ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021883 · 2015-10-06 00:00:00 — Översyn av reglerna för spelreklam ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över de regler som gäller för marknadsföring av spel och tillkännager detta för regeringen. I samband med att fick i uppdrag att arbeta med att ta fram och sprida kunskap om stöd och behandling av spelmissbruk finns det information om att av befolkning är problemspelare. I åldersgruppen 16–är denna andel dubbelt så hög. Att det finns pengar att tjäna för spelbolagen blir tydligt för den som tittar på reklam-tv . Utbudet av och tillgången till spel är till synes massivt. Enligt statistik från , 2014, förlorar varje svensk på spel. När spelandet blir problematiskt resulterar det i sociala, ekonomiska och hälsomässiga problem både för den enskilde och för dennes anhöriga. Detta har sittande regering förstått och har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till en ny spelreglering. Syftet är att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsumentskydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förutsättningar för att få verka på marknaden. Det är bra. När det gäller förutsättningarna är det också angeläget att se över vilka regler som ska gälla för marknadsföring av spel. I likhet med alkoholreklam kan det till exempel vara bra med en varning om hur spel kan påverka oss.
mot · H3021884 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att lagstifta om kommuners rätt till förköp vid fastighetsförsäljningar och tillkännager detta för regeringen. En social bostadspolitik är viktig för att utveckla välfärden. Kommunerna har ett lagstadgat ansvar för bostadsförsörjningen och måste ha verktyg för att uppfylla målet. Den tidigare förköpslagen spelade en viktig roll för kommuner att ta sitt bostadspolitiska ansvar. (Förköpslagen gav en kommun förköpsrätt vid försäljning av vissa typer av fastigheter och innebar att kommunen fick förvärva den egendom som köpet avsåg från säljaren på de villkor som avtalats mellan säljaren och den ursprungliga köparen, bland annat i fråga om den avtalade betalningssumman). överlämnade den borgerliga regeringen propositionen Upphävande av förköpslagen, där det föreslogs att lagen (1967:868) skulle upphävas (proposition 2009/10:82 Upphävande av förköpslagen). Förköpslagen upphörde att gälla vid utgången av (prop. 2009/10:82, bet. 2009/10:CU18, rskr. 2009/10:216). Syftet med förköpslagen var att stärka kommunernas möjligheter att förvärva mark som behövdes för ny exploatering eller vid mera genomgripande omvandlingar av äldre bebyggelseområden. Förköpslagen blev därmed ett av flera instrument som tillsammans gav kommunerna möjlighet att bedriva en aktiv politik för att styra och planera bebyggelsen, möjliggöra för bostadsbyggande och utveckla vanskötta eller kraftigt eftersatta bostadsområden. Den kommunala förköpsrätten underlättade för frivilliga överenskommelser om fastighetsköp och utgjorde därmed ett viktigt komplement till expropriationslagen (1972:719), vilket innebar att ett tids- och kostnadskrävande expropriationsförfarande kunde undvikas. Kommunernas hade dessutom möjlighet att träda in och köpa fastigheter vid försäljning och därmed förhindra fastighetsägare som ytterst var ute efter att göra snabba klipp istället för att långsiktigt förvalta fastigheter. Införandet av en ny förenklad förköpslag, jämfört med den tidigare förköpslagen (1967:868,) där dess tillämpningsområde begränsas skulle förbättra den långsiktiga samhälls- och bostadsplaneringen och underlätta för kommunerna att ta ansvar för bostadsförsörjningen.
mot · H3021887 · 2015-10-06 00:00:00 — Aktivt stöd till individer med spelberoende ställer sig bakom det som anförs i motionen om aktivt stöd till individer med spelberoende och tillkännager detta för regeringen. Spelberoende är ett ökande problem i det svenska samhället. De har spelproblemen fördubblats när det gäller unga män, det vill säga den grupp där spelproblemen är som störst. Spelberoende och riskabla spelvanor har också ett tydligt utanförskapsperspektiv. Personer som står utanför arbetsmarknaden är överrepresenterade; personer med ekonomiska problem likaså. Dessutom har forskning visat på att personer med spelproblem också har nedsatt psykisk och allmän hälsa i större utsträckning än andra. Det finns också ett samband mellan riskabla alkoholvanor och spel. Mot denna bakgrund har det varit ett viktigt beslut av tidigare regeringar att föra in spelberoende i folkhälsomålen. Spelproblem uppfyller kriterierna för att vara ett folkhälsoproblem. Det är enkelt att förstå vilka ekonomiska krafter som ligger bakom spelandet. Det räcker att slå på tv:n och bläddra mellan reklaminslagen på de olika kanalerna så förstår man att det finns stora pengar i branschen. Den ena reklamfilmen från diverse spelbolag avlöses av den andra. För de individer som drabbas behövs ett starkt stöd från samhället precis som när det gäller andra missbruk. De drabbade är den som spelar på ett osunt sätt men också familj och nära anhöriga. Inte sällan finns det barn som lever tillsammans med en förälder som är spelberoende. räknade 2010 med att ungefär 260 000 personer varav cirka 75 000 barn levde tillsammans med någon som har spelproblem. har regeringens uppdrag att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande. Det är bra. Men för dem som drabbats behövs ofta också stöd på det individuella planet för att komma ur spelberoendet och för att komma tillbaka till ett liv fritt från spelberoende. När det gäller alkoholberoende så har kommunerna genom socialtjänstlagen ett tydligt uppdrag. En översyn av huruvida det behövs ett tydligare reglerat ansvar för stöd och hjälp också till spelberoende personer skulle vara ett sätt att markera frågans vikt.
mot · H3021888 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av regelverket för gränsdragningen vid handikappersättning och tillkännager detta för regeringen. Om man behöver extra hjälp i sin vardag på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning kan man få ekonomisk hjälp; handikappersättning som handläggs av . Handikappersättning får man om man har styrkta merkostnader på grund av sin sjukdom eller funktionsnedsättning. Dessa ska vara styrkta av läkare eller exempelvis dietist. Dessa kostnader kan vara resor till och från sjukhus, egenavgiften för läkarbesök, egenavgiften för medicin, arvode för god man, avgift för boendestöd enligt socialtjänstlagen, specialkost i form av näringsdrycker, extra fettrik kost eller glutenfri kost m.m. De extra kostnaderna ska bestå under för att kunna beviljas. Här har man försvårat för många att få ekonomisk hjälp med sina merkostnader genom att införa gränser för de utökade kostnaderna som är helt orimliga. Detta gör att många blir utan ekonomisk hjälp trots att de faktiskt har förhöjda levnadsomkostnader som de har mycket låga inkomster. Den lägsta gränsen man måste uppnå är i merkostnader av prisbasbeloppet på d.v.s. . Hamnar man under den gränsen får man ingen ersättning alls. Det betyder att många människor som har ett svårt ekonomiskt läge och kämpigt med att klara av sina merkostnader inte får något i handikappersättning. Rimligt vore istället en ersättningsmodell som byggde på procent av de styrkta merkostnaderna.
mot · H3021889 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kraven på de organisationer som bedriver konsulentstödd familjehemsvård och undersöka möjligheten att ställa krav på certifiering eller auktorisation av dessa och tillkännager detta för regeringen. Konsulentstödd familjehemsvård är en vårdform där vuxna, ungdomar och barn med olika typer av, ofta svår, social problematik ibland i kombination med missbruk, kriminalitet eller psykiatrisk problematik placeras i ett enskilt familjehem med en utifrån individen anpassad vårdplan. Konsulenten finns med för att följa upp placeringen och ge stöd och handledning till familjehemmet. Det finns en mängd företag, både vinstdrivande och icke vinstdrivande, som arbetar med familjehemsvård på uppdrag av kommuner, kriminalvård och landsting. De vuxna som placeras i familjehemsvård har oftast tidigare behandlingsinsatser på behandlingshem bakom sig, men har haft svårt att fungera i grupper och/eller i ett specifikt behandlingsprogram. Familjehemsvården ger möjlighet till en individuell anpassning av vården. För barn och ungdomar har kommunerna i flertalet fall uttömt sina egna möjligheter att hitta familjehem innan man går ut och söker familjehem via organisationer. finns inga formella krav på de organisationer som bedriver konsulentstödd familjehemsvård. Hur organisationerna arbetar och vilken kompetens konsulenterna har varierar mycket vilket med största sannolikhet påverkar kvaliteten i den vård som erbjuds. Det sker heller ingen kontroll eller uppföljning av den vård som bedrivs av organisationerna. De personer som placeras i familjehemsvård via olika organisationer har en komplex och svår problematik, och är också på många sätt en utsatt grupp som inte alltid kan tillvarata sina intressen och få sina behov tillgodosedda. De familjer som tar uppdrag som familjehem behöver kvalificerad handledning och stöd för att kunna fullfölja uppdraget som familjehem. Jag anser därför att det bör ställas höga krav på de organisationer som bedriver konsulentstödd familjehemsvård, och att det bör finnas krav på certifiering eller auktorisation för dessa.
mot · H3021890 · 2015-10-06 00:00:00 — Åldersgräns vid eftergymnasiala studier ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av att se över åldersgränsen när det gäller studiemedel och tillkännager detta för regeringen. För att få studiemedel för att studera på universitet eller högskola finns ingen nedre åldersgräns. Vill man däremot få studiemedel för att studera på folkhögskola eller vuxenutbildning finns det en nedre åldersgräns . Det innebär att personer som är yngre än så saknar möjlighet att finansiera studier inom vuxenutbildningen eller på folkhögskola. Vi riskerar därmed att tappa en stor grupp människor, som har potential att studera vidare, till att tvingas ut i arbetslivet eller i arbetslöshet trots att de kan bära på stora ambitioner. Det är viktigt att vårt utbildningssystem erbjuder möjligheten att återuppta sina studier när det finns en ambition att läsa vidare. Det gäller framförallt yngre människor. En avsaknad av finansieringsmöjligheter för studier kan dessutom leda till att dessa personer fråntas möjligheten att förverkliga sina drömmar eller måste vänta med att påbörja sin utbildning. Därför är det viktigt att vi har ett system som är anpassat till alla åldrar och alla grupper i samhället.
mot · H3021891 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en allmänbildande skola och tillkännager detta för regeringen. Bildning innebär att kunna göra kunskaper och insikter till sina egna. Att förvärva en känsla av sammanhang, att förstå sig själv, andra och samhället runtomkring oss. Det lägger i sin tur grunden för ett självständigt och kritiskt tänkande. Skolan har en avgörande betydelse för barns och ungas allmänbildning. I skolan får vi chansen att lära oss att lära oss, att öva alla sinnen och utveckla vår kognitiva förmåga. Därför är det viktigt att alla får utveckla sina kunskaper och insikter inom samhällskunskap, humaniora, estetisk verksamhet och idrott. Dels för att alla elever ska få växa som människor, dels för att kunna möta en föränderlig framtid. En stärkt allmänbildning innebär breddade färdigheter i att förstå andra och att göra sig själv förstådd, ökad intellektuell rörlighet och möjlighet att ställa om. Det handlar om att rusta människor för att kunna ta sig an världen. Regeringens arbete för detta är mycket viktigt. i (S)
mot · H3021892 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skärpa regelverket för avgiftsfinansiering av myndighetsutövning och tillkännager detta för regeringen. I takt med att kommunerna försöker få resurserna att räcka till allt fler – mer eller mindre viktiga – ändamål ökar intresset av att avgiftsbelägga allt fler tjänster eller att höja avgifterna för de tjänster som redan är avgiftsbelagda. Skillnaden i avgift mellan olika kommuner kan vara mycket stora. En form av avgifter som är vanligt förekommande är avgifter för olika former av myndighetsutövning i form av tillsyn, exempelvis livsmedelstillsyn, miljökontroller och liknande. När dessa verksamheter i sin helhet avgiftsfinansieras saknas helt incitament för att utveckla effektiviteten och riskerna blir också uppenbara att onödigt många tillsynsbesök görs. För små näringsidkare kan detta bli mycket kostsamt. Ett sätt att angripa detta vore att se över regelverket för avgiftsfinansiering av myndighetsutövning, så att tillsynsverksamhet i huvudsak bekostas skattevägen. blir det mycket mer intressant för kommunerna att effektivisera verksamheten och att inte göra onödiga tillsynsbesök.
mot · H3021893 · 2015-10-06 00:00:00 — Jakt på statens marker ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare krav på länsstyrelserna att inte höja prisnivåerna för jakt på statens marker, mer än konstadsprisindex, och tillkännager detta för regeringen. Jakt är både en sysselsättning, liksom den är natur- och kulturhistoriskt värdefull för vårdandet och bevarandet av ett livskraftigt viltbestånd ute i skog och marker. Det är något som socialt sammanför människor ute i områden som dras med stor avbefolkning. Staten är en stor ägare av skog och mark och är därmed ansvarig för den jakt som bedrivs på dessa marker. Förvaltandet av statens skog och marker är viktiga i frågan om hur vi bäst främjar landsbygdens förutsättningar. har kraftigt höjt priserna för att jaga i de jämtländska markerna. Trots att prisbasbeloppet har ändrats med dryga en procent, har priserna för dygns- och årskort höjts med betydligt mycket mer. Detta går inte i takt med den allmänna prisuppgång som anger. Det är viktigt att jakten tillgängliggörs för alla. Därför anser jag att det är viktigt att priserna för jaktkort på statens marker, inte höjs mer än vad som är betingat utifrån kostnadsprisindex.
mot · H3021894 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att fortsatt stärka förutsättningarna för svensk turist- och besöksnäring och tillkännager detta för regeringen. Svensk turism- och besöksnäring växer kraftigt och omsatte ca 2014. Som andel av exporten uppgår turismens värde till nästan , 159 000 människor sysselsätts inom turism- och besöksnäringen. har turismen i nästintill fördubblats. Turismnäringen är en personalintensiv bransch och ett första steg in på arbetsmarknaden för speciellt unga och utrikesfödda. Besöksnäringen är av stor betydelse för hela . , med skidmetropolen , med tjugotalet gästnätter per invånare är ett exempel. Även övriga regioner i norra visar på betydelsen av turism- och besöksnäringen. Utländska turisters efterfrågan på den svenska naturen, jakt, fiske, skidåkning och andra populära friluftsaktiviteter gör mycket för turismen i dessa regioner. De kulturella och kreativa näringarna, folks intresse för kulturupplevelser, att upptäcka och smaka på de kulinariska sevärdheterna i , ger många näringar ute på landsbygden en chans att växa och öka attraktiviteten i hela . Besöksnäringens förutsättningar för att överleva och växa ytterligare bygger på goda ekonomiska villkor för näringen. Där är regeringens förslag om att kraftigt höja kostnaderna för att anställa unga, ett hårt slag mot näringen. Jag ser med oro på förslaget från SJ om att dra ner på nattågstrafiken norrut i i allmänhet och i synnerhet. Det finns ett gemensamt intresse att ta tillvara på möjligheter, för att utveckla nya typer av produkter och tjänster, att skapa goda förutsättningar för besöksnäringen att växa efter egna förutsättningar är politikens viktigaste uppgift. Besöksnäringen består till stor del av småföretag, vilket gör ekonomiska föreningar samt regelförenklingar för små och medelstora företag, samt marknadsföring via Visit , en samägd organisation av Svensk Turism och staten, viktigt. Alliansregeringen sänkte bl.a. restaurangmomsen. Det är också positivt att nya regeringen har gått vidare med Alliansens förslag kring förenklingar kring högkostnadsskydd för småföretag vid sjukskrivning. Bra infrastruktur är viktigt, med utbyggda vägar, järnvägar och stärkandet av statliga och regionala flygplatser. Det hot som ligger kring nedläggning av kommer få allvarliga konsekvenser för många flygplatser i , som , , och . Runt 24 000 jobb i landet hotas som en direkt konsekvens av att skulle läggas ner. Den förhandlingsperson som regeringen har utsett, bör upphöra med sitt uppdrag, i enlighet med de tillkännagivanden som har beslutat om i frågan. Med anledning av ovanstående, anser jag det bör ligga i regeringens intresse att fortsatt stärka förutsättningarna för svensk turism- och besöksnäring.
mot · H3021895 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om återföring av medel från vattenkraftsproduktionen till de kommuner och regioner där produktionen sker och tillkännager detta för regeringen. Vattenkraften utgör en viktig del av energisystem. Den årliga produktionen uppgår till omkring , nästan hälften av den svenska elproduktionen. När det svenska energisystemet ställer om till en större andel förnybara energikällor får vattenkraften en allt större betydelse. Vattenkraft är en miljövänlig energikälla som inte ger upphov till några utsläpp. De sju skogslänen bidrar med av den totala vattenkraftsproduktionen i . I är det en självklarhet att de kommuner där vattenkraften produceras ska få en rimlig ersättning. Det handlar om kompensation för de ingrepp i naturen som vattenkraftsutbyggnaden har medfört, men också om att kommunerna ska få del av det värde som vattenkraftsproduktionen genererar. Återföringen av vattenkraftsmedel, ger fjäll- och glesbygdskommunerna i , vilket ger en möjlighet att konkurrera med mer tätbefolkade kommuner och städer. Detta är en del av ett framgångsrikt system för att ge alla delar av landet förutsättningar för utveckling och tillväxt. I är situationen annorlunda. får kommuner och bygder där vattenkraften byggts ut enbart i så kallade bygdemedel. Statskassan inkasserar däremot nästan enbart i fastighetsbeskattning på vattenkraften. Under den stora utbyggnadsepoken fick de svenska kommunerna behålla skatten på anläggningarna, vilket de inte har längre. De flesta kraftverken ligger i glesbygdskommuner med stor utflyttning och därmed sjunkande skattekraft och statsbidrag. Återbäring till dessa kommuner är ett bevis på det värdeskapande som vattenkraftsproduktionen har där. går värdeströmmarna till för att sedan till viss del återföras i form av s.k. regionalpolitiskt stöd. Det är ett system som endast bidrar till synen att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare. Det är viktigt att påpeka att vattenkraftskommunerna i hög grad bidrar till välfärden i vårt land.
mot · H3021896 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över hur förutsättningarna för sociala företag kan förenklas och tillkännager detta för regeringen. hjälper personer som annars har svårt att få jobb in på arbetsmarknaden. Med socialt företagande försöker man genom exempelvis direkt ägande eller anställning, öka delaktigheten för medarbetarna och skapa glädje i arbetet och inspirera till fortsatt engagemang. är organisatoriskt fristående från offentlig verksamhet och vinsterna brukar återinvesteras i verksamheten. Människor som på grund av långtidsarbetslöshet, långtidssjukskrivning, en funktionsnedsättning eller andra skäl inte har haft möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden, är de som oftast förekommer i sociala företag. Vi ser också att ett nytt och djupare utanförskap växer fram, med många unga och utrikes födda som faller längre från arbetsmarknaden . har dock flera hinder, det krävs framförallt större politiskt engagemang och beslut som förenklar vardagen för dessa företag. Arbetsförmedlingen arbetar med att utveckla och driva sociala företag; även kommuner är involverade. Att exempelvis kombinera socialt företagande med olika bidrags- och försörjningsreformer är ett sätt. Det är svårt att kombinera lönebidrag och socialt företagande eftersom personer med lönebidrag inte får ha väsentligt inflytande i verksamheten. förenklar för personer som står långt från ordinarie arbetsmarknad och ger dem högre delaktighet. Därför är det angeläget att regeringen bör se över regelverken för sociala företag.
mot · H3021897 · 2015-10-06 00:00:00 — Friluftsnäringen och sociala avgifter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att låta Svenskt Friluftsliv omfattas av socialavgiftslagens s.k. halva basbeloppsregel och tillkännager detta för regeringen. Friluftsorganisationerna i behandlas inte på samma sätt som många andra föreningar, såsom idrottsorganisationer, när det kommer till beskattning och avgifter. Svenskt Friluftsliv som är en paraplyorganisation, med sina 1,8 miljoner medlemmar, varav 300 000 barn i 23 olika medlemsorganisationer, fördelar statens medel till friluftslivets organisationer. De 6 friluftsorganisationerna som även är medlemmar i omfattas av undantaget i socialavgiftslagen, om halvbasbeloppet. En del organisationer omfattas av undantaget, en del gör inte det och vissa driver inte frågan om att omfattas av detta undantag. Detta skapar i min mening ett osäkert rättsläge. Socialavgiftslagens 2 kap. 19 § säger att ”En ersättning till en idrottsutövare från en sådan ideell förening som avses i 7 kap. 7–13 §§ inkomstskattelagen (1999:1 229) och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet är avgiftsfri, om ersättningen från föreningen inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Lag (2010:1 282).” Detta undantag har prövats. I fallet med , beviljades undantag efter att frågan hade drivits till Regeringsrätten (RÅ 199, ref. 25). har nekats undantag och hade inte råd eller vågade driva frågan vidare. Något som speglar sig i andra organisationer som inte anser sig ha råd att driva frågan juridiskt. Politiskt sett har man argumenterat om att det är omöjligt att skilja idrott och friluftsliv (som SOU 1969:29). Propositionen 1970:79 ansluter sig till denna uppfattning. Även proposition 1976/77:135 menar att idrott numera allmänt bör räknas som friluftsliv. Dessa och fler exempel på signaler från politiskt håll bör styrka meningen om att idrott och friluftsliv inte går att skiljas åt. I regeringsskrivelsen ”Statens stöd till friluftsliv och främjarorganisationer” (Ds 1999:78) diskuteras Frisams (Friluftsorganisationer i samverkan) roll (senare Svenskt Friluftsliv). Friluftsorganisationerna gick samman och bildade den ideella paraplyorganisationen övertogs fördelningen av de statliga medlen till friluftslivets organisationer, i likhet med . Svenskt Friluftsliv har drivit frågan gentemot som besvarat frågan om friluftslivet är att ses som ”annan jämförlig organisation”. Enligt svaret från SKV anser man att Svenskt Friluftsliv inte kan åtnjuta det undantag som medlemsorganisationer har. Av ovanstående finner vi det angeläget att regeringen ser över möjligheterna kring om även friluftslivet bör omfattas av undantaget i socialavgiftslagen om den så kallade halva basbeloppsregeln.