommunerna. Bostadsförsörjningsansvaret är kommunalt men är otidsenligt när arbetsmarknaden blivit alltmer regional. Det krävs då ett ökat regionalt samarbete för att klara bostadsförsörjningen. Gemensamma byggregler i hela bör vara ett mål för att öka graden av industriellt byggande vilket således också leder till lägre priser för bostadsbyggande utan att försämra kvalitén. Detta gör konkurrensen på marknaden mer rättvis som priserna för villor och bostadsrätter sänks samt hyrorna för hyresrätter kan bli lägre. Med gemensamma krav kan således krav på god kvalité från början sättas på en hög nivå vilket är möjligt tack vare flera likheter länderna emellan, som exempelvis klimat. bör ge regeringen till känna att arbeta för gemensamma byggregler i hela . Studentbostäder som elevhem och beskattning av studentkorridorer På de flesta av högskoleorter, inte minst i storstäderna, är det brist på studentbostäder, vilket riskerar slå mot såväl tillväxten som utbildningsväsendet. Det handlar om ett växande problem i form av utbredd osäkerhet, långa köer, trångboddhet, långpendling och i många fall en växande svart marknad med diverse kontrakt. I ligger den genomsnittliga kötiden för studentbostäder , vilket i många fall är efter halva studietiden. När en bostad väl blivit ledig får studenten betala orimligt höga hyror. Det är inte rimligt med dessa förhållanden för våra studenter. Det finns 350 000 studenter i men enbart 80 000 studentbostäder och nyproduktionen ligger på endast 100–200 . Situationen i är extra besvärande, där det enbart finns cirka 12 000 studentbostäder fördelat på drygt 80 000 studerande. Studentbostäder borde vara klassade som elevhem, vilket skulle befria dem från fastighetsavgiften samt skapa stimulans för nybyggnation. Staten bör således också beskatta studentkorridorer som helhet snarare än enskilda studentrum i en korridor. Nyproducerade bostäder bör i så hög utsträckning som möjligt vara anpassade för funktionshindrade utan att det för den delen innebär för mycket byråkrati. Hänsyn måste alltid tas till olika förutsättningar och olika behov vid nybyggnation och för de äldre byggnader som saknar funktionsanpassning kan det vara aktuellt med att utreda utformningen av ett generellt stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning. Att äga sitt egna hem är positivt på flera plan. Det skapas en extra trygghet och tenderar öka ansvaret för att ta hand om och respektera bostaden för vad den är – ett hem. bildades den s.k. egnahemsrörelsen. Egnahemsrörelsen bildades för att uppmuntra framförallt personer utan en stark ekonomi att skaffa sig en egen eller förbättrad bostad. Rörelsen kan ses som ett svar på olika bostads- och försörjningsproblem som hade uppstått och kan anses ha varit ett lyckat sådant. Utanför de trångbodda storstäderna växte därmed villa- och trädgårdsområden upp och utvecklingen uppmuntrades ofta av närliggande industrier. På flera ställen hördes röster om att egnahemmen egentligen borde användas som belöning till flitiga och skötsamma arbetare för att de skulle få ett sundare liv. Fördelaktiga statliga lån betalades bland annat ut genom egnahemslånefonden för att också gynna landsbygden. Detta resulterade i en möjlighet för resurssvaga att fly misären i städerna till förmån för landsbygden. Socialdemokraterna valde att röra sig ifrån denna rörelse till förmån för att bygga fler hyresrätter och strax därefter började miljonprogrammet. En ny egnahemsrörelse kan vara av godo för många människor även och det kan ses som en tydlig satsning i folkhemstankens tecken. En ny egnahemsrörelse kan således också vara av godo för att framförallt stötta vissa specifika områden på landsbygden och utanför städerna. Med införandet av en ”säljoption” till alla som bygger och köper en bostad i vissa specifika områden kan fler bli intresserade av att utveckla intressanta områden. erbjuder staten sig att köpa fastigheten till ett pris som parterna har kommit överens om i förhand. Detta kan således också skapa attraktivare områden eftersom eventuella investerare vet vilka förutsättningar som finns. En utredning om att införa detta bör ge regeringen till känna. Energieffektiviseringen går alltför långsamt. Med energisparlån för energirenoveringar som fokuserar på smutsigaste kilowattimmarna kan denna process underlättas genom förmånliga lån till de som investerar i klimatsmarta åtgärder. Finansiering av viktiga klimatinvesteringar genom energieffektiviseringslån kan skapa både fler arbetstillfällen och energieffektiva bostäder. Med bättre finansieringsmöjligheter för att genomföra upprustning och renovering av bostadsbeståndet påskyndas samhällsnödvändig energieffektivisering. Det är således också problematiskt med kommunala särkrav rörande energin. Energiklassningssystem och tydliggörande av energipåverkan Med nationella energikrav blir lågenergihus billigare, som energikraven successivt kan skärpas för en hållbar och miljövänlig utveckling i hela landet. Likaså är det positivt med ett nationellt energiklassningssystem för byggande då det kan underlätta genomgripande energirenoveringar och industriellt byggande av lågenergihus. Regeringen bör dessutom ge berörda myndigheter, såsom och , i uppdrag att tydliggöra klimatpåverkan i byggprocessen. Detta bör ske i samverkan med branschen för att dels stimulera till minskad miljö- och klimatbelastning vid byggande av flerbostadshus, dels möjliggöra en sund marknad där byggbolagen inte tvingas in i en process som blir allt för svårhanterlig. Zonindelning för energihushållning och typgodkännande av hustyper Zonindelningen för energihushållning i bör därmed avskaffas i byggregler så att det går att bygga samma typhus i hela landet. För att öka den generella vetskapen kring klimatsmart energianvändning är det också viktigt att nå ut med information om hur man kan leva för att minska energianvändningen. Genom att införa ett typgodkännande av olika hustyper är det även lätt att slippa flera steg i processen med nybyggnation som annars skulle kunna orsaka problem. Konventionell beskattning tillämpas på enskilt ägda och kommunägda bostadsföretag och som huvudregel är utgifterna för underhåll och reparationer avdragsgilla. Förutom löpande underhåll räknas även åtgärder i det periodiska underhållet in som underhåll som kostnader för ny-, till- och ombyggnadsåtgärder får dras av i form av årliga värdeminskningsavdrag. Avsättningar av medel till en underhållsfond för att finansiera framtida underhåll får däremot inte dras av. En underhållsfond måste således finansieras med beskattade vinstmedel. För de fastigheter som ägs av bostadsrättsföreningar tillämpas schablonbeskattning och som intäkt ska redovisas av taxeringsvärdet. Avdrag för detta medges i huvudsak enbart för räntekostnader, vilket innebär att bostadsrättsföreningar kan sätta av medel till underhållsfonder för att finansiera framtida underhåll. Bostadsrättsföreningarna kan göra detta utan att det överskott under vissa år som krävs för detta också blir beskattat. Detta var en möjlighet även för allmännyttiga bostadsföretag eftersom de då var schablonbeskattade. Byggbolag bör i så stor utsträckning som möjligt åtgärda egna byggfel. Byggfelsförsäkringen som finns har i princip aldrig utlösts men är ett obligatorium som till stor del fungerar som ett monopol. Detta håller inte och av den anledningen bör den också avskaffas eftersom den kostar onödigt mycket. Översyn av jordabalken gällande arrende I vissa fall är en boende beroende av någon annans mark för att komma åt eller nyttja sin egen bostad. De tvingas då arrendera marken, vilket således också brukar kosta en summa. Många av dessa arrenderade tomter har upplåtits som arrendetomter för bostads- eller fritidshusbyggnation för en mycket sedan, inte allt för sällan med en stark prisutveckling i området. Privata markägare har då haft möjlighet att begära betydligt högre arrendeavgifter än tidigare vilket kan innebära en chockavgift för arrendatorn som dessutom riskerar förlora arrenderätten om avgiften inte betalats . Teoretiskt kan en hög prisutveckling i ett område innebära att en arrendator som kanske ägt ett boende en mycket tvingas sälja boendet på grund av chockhöjda arrendeavgifter. Även om så inte skulle vara fallet kan det inte anses rimligt att en arrendator får chockhöjda arrendeavgifter efter en förnyelse av arrendet som ibland är tre, fyra eller femdubbelt så höga som när senaste arrendeavtalet skrevs. Det kan hända att arrendatorn har ärvt boendet eller möjligtvis köpt det . Särskilt om arrendatorn är pensionär finns det en stor risk att ekonomin helt enkelt inte klarar av en chockhöjd avgift. Det kan alltså vara ett mycket svårt slag för enskilda personer som tvingas göra sig av med ett boende. Av den anledningen bör regeringen se över jordabalken för att man som arrendator inte ska drabbas av en chockhöjd arrendeavgift när arrendetiden löper ut. slår fast vikten av att bevara gamla skatter i partiets principprogram: ”Stadsplanering och arkitektur måste vara anpassade efter människors behov och till vad vi vet om den mänskliga naturen. Detta innebär bland annat att man bör sträva efter att bygga miljöer som beaktar det mänskliga behovet av social samvaro, närhet till naturen, skönhet och symmetri. Man bör också bejaka platsens och invånarnas historia och identitet.” har en rik byggnadstradition som förtjänar att bevaras. Historiskt förankrade byggnadsmiljöer skapar hemkänsla och trygghet för många invånare och har en positiv inverkan på turistnäringen. Kommunens anslag för att bevara kulturhistoriskt viktiga byggnader och miljöer ska vara generöst tilltaget, men så är inte alltid fallet. Ett sätt att värna det kulturella och estetiska arvet kan vara att införa en så kallad kulturell planering, och detta bör stöttas av staten. Det är i korthet en metod som i samhällsbyggnadsfrågor sätter fokus på medborgardialog, den unika platsens förutsättningar och historia, det lokala kulturarvet och omgivande bebyggelsestruktur, samt att skapa en social känsla och samhörighet i området. Företag som använder sig av traditionella och miljövänliga byggnadsstilar, tekniker och material bör premieras vid upphandling.