ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3022765 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda införande och konsekvenser av en breddad och förstärkt lärlingsutbildning och tillkännager detta för regeringen. För att fler unga människor ska ha ett jobb att gå till och för att fler företag ska finna rätt kompetens måste yrkesutbildningarna stärkas. Alliansregeringen återinförde lärlingsutbildningarna i vilket har gett fler unga möjligheten till jobb. Lärlingsutbildning är också viktig för tillväxten, inte minst för de små och medelstora företagen. Efterfrågan från företagen är stor på kompetent arbetskraft. Det ska vara en långsiktigt hållbar utbildning som är relevant, verklighetsnära och leder till jobb. Lärlingssystem som finns i exempelvis , där lärlingsplatserna är knutna till gymnasiet och som framgångsrikt pressat ungdomsarbetslösheten är en inspiration för . Det hjälper unga att få in en fot i yrkeslivet som företagen får skräddarsydd kompetens. kan också vara viktig för att fånga upp gruppen NEET:are (not in education, employment or training), vilket är en grupp unga människor som står långt från arbetsmarknaden. Lärlingsplatserna måste likna en anställning, med en riktig lärlingslön och förväntas övergå i anställning, där det offentliga inledningsvis tar en större del av lönekostnaden. Företagen måste bli fullt involverade och ansvariga för att utforma den arbetsplatsförlagda yrkesutbildningen och garantera dess kvalitet. Företagen väljer sedan vilka lärlingar de vill ta emot, som vanliga anställningsintervjuer. Utbildningarna får då kvalitet och status. För att svara på arbetsmarknadens efterfrågan på duktigt yrkesfolk och ge fler unga möjlighet till jobb måste lärlingsutbildningar utökas och breddas. Därför anser vi att införande och konsekvenser av en breddad och förstärkt lärlingsutbildning bör utredas. Detta ges regeringen tillkänna. i (C)
mot · H3022766 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör rikta en del av karriärtjänsterna till utanförskapsområden och tillkännager detta för regeringen. Den avgörande faktorn för att höja resultaten i skolan är att vi har skickliga lärare. Alliansen vill höja antalet förstelärartjänster kraftigt. Alliansregeringen införde karriärtjänster som innebär att skickliga lärare kan göra karriär och bli förstelärare eller lektorer. Dessa får statligt finansierade lönelyft på ca respektive utan att lämna undervisningen och eleverna. Tyvärr drar nu regeringen ned på Alliansens utökning av karriärtjänsterna. Vi vill att det ska löna sig att vara en skicklig lärare och vill ge lärarna goda möjligheter till utveckling. Vi anser att skickliga lärare ska ha bra betalt. En av de viktigaste faktorerna för elevernas studieresultat i skolan är lärarna. För att säkra en hög kvalitet på lärarna måste läraryrket göras mer attraktivt, så att eleverna får en förbättrad undervisning och därmed ökade förutsättningar att nå de nationella målen och goda resultat. Lärares kompetens och potential måste tas till vara och uppmuntras. Mycket pekar på att undervisningen och framåt har karaktäriserats av att eleverna i stor utsträckning arbetat på egen hand och utan aktivt lärarstöd. Detta är en av förklaringarna till elevernas försämrade resultat i den svenska skolan. Den enskilt viktigaste faktorn för elevernas studieresultat i skolan är lärarna samt att lärare – för att deras kompetens ska stärkas och läraryrkets attraktionskraft ska höjas – måste ges möjligheter att utveckla sin professionalism och gå vidare i karriären. Alliansregeringen föreslog därför att en karriärutvecklingsreform skulle genomförs inom läraryrket med utvecklingssteg för yrkesskickliga lärare inom hela grund- och gymnasieskolan. Syftet med reformen var att premiera de mest skickliga lärarna. Två nya karriärsteg för lärare inrättades: Yrkesskickliga lärare ska kunna bli förstelärare som i allt väsentligt ska fortsätta undervisa, men också ska kunna coacha kollegor, arbeta med att förbättra undervisningen, vara huvudlärare i ett ämne eller ansvara för lärarstuderande. Personer med lägst licentiatexamen i ett ämne eller ämnesdidaktik ska kunna bli lektorer. Lektorer ska utöver undervisning kunna sprida ämneskunskaper till andra lärare eller bedriva forskning som gynnar undervisningen. Alliansen föreslog en utbyggnad av karriärtjänsterna som regeringen tyvärr tar bort. Ska vi höja resultaten ska de skickligaste lärarna finnas på de skolor som har störst utmaningar. Alliansen ville därför genomföra en särskild satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden. För att stärka läraryrkets status, premiera skickliga lärare och lyfta elevers kunskapsresultat menar vi att fortsatta reformer är nödvändiga. Karriärvägar för lärare är en viktig del i detta. Därför anser vi att regeringen bör rikta en del av karriärtjänsterna till utanförskapsområden. i (C)
mot · H3022767 · 2015-10-06 00:00:00 — Entreprenöriellt lärande och hållbar utveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera den effekt och de resultat styrdokumenten har fått när det gäller hållbar utveckling och entreprenöriellt lärande och tillkännager detta för regeringen. Vi anser att det bör utvärderas vilken effekt och vilka resultat styrdokumenten med betoning på lärande för hållbar utveckling och entreprenöriellt lärande har fått för verksamheterna, alltifrån grundskola till högre utbildning. FN har beslutat om ett globalt handlingsprogram för lärande för hållbar utveckling, ett s.k. Global Action Programme on Education for Sustainble Development (ESD). I internationella sammanhang framställs ofta som en förebild då det gäller ESD. Detta beror med stor sannolikhet på att inriktningen mot lärande för hållbar utveckling finns inskriven i olika styrdokument på utbildningsområdet, alltifrån läroplanerna i förskolan till högskolelagen. antog regeringen dessutom en strategi för entreprenörskap på utbildningsområdet, en strategi som i många delar sammanfaller med syftet med lärande för hållbar utveckling. har emellertid brustit i uppföljningsarbetet när det gäller vilken eventuell effekt styrdokumentens formulering om ESD har fått på utbildning. Även uppdragen om entreprenöriellt lärande behöver följas upp. Vi behöver veta om styrningen fungerar och faktiskt leder utvecklingen i önskvärd riktning. i (C)
mot · H3022768 · 2015-10-06 00:00:00 — En digitaliseringsstrategi och ett nationellt digitalt lärarlyft ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för skolans digitalisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av ett nationellt digitalt lärarlyft och tillkännager detta för regeringen. Skolan har länge varit ett eftersatt område i fråga om införande av olika digitala hjälpmedel, både i administrationen och i undervisningen. Detta jämfört både med andra områden i samhället och med skolsystem i andra jämförbara länder. har dock stora förändringar skett, då många skolor har gjort digitala satsningar av olika slag. Bilden är dock mycket splittrad, och starkt beroende av hur drivkraftiga skolhuvudmän, skolledare och enskilda lärare är. Detta har lett till stora skillnader i likvärdighet mellan skolor och mellan kommuner, i strid med inriktningen på utbildningspolitiken. I och görs nationella satsningar på att få upp användningen av digitala verktyg i skolan. I har kommunerna skrivit under på att de tar ansvar för att den digitala infrastrukturen kommer på plats i alla skolor . Staten å sin sida satsar pengar för att få igång utvecklingen av digitala läromedel samt på lärarfortbildning och nätverk för lärare som kan stödja varandra i arbetet med IT i skolan. Tyvärr händer det alldeles för lite inom området för digital skolutveckling i . Det är oroande. Vi vill därför att ska få i uppdrag att ta fram en nationell strategi för skolans digitalisering. I en sådan strategi bör olika delar ingå, men bland annat hur bättre kunskapsresultat kan nås genom att låta elever använda digitala läromedel i sitt arbete, vilken kompetens som krävs för att varje skola ska kunna utveckla den digitala infrastrukturen på skolan och vilka nya typer av kunskaper rektorer och andra skolledare behöver för att leda digitaliserade skolor. För att eleverna på ett fullgott sätt ska kunna inhämta nya kunskaper på området krävs också att lärarkåren först får det stöd och den fortbildning som behövs. Det handlar både om att undersöka hur lärarutbildningen skulle behöva utvecklas och hur redan yrkesverksamma lärare ska kunna komplettera sin kompetens. Vi föreslår därför att ges i uppdrag att utreda och lämna förslag på ett nationellt digitalt lärarlyft. I uppdraget ska ligga att titta på hur fortbildningsinsatser kring moderna digitala verktyg och arbetssätt för verksamma lärare ska följas upp, utvärderas och stödjas. Förslaget ska inkludera möjligheten att pröva ut modeller för att systematiskt utveckla och dela kunskap kring att bättre nå målen med stöd av moderna verktyg liksom kring tid och former för hur lärare kan integrera detta i undervisningen. Inom ramen för det digitala lärarlyftet ska också analysera och lämna förslag på hur lärarutbildningarna ska utveckla och införliva användning av digitala verktyg och arbetssätt, både i teori och i praktik, som en obligatorisk del av utbildningen. i (C)
mot · H3022769 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna rätten till det fria skolvalet och tillkännager detta för regeringen. Alliansen värnar det fria skolvalet, valfriheten inom utbildningen i och mångfalden som detta medför. Det fria skolvalet infördes som en del av friskolereformen av regeringen och har utvecklats till att bli en självklar del av det svenska utbildningssystemet. Alliansen genomförde också omfattande skolreformer genom bland annat nya läroplaner och nytt betygssystem för att skapa ökat kunskapsfokus, stärka kvaliteten och likvärdigheten i landets alla skolor. Det viktigaste för oss är att kvaliteten på undervisningen är hög oavsett om den enskilda skolan i sig drivs av kommunen eller av en privat aktör. Vi försvarar det fria skolvalet och friskolereformen. Det är självklart för oss att elever och föräldrar själva ska ha möjlighet att kunna välja skola. Att kunna välja skola bidrar också till att motverka den segregation som finns. En undersökning genomförd av för visade även att av svenskarna håller med om påståendet att det är bäst om föräldrarna får välja skola, eller fristående. Inom alla olika grupper är det ungefär lika många som håller med, oavsett om man frågar män eller kvinnor, låg- eller högutbildade, hög- eller låginkomsttagare. Att begränsa och försvåra det fria skolvalet löser inte de utmaningar och problem som finns i en del skolor runt om i vårt land. För att komma tillrätta med dåliga resultat och stor frånvaro, inom både grundskola och gymnasium, krävs det istället ökade resurser, tydligt ansvarsutkrävande och uppföljning samt fortsatta satsningar på tydliga kunskapskrav, på kvalitet i undervisningen, elevhälsan och miljön i alla våra skolor. Alliansen står upp för en skola där klassresan börjar redan i klassrummet och där skolan ska kunna kompensera för bakgrund. Där såväl stöd som stimulans ges utifrån individens behov. Det innebär att varje skola, oavsett huvudmannaskap, måste hålla hög kvalitet men också att föräldrar och elever får möjlighet att själva aktivt välja en skola som passar just deras enskilda behov – även utanför det egna bostadsområdet. Vi kommer fortsätta att värna rätten till det fria skolvalet som en av grundbultarna i det svenska utbildningssystemet. Detta ges regeringen tillkänna. i (C)
mot · H3022776 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur adoptionskostnadsbidraget skulle kunna höjas och tillkännager detta för regeringen. För att underlätta internationella adoptioner infördes ett adoptionsbidrag på i , utifrån ambitionen att samhället skulle hjälpa till med ungefär hälften av de kostnader som då var förenade med en internationell adoption. höjdes bidraget till det dubbla, , vilket då motsvarade av den genomsnittliga adoptionskostnaden. har beloppet inte höjts, även om kostnaderna för att adoptera har ökat ytterligare. – en av de större intresseorganisationerna för adoptionsföräldrar i – anser att genom att höja adoptionsbidraget till två prisbasbelopp skulle bidraget återigen uppgå till av kostnaden och genom att knyta bidraget till basbeloppet skulle en rimlig indexering ske. siffror skulle detta motsvara . Detta skulle genom att minska adoptivföräldrarnas ekonomiska belastning även gynna barnet. Frågan om att höja adoptionskostnadsbidraget har tidigare behandlats av socialförsäkringsutskottet, som då inte haft något att invända mot en höjning förutsatt att det statsfinansiella läget ger utrymme för det. uppgår posten i statens budget till (prop. 2015/16:10, utgiftsområde 12); en post som varit så gott som oförändrad under en lång rad år, och i ett något längre perspektiv till och med minskat. Antalet inhemska spädbarnsadoptioner i är ytterst begränsat, med knappt ett tjugotal adoptioner . Genom internationella adoptioner kom 466 barn till enligt Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () medan det bara , 2005, kom 941 barn. Denna minskning öppnar en möjlighet att inom avsatta medel i statsbudgeten öka det så kallade adoptionsbidraget. Det är inte bara till som antalet adoptioner minskar, utan detta är en internationell trend sedan ett antal stora givarländer inte medger så många adoptioner längre – däribland , och . ställer också särskilt stränga krav för adoption, och dess artikel 21 föreskriver att staterna ska säkerställa att barnets bästa beaktas främst. Det innebär att inga andra intressen, vare sig ekonomiska eller politiska, vare sig hos adoptanterna eller ursprungsföräldrarna, får ta över eller ens jämställas med barnets. , adoptionsorganisationerna och den ansvariga myndigheten har ett stort ansvar för att detta efterlevs. Utifrån barnperspektivet finns det anledning att uppmuntra till adoption, så att barn som exempelvis får börja sitt liv på ett barnhem kan få en egen familj att växa upp i. Därför bör regeringen se över möjligheten att höja, och indexera, adoptionsbidraget.
mot · H3022777 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska se över möjligheten att låta det statliga ansvaret för sjöräddningssamordningen på sjön likställas med det på , och och tillkännager detta för regeringen. skedde flera tragiska drunkningsolyckor på som drabbade både yrkesfiskare och fritidsfolk. Behovet av en samordnad statlig ledningsfunktion blev i samband med dessa tillbud uppenbar, då felbeslut och kommunikationssvårigheter fördröjde räddningsarbetet. anses vara svårnavigerad och har många grund och svåra passager. Passagerarfartygen och många av de större fritidsbåtarna är försedda med VHF-utrustning, där ansvarar för passning av kanal 16, en internationell sjöräddningskanal. Denna finns dock inte tillgänglig på , vilket innebär att ingen lyssnar när nödanrop kommer från båtar på . är fjärde största sjö. Men till skillnad från , och , saknas en samordnad statlig sjöräddning på . Detta är inte acceptabelt då året om trafikeras av ett 30-tal licensierade yrkesfiskare, tre passagerarfartyg, färjetrafik till och Valen, samt ett antal passagerar-/taxibåtar. Till det kommer boende/fritidsboende på ett 25-tal öar som färdas på samt ca 1 500 fritids- och turistbåtar varje säsong. Fiskerinäringen har stor betydelse i , inte minst gäller det gösfisket och kräftfisket. För fritidsbåtslivet, sommarstugeägarna, campinggäster och boende i och andra orter runt är sjön en viktig förutsättning för rekreation och friluftsliv. För turisttrafik som kommer via är det ofta okänt att den vanliga sjöräddningskanalen inte kan användas. Men de som hamnar i sjönöd på får förlita sig till mobiltelefon och 112. Detta kan dock inte ersätta kanal 16 och en fungerande VHF då det utan denna utrustning av förklarliga skäl inte går att snabbt mobilisera båtar som befinner sig i närheten att hjälpa till. Staten måste ta sitt ansvar för att inkludera , att tillsammans med , , och hela den svenska kuststräckan, ingå i den statliga . Det handlar om installation av basstation för kanal 16 samt att teckna avtal med sjöräddningscentralen JRCC i , som har ansvar för bevakning och leder för statliga vatten. En möjlig väg för att snabbt kunna föres med tillgång till den internationella sjöräddningskanalen 16 är att söka en s.k. PPP-lösning, där det offentliga tillsammans med näringslivet löser finansieringsfrågan. Det handlar inte om några stora investerings- och driftkostnader. Det handlar om att ta ansvar för en fungerande sjösäkerhet och om att rädda människoliv. Det ska inte vara farligare att ramla ur båten i än på kusten.
mot · H3022778 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av fler avlastnings- och omledningsmöjligheter i det svenska järnvägsnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilt analysera strategiska betydelse och dess behov av ökad kapacitet och tillkännager detta för regeringen. har statens uppdrag att bibehålla och utveckla banan för sträckan – . Staten betalar ett driftsbidrag för att täcka kostnaderna för drift och underhåll av anläggningen. har, för inland, en avgörande strategisk betydelse i förverkligandet av ambitionen att hela ska leva. Den är viktig för såväl person- som godstrafiken. Persontrafiken har ökat genom dagliga turer sträckan –med anslutning till . Dessutom har det gått veckovisa nattåg sträckan ––via Röjan och . För att göra det svenska järnvägsnätet mer robust och med större redundans behöver vissa kapacitetshöjande åtgärder komma till stånd samt ökade möjligheter till omledning av järnvägstrafiken. utgör en allt viktigare resurs, som ett tredje spår genom landet för att komplettera stambana och kustbana. har av sträckan –STAX, som är den europeiska standarden för största tillåtna axellast. Övriga av sträckan har STAX. Den lägre kapaciteten på STAX innebär 20 procents lägre lastkapacitet på tåget som det innebär att tåget får framföras med begränsad hastighet på de aktuella sträckorna. En höjning av bärigheten för den sträcka som återstår mellan och skulle ge större möjlighet att vid behov använda utan restriktioner för omledning och avlastning av tunga godstransporter. Därmed underlättas även integreringen till det nationella järnvägsnätet. Den expanderade gruvnäringen i vårt land kräver inte minst i norra utökad kapacitet av järnvägsnätet med hög bärighet och ökad teknisk standard. har använts för omledningstrafik i samband med urspårningar på Norra stambanan. Den s.k. stålpilen har kunnat gå sträckan –via . En utredning, som kommunerna längs beställt om transportbehov och marknadsförutsättningar, tydliggör möjligheten till betydande fördelar med att etablera med flera tvärbanor som ett strategiskt tredje spår för att komplettera Norra stambanan och de upprustade kustbanorna. Det skulle bl.a. betyda mycket att kunna öppna upp sträckan –för transport av skogsråvara till . Det finns också ett betydande intresse att väcka liv i den sträckningen –som varit nedlagd . Regeringen bör utreda framtida behov av att öka flexibiliteten och göra det möjligt att vid behov leda om tågtrafiken och då inte minst analysera strategiska betydelse och behov av ökad axellastkapacitet.
mot · H3022779 · 2015-10-06 00:00:00 — Det kommunala inflytandet över strandskyddsdispenser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka det kommunala inflytandet över strandskyddsdispenser och tillkännager detta för regeringen. Tillsammans med allemansrätten är det svenska strandskyddet något unikt, ur ett internationellt perspektiv. Bestämmelserna rörande strandskydd syftar till att skapa förutsättningar för allmänhetens tillgång till naturupplevelser och för bevarandet av biologisk mångfald i vattennära miljöer. Det generella strandskyddet är från strandkanten och kan utvidgas . Även om det går att få dispens så är huvudregeln att områden som omfattas av strandskydd inte får bli föremål för nybyggnation. Strandskyddslagstiftningen har fört många bra saker med sig, men det har också på många håll inneburit omfattande problem. Det finns många exempel på glesbefolkade kommuner som upplever svårigheter att nå sin fulla potential just som en följd av strandskyddet. Möjligheten att locka sommarboende blir för kust och sjönära kommuner mycket svårt när strandskyddsbestämmelserna omöjliggör vattennära bygglov. På andra håll är strandskyddsbestämmelserna sådana att även permanentbostäder hindras. I gruvindustrins , exempelvis, har man haft problemet att arbetskraften på orten inte bosätter sig där. En konstruerad boendeproblematik som skapats av strandskyddsbestämmelsernas märkliga följder i en kommun med älvstrand. Strandskyddet tillkom 1950 och lagstiftningen har som en följd av den ständiga kritiken förändrats . gjordes den senaste större revideringen. Förändringarna innebär att möjligheterna till undantag utökades. Dels gavs kommunerna möjligheten att peka ut ”områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen”, så kallade LIS-områden, och för dessa få dispens för byggnation. LIS-områdena kräver dock en lång rad särskilda villkor och har i praktiken visat sig vara mycket svårarbetade. Dels pekas, utöver LIS-dispens, sex förutbestämda skäl ut som grund för dispens. Även med lagstiftningen som den såg ut kunde man få dispens, men många kommuner upplever att trots förändringarna så är tillämpningen lika restriktiv och det ses fortfarande som omöjligt svårgjort att få en strandskyddsdispens på plats. Riksdag och regering tog till sig av kritiken om att förändringar inte var tillräckligt långtgående. I och med bifallandet av prop. 2013/14:214 (Strandskyddet vid små sjöar och vattendrag) togs ett steg i rätt riktning. får med den nya lagstiftningen på plats möjlighet att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag, om det område som upphävandet avser har liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Men vi kan redan nu förutspå att dessa lagändringar inte kommer vara tillräckliga. Det kommunala inflytandet över strandskyddsdispenser måste öka, maktkoncentrationen till länsstyrelserna är inte rimlig. Inte minst bör frågan belysas ur ett demokratiskt perspektiv, där medborgarna i varje given kommun måste beredas möjlighet att påverka hur kommunen utvecklas. Detta bör regeringen ges till känna.