mot · H302761 · 2015-10-02 00:00:00 — anser att politiken har en aktiv roll att spela i skapandet av tillväxt liksom i skapandet av förutsättningar för tillväxt. Det kan finnas ett ömsesidigt positivt samspel mellan det offentliga och det privata och utmaningen ligger inte i att fördela en kaka utan i att få den att växa. anser att skapandet av en uthållig, bärkraftig och miljövänlig tillväxt fordrar teknologiska landvinningar. Olika styrmedel såsom regleringar, skatter och subventioner kan mildra vissa problem på kort sikt, men kan inte lösa de stora utmaningarna på . Vår målsättning är att skapa förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt, där återigen står som en stark industri-, innovations-, och kunskapsnation. saknar det globala perspektivet i regeringens klimatpolitik. Det krävs en insikt om att , eller EU för den delen, på egen hand inte kan påverka koldioxidutsläppen i någon betydande utsträckning. De ansträngningar som gjorts globalt har visat sig verkningslösa då utsläppen fortsätter att öka kraftigt i andra delar av världen. Det finns heller ingenting som talar för att en ambitiös föregångspolitik på området där och EU förbinder sig till mer ambitiösa mål än vår omvärld på klimatområdet påverkar utsläppen globalt i önskad utsträckning. Forskningen på området har visat att en ambitiös föregångspolitik på området till och med kan bidra till att utsläppen ökar mer i andra länder genom så kallat koldioxidläckage. har slagit fast att varje procentuell ökning av elpriset föranleder ett fall av exporten inom unionen , vilket ytterligare belyser vikten av att upprätthålla god konkurrenskraft inom och EU. Mot bakgrund av detta avvisar flera av de ökade ekonomiska satsningar på klimatområdet som regeringen föreslår. Satsningarnas effektivitet är högst oklar som det är ståndpunkt att det är inom energiforskningen som nyckeln till minskade utsläpp av växthusgaser finns. står för av de globala utsläppen av växthusgaser och långsiktiga målsättning är att ska kunna bli koldioxidneutralt, det vill säga att inte ska släppa ut mer koldioxid än vad vår natur kan ta upp. Detta är dock beroende av att forskningen på energiområdet gör stora framsteg. har ett stort engagemang för miljön – nationellt, regionalt och globalt – och i denna kontext ser vi allvarligt på de ökade utsläppen av växthusgaser i världen och de effekter detta kan få. noterar vi att den vetenskapliga diskussionen är levande, bland annat påpekas vid sidan av den dominerande forskningen att den globala medeltemperaturen inte ökar eller ökar mycket långsamt , varför det finns anledning att ha ett öppet sinne när det kommer till synen på effekterna av ökad förekomst av växthusgaser i vår atmosfär. vill inom miljöpolitiken öka fokus på vår närmiljö där vi har stora möjligheter att själva förbättra situationen. Vi föreslår ökade anslag till såväl sanering av som av andra förorenade områden. Vi vill också öka anslagen för åtgärder av värdefull natur som till största del går till förvaltning av skyddad natur som är ett eftersatt område. Arealerna av skyddade områden har expanderat kraftigt, men skötseln av dessa har inte prioriterats i tillräcklig grad, varför vill öka anslagen med 200 miljoner . Vi vill även öka anslagen till forskningsrådet Formas vars uppdrag är att främja och stödja grundläggande och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Vi vill öka anslagen till Formas med jämnt fördelat . 11.1 MILJÖ OCH ENERGI ser med stor oro på hur , ett relativt litet innanhav med unikt ekosystem och stor betydelse för vår närmiljö, påverkas av industri och jordbruk i och övriga omkringliggande länder. Vi ser att har ett stort ansvar för miljösituationen i , som också direkt påverkar vissa av våra näringar, i synnerhet fisket. Resonemanget är relevant även för , även om förutsättningarna skiljer sig i viss mån. föreslår därför införandet av en Östersjömiljard jämnt fördelat . Övergödning av vatten föranleder även åtgärder på land. Nationellt vill fortsätta ansträngningarna med att minimera näringsläckaget från jordbruket, parallellt med ett bevarande av näringen som sådan, genom finansiering av pilotprojekt i medelstor skala. Bland annat kan strukturkalkning lyftas fram, en åtgärd som underlättar upptag av näringsämnen och därmed har potential att minska läckaget. Östersjöproblematiken ges en ökad prioritet. För att minska problemet bör även samarbeta med övriga på olika sätt. Bland annat genom Helcom är beredda att bredda och fördjupa regionalt samarbete på detta område. 11.1.2 ENERGIEFFEKTIVISERING OCH FORSKNING Som ett led i vår ambition att ta ur oljeberoendet, samt för att utveckla den inhemska energiindustrin, väljer vi också att avsätta resurser till en ökad satsning på energiforskning. På kommer inte subventioner till enskilda energislag att lösa några problem; på måste miljövänliga och förnybara energislag kunna hävda sig själva på marknaden. Sett ur ett internationellt perspektiv ligger i framkant på miljöområdet. Även om det ännu återstår saker att göra här hemma går det i många fall att göra mycket mer för samma, eller mindre, resurser i andra delar av världen. Delar av utlandsbiståndet ska därför användas till offensiva och resurseffektiva satsningar mot de globala miljöproblemen med prioritet mot vatten och sanitet. För att ytterligare förstärka arbetet för att förbättra den globala miljön vill öka anslagen för klimatsatsningar i tredje världen. 11.1.4 ÅTGÄRDER FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD OCH SKYDD AV NATUR Förvaltning av skyddad natur är ett eftersatt område. Arealerna av skyddade områden har expanderat kraftigt, men skötseln av dessa har inte prioriterats i tillräcklig grad. För att dessa biologiska värden ska bevaras och utvecklas krävs insatser. ser ett stort värde i skötseln av dessa områden och välkomnar regeringens ambitionshöjning på området. vill dock höja ambitionen ytterligare för skyddade områden och vill därför öka anslaget till åtgärder för värdefull natur med ytterligare 200 miljoner jämnt fördelat . När det kommer till regeringens förslag att kraftigt öka anslagen för expansion av de skyddade områdena vill avvakta en djupare analys av vilka konsekvenser detta får för skogsbruk, landsbygden i stort och den eftersatta skötseln av befintliga områden. föreslår därför att anslagen till skydd av värdefull natur ligger kvar nivå. Detta bidrar till att man kan frigöra kraftiga resurser till att utveckla skötseln av de skyddade områdena. 11.1.5 NEJ TILL UTBYGGNAD AV SUBVENTIONERAD VINDKRAFT är inte negativa till vindkraften som energikälla, men vi ser inte hur vindkraften skulle kunna bli en del av baskraften då den inte kan bidra med elproduktion eftersom effekten varierar utifrån rådande väderförhållanden. En storskalig utbyggnad av vindkraften kommer att kräva en kostsam utbyggnad av såväl stamnät som regionnät och skapa ett stort behov av reglerbar kraftproduktion för att kunna balansera effektvariationerna. Vindkraftverk bör företrädesvis placeras i glesbefolkade delar av landet. Om fastighetsägare drabbas av sänkt marknadsvärde till följd av en vindkraftsetablering bör de ersättas ekonomiskt av ägaren till vindkraftparken. Stor hänsyn måste tas till den lokala opinionen samt till miljö- och naturintressen. 11.1.6 FJÄRDE GENERATIONENS KÄRNKRAFT menar att kärnkraften borde ha ett klart uttalat utrymme inom de prioriterade insatserna för energiforskning och utifrån att kärnkraften står för nästan hälften av vår elförsörjning har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst blygsamt. Forskning och utveckling inom kärnkraft behöver däremot inte endast ha sin utgångspunkt i ren kärnteknikforskning. Forskningsområden inom slutförvar av uttjänt kärnbränsle och kärnkraftssäkerhet är områden som i vissa fall har en nationell särprägel och kräver således nationell kompetens. Men för att kunna uppnå ny, modern och än mer säker kärnkraft i behövs också en hög nationell kompetens, och för detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforskningen. avsätter medel för en statligt finansierad forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft, med potential för att kunna återanvända det använda kärnbränslet. utnyttjar vi endast ett fåtal procent av potentialen i det uran som grävts upp medan återstående avses att grävas ned som avfall. Flera lovande projekt med olika typer av snabba kärnkraftsreaktorer, som även kallas för fjärde generationens kärnkraft, pågår just . I denna typ av reaktorer kan det använda kärnbränslet istället återanvändas. straffbeskattas elenergi som är alstrad i svenska kärnkraftverk och vattenkraftverk. Staten utövar skattesanktioner mot båda dessa energislag där en avgift tas ut på den högsta termiska effekten i kärnkraftverken och där det för vattenkraften tas ut en högre fastighetsskatt än för övriga industrifastigheter. Dessa straffskatter mot våra mest betydande energislag skapar en obalans i konkurrensen på den fria elmarknaden som inte andra energislag drabbas av. Med anledning av det ovan anförda motsätter vi oss ytterligare höjningar av effektskatten och föreslår även en sänkning av effektskatten med . För att stimulera byggandet och skapa incitament för att förnya reaktorer vill vi slopa denna orättfärdiga effektskatt för nya reaktorer. Vårt förslag är därför att reaktorer som uppförs efter inte skall belastas med effektskatt, vilket ger likartade konkurrensvillkor mot andra energislag. En dylik reform väntas också leda till lägre energipriser, eller i vart fall till minskade prisstegringar. betalar kärnkraftindustrin skatt på den termiska effekten även när anläggningarna inte producerar någon el och således saknar intäkter. Det är först efter dag 90 som avdrag medges för hela effektskatten. Detta är en högst orimlig ordning som belastar kärnkraftens konkurrenskraft gentemot andra kraftslag på ett negativt sätt. menar därför att skatteavdraget på den termiska effekten ska inträda redan efter dag 30 istället för efter dag 90. rådde det balans på bostadsmarknaden. Följer man befolkningsökningskurvorna ser man att Alliansens invandringspolitik är orsaken till dagens bostadskris. Med dagens regering fortsätter invandringen till nya nivåer. Enligt behöver det byggas 71 000 bostäder fram . byggs det närmare 50 000 bostäder. lämnade en rapport som visade att bostadsbehovet för nyanlända och de efterkommande anhöriga, motsvarar 38 500 bostäder . har prognoserna för mottagandet av nyanlända bara ökat. Detta visar sammanställt att byggandet ligger långt efter behovet och att det är orsakat av befolkningsökningen som främst har sin orsak av ökad invandring till . Ett hem är grunden för ett tryggt och därmed välmående samhälle, vilket saknas i den rådande bostadsbristen. Det ska finnas ett boende för alla oavsett ekonomi. lägger stor vikt vid att barn får en stabil uppväxt, unga ges goda förutsättningar, att både bo och studera. En anpassad och trygg boendeform ges våra äldre. Bostadspolitiken ska skapa förutsättningar för människor att bo och leva i de bostadsformer som passar den egna livssituationen bäst. vision är ett fungerande samhälle där alla människor bor trivsamt på den plats de önskar och det är lätt att flytta och hitta ny bostad. 11.2.1 FÖRENKLADE BYGGNORMER FÖR STUDENTBOSTÄDER anser att det är orimligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem vilket man gör undantag för i fastighetstaxeringslagen, med slopad fastighetsavgift som följd. Vi vill avskaffa den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder. Vi vill förenkla byggnormerna för att göra det billigare att bygga fastigheter. Främst är det hissnormen och andra normer som vi vill förändra. Det ska vara smidigare och billigare att producera studentlägenheter. vill utreda möjligheten att klassificera studentbostäder som elevhem. Detta skulle bland annat medföra att fastighetsavgiften avskaffades vilket får till följd att det blir billigare att äga och driva. Vi vill även se över byggnormerna. Låga hyror har länge präglat de subventionerade miljonprogrammens bostäder, som står inför renoveringsbehov och därmed tillkommande hyreshöjningar. Nybyggnation av bostäder innebär hög hyra. Därför ser vi ett behov av uppjusteringar av reglerna för och en höjning av bostadsbidrag och bostadstillägg. 11.2.4 INVESTERINGSBIDRAG FÖR BOSTÄDER Behov av ny- eller ombyggnation av äldre bostäder i särskilda boenden samt trygghetsboenden är växande. För att möta behovet för den kommande åldrande befolkningen tillför vi kommunerna ett investeringsbidrag. 11.2.5 LANTMÄTERIET, KOSTNADSFRI KARTTJÄNST Lantmäteriet kartlägger och samhället med avancerade och detaljerade kartor. i försenades, i samband med den stora branden , av att man använde sig av gamla kartor. Därför anser vi att de senast uppdaterade kartorna ska göras tillgängliga kostnadsfritt, detta för att underlätta tillgången. höjer anslaget till Lantmäteriet med . Den forskningsverksamhet som bedrivs på svenska universitet och högskolor är oerhört viktig för att landet ska kunna underhålla och återskapa den spetskompetens som är nödvändig för att skapa nya innovationer. ska vara en framträdande kunskapsnation och vi avser därför utöka forskningsanslagen inom högskolorna och universiteten under den kommande budgetperioden. Vi ska ligga i framkant i områden som kärnfysik, genteknik, nanoteknik, informationsteknik, rymdteknik, mineralogi, geovetenskap och skogsforskning. Om åter ska bli ett land med världsledande konkurrenskraft i högteknologiska och avancerade sektorer kan vi inte endast förlita oss på att marknaden tillskjuter det efterfrågade kapitalet. Staten finansierar och driver redan grundforskning och privat forskning på olika plan. Vi ser det som en självklarhet att också öka anslagen till statlig forskning för att bredda och vitalisera redan befintlig forskning i landet. Även här ser vi en enhet bestående av utbildning, forskning, företagande och arbetsmarknad. 11.4.1 ÅTGÄRDER MOT SÅ KALLADE BLUFFAKTUROR ser ett växande problem med oseriösa företag som genom olika, mer eller mindre kreativa, sätt utnyttjar marknadsreglerna på ett oseriöst sätt. vill därför se en översyn av regelverken och där det är uppenbart att man satt i system att utnyttja reglerna, bör också straffen var kännbara. vill se över hur man kan undvika att regelverket som skapats för handel mellan företag och mellan företag och privatpersoner, utnyttjas av kriminella. vill även se över reglerna för förenklat tvistemål (så kallade småmål), så att oseriösa företag inte gynnas av att inte kunna åläggas med rättegångskostnader. anser att det är viktigt att det finns ett välfungerande skydd för den enskilde konsumenten och att konsumenter har information och möjlighet att göra aktiva val. Därför är det viktigt att ursprungsmärkning och innehåll i produkter stämmer överens med vad konsumenten vill och behöver veta. Som exempel så finns det flera olika miljömärkningar där skillnaderna är oklara som ”Bra miljöval”, ”Svanen” och ”Ekologiskt”. Här behövs förtydligande så att konsumenten vet vilka miljömärkningar som ger det miljötänk som konsumenten efterfrågar. 11.4.3 SMS-LÅN, SMÅLÅN OCH ÖVERSKULDSÄTTNING vill se ett förbud mot att använda sms-lån och smålån för konsumtion. Det finns dock situationer då denna typ av lån kan vara användbara och förmånliga för den enskilda individen. Enligt , som granskat förfarandet, har det visat sig att flera av bolagen som erbjuder snabblån brister i den mycket viktiga kreditprövningen, men även andra företag som erbjuder lån bör ha en god möjlighet att göra en enkel kreditkontroll. Kreditgivare som grovt åsidosatt sin skyldighet till kreditprövning bör rimligtvis inte kunna vända sig till för att driva in sin fordran. 11.4.4 UNDERLÄTTA FÖR SKULDSANERING vill se över reglerna för skuldsanering. Då handeln med fakturor är omfattande, så leder det ofta till att det blir svårt för den enskilde att hålla reda på vem som egentligen är kreditgivare. Här behövs en översyn så att det blir lättare för den skuldsatte att kunna begära skuldsanering även om den skuldsatta har svårt att ange alla kreditgivare. 11.4.5 ÖKADE MÖJLIGHETER FÖR BETALNINGSUPPGÖRELSER FÖR MYNDIGHETER Inom näringslivet förekommer ofta att företag och den skuldsatta gör frivilliga överenskommelser, som att göra upp betalningsplaner, göra avdrag på ränta och att ta bort straffavgifter för att på så sätt göra det möjligt för den skuldsatta att göra sig skuldfri. Om man däremot vänder sig till en statlig myndighet så är det näst intill omöjligt att göra någon form av uppgörelse. Detta försvårar för den enskilda personen att komma ut ur skuldfällan och kan i praktiken ha motsatt effekt och minska möjligheten för staten att få in några pengar. Därför tycker vi Sverigedemokrater att det bör vara lättare för statliga myndigheter att göra uppgörelser med skuldsatta i de fall där det kan anses vara lämpligt. Som exempel kan tas skulder för bostadsbidrag. uppstår det skulder för bostadsbidrag, på grund av att inkomsten ändrat sig och man har glömt att anmäla denna förändring, vilket gör att man blir återbetalningsskyldig. Då kan det vara rimligt att återbetalningen delas upp på flera tillfällen, speciellt om det är en större summa som ska återbetalas. vill skärpa kontrollen när gode män och förvaltare utses. Vi vill också att det ska finnas en obligatorisk utbildning för gode män och att det alltid ska finnas möjlighet för den som är i behov av förvaltarskap att yttra sig kring vem som utses. 11.4.7 FRIVILLIGT REGISTER FÖR TESTAMENTE vill införa ett frivilligt nationellt register för testamente. Detta för att det ska vara möjligt för den enskilde att säkerställa att testamenten inte försvinner. finns några privata alternativ till testamentesregister på marknaden. Det är dock en fråga som enligt oss bör åligga en statlig myndighet att tillhandahålla. 11.4.8 ÖVERSYN AV LAGEN MOT TVÅNGSÄKTENSKAP vill se en översyn och skärpning av den lag som tillkom mot tvångsäktenskap och som inte lett till att en enda person åtalats trots att det finns klara indikationer på att problematiken finns kvar. Det är målsättning att den svenska hälso- och sjukvården ska hålla en hög internationell kvalitet. Det är därför av största vikt att vi kan erbjuda patienten de allra senaste kunskaperna inom vården, prövade och avancerade behandlingsmetoder, den senaste tekniken och väl fungerande läkemedel. Allt detta behövs för att på bästa sätt kunna bota, lindra samt förebygga sjukdomar och ohälsa. Det är för oss en självklarhet att alla patienter ska ha rätt till likvärdig vård av högsta kvalitet och tillgänglighet, oavsett var i landet de bor. För att vi ska närma oss målet om en svensk sjukvård i världsklass krävs det att tillgängligheten till vård förbättras. Att vi utvecklar och förnyar sjukvården, att kroniska sjukdomar behandlas inom rimlig tid och att patienter får en kvalificerad palliativ vård i livets slutskede. Allt detta så att fler personer med dödliga sjukdomar kan räddas till livet och få möjligheten till fortsatt fullgott liv. Det är för oss självklart att sjukvården ska vara gemensamt skattefinansierad och ges till alla medborgare efter behov. Minskningen av antalet vårdplatser har varit ett kontinuerligt problem som ännu inte fått en legitim lösning. Detta anser vara en felprioritering då vi har en växande befolkning med ett större behov av hälso- och sjukvård. Platsbrist leder till försämrad vård och risk för felaktiga diagnoser. Det ska inte vara så att sjukvården är så pass överbelastad att det inte går att ge vård oavsett tidpunkt eller sjukdom. Bristen på vårdplatser riskerar patienters liv vid akuta fall eller större katastrofer då det inte finns möjligheter att behandla på plats. Att komma tillrätta med vårdplatsbristen är en av sjukvårdens enskilt viktigaste frågor. Det har tidigare funnits exempel om enskilda avdelningar som har så få platser att patienterna tvingas få vård i korridorer, matsalar eller expeditioner. Ett större problem uppstår när patienter skickas till en annan avdelning där plats finns men där vårdpersonalen kan sakna rätt kompetens och utrustning. Riskerna att patienter inte får den behandling som egentligen behövs eftersom vårdpersonalen är stressad, inte har rätt information och är överbelastad kan då förekomma. oroas av att se hur en alltför stor och riskfylld neddragning av antalet vårdplatser har ökat. En minskning på cirka 400 platser innebär att vi har knappa 24 600 vårdplatser, varav den somatiska korttidsvården utgör ca 20 000, motsvarande 2,6 platser per 1 000 invånare. Detta innebär att numera ligger i den absoluta botten bland jämförbara . Platsbristen leder inte bara till en försämrad vård och garanti för patienterna, den ökar sjukhusrelaterad dödlighet, ger längre vårdtid och en högre kostnad för vårdgivaren än vad som egentligen skulle behövas. Bristen bromsar även akutmottagningens funktion, vilket gör att patienterna får vänta onödigt länge på behandling. Patienter i behov av intensivvård tvingas vänta allt för länge, vilket riskerar liv och föranleder utvecklingar som vi i normalfallet skulle kunna förhindra. ser det därför som högst angeläget att öka antalet vårdplatser och att gällande vårdgaranti kompletteras med rätten att vid behov garanteras en vårdplats på rätt klinik, bemannad med rätt kompetens. 12.1.3 STIMULANSBIDRG TILL PERSONER FRÅN 85 ÅR OCH ÄLDRE I SLUTENVÅRDEN Vi önskar avsätta ett stimulansbidrag för att alla landsting och regioner ska kunna erbjuda kostnadsfri vård i slutenvården till personer som är eller äldre. är kostnaden för slutenvård för patienter olika i olika landsting och regioner. Som mest kan man få betala /dygn när man är inlagd på sjukhus och behandlas inom slutenvården. Vi vill att alla som är eller äldre ska slippa att betala för slutenvården, dvs. inläggning på sjukhus. Vi har i tidigare budgetar föreslagit att de som är eller äldre ska få kostnadsfria läkarbesök i öppenvården dvs. avskaffa patientavgiften för dem. Vi vill nu gå ett steg längre genom att stimulera alla landsting att även erbjuda kostnadsfri slutenvård för denna grupp äldre. Det är orimligt att man som gammal ska behöva betala som man tillbringar på sjukhus. Det är dessutom orättvist att kostnaden för inläggning på sjukhus varierar över landet. För att måna om de äldre vill vi säkerställa att de ska slippa betala för den tid som de måste vara inlagda på sjukhus eller inom vården. Vi vill prioritera de äldre, som ofta är en ekonomiskt svag grupp, genom att erbjuda kostnadsfri slutenvård. 12.1.4 OBLIGATORISK HÄLSOKONTROLL AV NYANLÄNDA förordar obligatoriska hälsoundersökningar för alla individer som söker svenskt uppehållstillstånd. Detta fyller en viktig samhällsfunktion då farliga och snabbt spridande sjukdomar som inte finns i kan upptäckas och behandlas . innebär en satsning som denna att de nya invånarna, i likhet med infödda svenskar, redan från början etablerar en god kontakt med den svenska vården. 12.1.5 ÅTERSTÄLLNING AV HÖGKOSTNADSSKYDDET är fortsatt negativt inställda till den höjning av högkostnadsskyddet som genomförts. Höjningen innebar en försvårad situation för många sjuka och äldre som tvingas lägga ännu större delar av sin disponibla inkomst på läkemedel och sjukhusbesök. Vi återställer högkostnadsskyddet till för besök inom den öppna hälso- och sjukvården respektive för läkemedel. anser att alla som har behov av palliativ vård i livets slutskede oavsett diagnos ska kunna få det av kompetent och välutbildad personal oberoende av bostadsort. Vården vid livets slut ska präglas av värdighet, omtanke och respekt för patienten. Rätten till fullgod smärtbehandling ska vara en självklarhet, liksom psykologiskt, socialt och andligt eller existentiellt stöd för patienter och närstående.När livets slut närmar sig är det viktigt att vård och omsorg präglas av professionellt kunnande om de kroppsliga behoven kombinerat med lyhördhet för både andliga och själsliga behov.