mot · H3023059 · 2015-10-06 00:00:00 — Infrastruktur för mobilitet och hållbarhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att utveckla mer rättvisande samhällsekonomiska kalkylmodeller vad gäller infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen kontinuerligt bör fortsätta arbetet med att ta fram kunskapsunderlag och se över trafikslagens kostnadsansvar för att nå en rättvis och effektiv prissättning av transporter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lokala och regionala infrastrukturinvesteringar i högre grad bör samspela och genomföras i dialog med nationella infrastrukturförbindelser så att suboptimering undviks, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en ökad mobilitet går att förena med en minskad klimatpåverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med att minska transportsektorns fossilberoende är prioriterat för att nå visionen om att ska vara klimatneutralt , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att främja teknikutveckling och att det krävs ytterligare insatser inom transportsystemet för att nå ett hållbart samhälle och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att ta fram en nationell underhållsplan och i större utsträckning arbeta för en mer aggregerad bild av tillståndet på järnvägsspåren och planering av underhåll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att det finns en konkurrensneutral tillgång till järnvägens infrastruktur i form av tåglägestilldelning, depåtillgång och signalsystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att i högre utsträckning offentliggöra marknadsdata och statistik över järnvägssystemet i form av exempelvis resenärsvolymer för att främja konkurrens på spåren och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med Sverigeförhandlingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utvärdering av den nya kollektivtrafiklagen för stärkt konkurrens, öppenhet och transparens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell flygstrategi för att säkerställa flygets konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om flygtrafikledningstjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Single European Sky och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa s.k. one-stop shop för tillståndsansökningar inom sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utformningen av sanktionssystemet för efterlevnad av svaveldirektivet för att främja en sund konkurrens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbetet för att stärka inlandssjöfarten samt att motverka svenska särregler för inre vattenvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs en generell översyn av Transportstyrelsens tillsynskostnader med incitament för att nå effektivitetsökning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning för att tillåta längre lastbilar på det svenska vägnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att vid alkobommar i hamnar även kontrollera körkort och deras giltighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att stärka svensk åkerinärings konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att underlätta för människor att bo och arbeta i hela landet genom att skapa rätt bredbandsförutsättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra nödvändiga justeringar i kommunallagen så att lokaliseringsprincipen inte står i vägen för att bygga bredband över kommungränser i de fall då det är den samhällsekonomiskt bästa lösningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de olika fibernäten i statlig ägo ska tillgängliggöras för marknaden, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga myndigheter bör få i uppdrag att strategiskt arbeta för att öka utbudet och tillgängligheten av öppna data, samt att samtliga myndigheter bör tillgängliggöra de offentliga handlingar som med liten eller ingen kostnad kan bli öppna data, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma e-förvaltningsprojekt för att effektivisera myndigheternas arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en europeisk digital inre marknad där roamingavgifter avskaffas samt att grossistpriser regleras , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs konkreta förslag till nödvändiga lagändringar för införande av samdistribution av post och tidningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av Logistikforum eller ett motsvarande transportslagsövergripande forum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frågan om trafiksäkerhet bör prioriteras och att berörda myndigheter bör ges tydliga uppdrag att arbeta strategiskt med förbättrad trafiksäkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att återkomma med en strategi för att i framtida trafiksäkerhetsarbete säkerställa att vägarna blir säkrare för alla trafikslag, däribland motorcykel, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en juridisk definition av begreppet bilpool så att kommuner därmed kan få rätt att reservera plats för bilpool, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta gränsöverskridande skoterkörning mellan och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en sammanhängande och säker cykelinfrastruktur som bl.a. underlättar för arbetspendling, och tillkännager detta för regeringen. För att bibehålla och fortsätta utveckla ett konkurrenskraftigt krävs en fungerande infrastruktur så att företag kan frakta sina varor, så att människor enkelt kan resa till och från och så att det enkelt går att pendla till arbetet. En fungerande infrastruktur blir då blodomlopp som binder samman landet. Därför är det av yttersta vikt att satsningar görs, ny infrastruktur byggs och att vi vårdar den infrastruktur vi har. I arbetet för att nå en hållbar utveckling av vårt samhälle spelar infrastruktur en avgörande roll. Genom att satsa på klimat- och miljösmarta lösningar kan vi utveckla och behålla vår konkurrenskraft på att hållbart sätt. Alliansen tror inte på att ställa olika transportslag mot varandra, vi behöver både flyg, järnväg, väg, sjöfart och inte minst i våra städer även cykel för att människor ska kunna arbetspendla och resa, för att företag ska kunna ta emot och skicka sina varor och för att sammanlänka hela . Alliansen tror i stället på att nyttja varje transportslag så effektivt som möjligt och ligga i framkant vad gäller morgondagens lösningar för att våra transportslag ska vara så klimatsmarta som möjligt. Samhällsekonomiskt kloka investeringar och kostnadsbilder Infrastruktursatsningar är ofta omfattande, och i den nationella planen för åren 2014–2025 avsätts för fler jobb och ökad tillväxt. Därför är det av yttersta vikt att de samhällsekonomiska kalkylmodeller som ligger bakom de prioriteringar som görs är korrekta och rättvisande. Finanspolitiska rådets rapport väcker frågan om alla investeringsbeslut har varit samhällsekonomiskt effektiva. Därmed bör arbetet med att utveckla mer rättvisande samhällsekonomiska kalkylmodeller prioriteras. () har påbörjat arbetet med att ta fram kunskapsunderlag om trafikens samhällsekonomiska kostnader för att skapa en rättvis och effektiv prissättning av transporter. En ökad hänsyn till samhällsekonomiska kostnader kan även leda till en ökad konkurrensneutralitet mellan de olika transportslagen. Samhälleliga investeringar i transportinfrastruktur föregås av åtgärdsvalsstudier och prioriteras enligt fyrstegsmodellen där till exempel trimning av en redan befintlig transportanläggning föregår en nyinvestering. I sammansatta sammanhang där primärkommun, regionkommun och stat gemensamt eller var för sig driver transportinfrastrukturprojekt som samverkar är dialog för samsyn nödvändigt för undvikande av en suboptimerad lösning. Exempel på sådant är Götaälvsförbindelsen genom upp i . Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Denna sektor bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och här finns det största beroendet av import av energiråvara. Alliansregeringen har gjort en lång rad insatser och vi kan redan se resultaten av dessa. Vägtransporternas utsläpp minskar, nya bilars utsläpp har minskat rejält och andelen förnybara drivmedel har ökat kraftigt. Under Alliansens tid i regering ökade andelen förnybart i transportsektorn nära fyra gånger, och målet om att nå förnybar energi i transportsektorn till 2020 uppnåddes med råge. Dock måste fler insatser komma till för att nå långsiktiga klimat- och energimål. Vi vill minska transporternas klimatpåverkan genom mer förnybara drivmedel, hög klimatprestanda på såväl fordon som drivmedel och effektivare transporter. Det krävs långsiktiga och effektiva mål och styrmedel för en ökad andel förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och eldrift samt för effektivare transporter. I Alliansen vill vi se långsiktiga styrmedel som på ett förutsägbart sätt ökar andelen förnybart i transportsektorn. Att främja teknikutveckling inom detta område är avgörande för vår möjlighet att nå ett hållbart transportsystem. ska minska utsläppen från transporterna och bryta beroendet av fossila drivmedel. I Alliansen anser vi att en ökad mobilitet går att förena med minskade utsläpp. Människor kommer att fortsätta efterfråga resandet, därför är det viktigt att utveckla transportsystemet i en hållbar riktning. Biodrivmedel kan användas för att ersätta fossila drivmedel i såväl vägtrafik som luft- och sjöfart. är och ska vara ett grönt föregångsland. De klimat- och miljöutmaningar som vårt samhälle står inför vill Alliansen möta med åtgärder som bygger på kunskap, på bästa tillgängliga teknik och på vad som är samhällsekonomiskt effektivt. På så sätt ger våra åtgärder största möjliga resultat för miljön. Tillväxt är en förutsättning för att vi ska kunna komma tillrätta med världens utmaningar på miljö- och klimatområdet. Klimathotet möts bäst genom effektiva och teknikneutrala styrmedel som bidrar till både teknikutveckling och förändrat beteende och en ökad användning av mer hållbara lösningar. Den som förorenar klimatet ska betala för sig. Grunden i vår klimatpolitik är principen om ett pris på koldioxid. Den långsiktiga vision som Alliansen antagit är att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. För att uppnå detta mål kommer delmålet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 vara oerhört viktigt. Det är därför viktigt att regeringen omgående ger besked om vilka styrmedel som ska gälla . Genom ett gott näringslivsklimat, forskning och effektiva styrmedel öppnas nya möjligheter inom till exempel nya drivmedel, infrastruktur och elektrifiering, som kan stärka vår konkurrenskraft och öppna nya exportmöjligheter. Därför bör regeringen prioritera frågan om teknikutveckling för att nå ett hållbart samhälle. Både människor och företag måste känna sig trygga med att använda sig av tåget. Alliansregeringen ärvde en järnväg i stort behov av ökat underhåll och därför gjorde vi historiskt stora satsningar på järnvägsunderhåll. Men det krävs mer än stora satsningar, pengarna måste ut på spåren på ett effektivt sätt. Det är av yttersta vikt att mer systematiskt arbetar med att effektivisera och förbättra sin roll samt få en bättre koll på järnvägens faktiska status. Därmed bör få i uppdrag att enligt förslag från utredningen ”på anläggningen” ta fram en nationell underhållsplan. Genom en konkurrens på järnvägen kan konsumenterna få fler avgångar och lägre priser. Det bidrar även till effektivisering och ett utbud som är anpassat utifrån efterfrågan. I etapper har tågmarknaden avreglerats och kan privata tågoperatörer ansöka om att köra på samtliga tåglinjer i . Enligt forskning från bland annat VTI har marknaden påverkats positivt av avregleringen och konkurrens har bidragit till effektiviseringar och innovationer. Dock kvarstår flera problem för att nå en fri konkurrens. Ett stort problem är att tåglägestilldelningen ska utgå från att alla aktörer på marknaden söker på lika villkor men då SJ har haft monopol på marknaden så pass länge har systemet byggts upp på anpassade anslutningar. Det innebär att SJ har kunnat anpassa tågavgångar och tågankomster så att de passar ihop med exempelvis pendeltågs- och regionaltågstrafik. Det gör att när en ny aktör kommer in kan det vara svårt att pussla ihop den nya aktörens ansökta tåglägen med annan, befintlig trafik. Vid konflikter mellan ansökta tåglägen tillämpar en kvantitativ modell där den samhällsekonomiska kostnaden jämförs för olika alternativ. I enkelhet kan man säga att ju fler avgångar som behöver justeras, desto högre blir kostnaden. Detta kan då få till följd SJ alltid får fler önskemål tillgodosedda eftersom deras lösning innebär att inga, eller färre, avgångar behöver justeras eftersom hela pusslet redan är lagt. Andra problem är depåtillgången där SJ:s tidigare monopol har satt sina avtryck, likaså vad gäller signalsystem. X 2000 är den enda tågtyp i som regelverk och signalsystem är fullt anpassat för, men finns minst tre ytterligare tågtyper i som klassas som snabbtåg. Det leder till att det finns raksträckor längs där dessa tågtyper bara får köra /h, medan X 2000 får köra /h. Det finns heller ingen officiell marknadsdata vad gäller exempelvis passagerarvolymer på olika sträckor, vilket är nödvändigt för att kunna anpassa utbud och efterfrågan. För att nå en bättre konkurrens på spåren krävs det att regeringen vidtar åtgärder för att jämna ut konkurrensvillkoren mellan de olika aktörerna. Alliansregeringens stora satsning Sverigebygget, numera Sverigeförhandlingen, är en historisk och långsiktig investering i jobb, bostäder, kollektivtrafik, järnvägar och vägar. Syftet med Sverigeförhandlingen är att skapa ett öppet, modernt och mobilt land. Sverigeförhandlingen knyter ihop vårt land och stärker förutsättningarna för jobb och tillväxt i hela landet. Sverigeförhandlingen inkluderar nya stambanor för höghastighetståg, ytterligare en fast förbindelse mellan och , förhandlingar om kollektivtrafik och annan infrastruktur samt att pröva förutsättningarna för att bygga ut järnvägen i norra . En förhandlingsperson har tillsats för att skapa samordningsvinster och för att säkerställa en ansvarsfull finansiering. Det är viktigt att Sverigeförhandlingens arbete fullföljs. Den nya kollektivtrafiklagen trädde 2012 och innebar att kommersiella aktörer kan starta linjetrafik. Genom att öppna för konkurrens ökas dynamiken på kollektivtrafikmarknaden och syftet är att bidra till ett större utbud och ett ökat resande. Avregleringen är till för att skapa ett större antal resealternativ och ökad valfrihet. Men det är långt kvar tills förutsättningarna för kommersiell linjetrafik är i nivå med de intentioner som kollektivtrafiklagen eftersträvar. Det finns fortfarande mycket stora hinder för att nå stärkt konkurrens, öppenhet och transparens. Exempelvis finns det problem med trafikpliktsbeslut, tillträde till offentligt ägda terminaler och bytespunkter, informationssystem samt till betalsystem. Därmed bör regeringen utreda och utvärdera den nya kollektivtrafiklagen i syfte att stärka konkurrens, öppenhet och transparens. Alliansregeringen initierade ett arbete med att ta fram en flygstrategi – en sammanhållen och långsiktig strategi för framtiden för inrikes- och utrikesflyget. Syftet med strategin var att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. Den av regeringen aviserade flygstrategin bör fortsätta under dessa former. De förslag som har presenterats av regeringen vad gäller flyg har inte haft som syfte att stärka flygets konkurrenskraft. Alliansen ser med stor oro att regeringens förslag i stället har handlat om en nedläggning av och införande av en flygskatt. Det vänder vi oss kraftigt mot. Goda villkor och förutsättningar för svenskt flyg gör att flygbolagen har råd att investera i framtidens tekniker som minskar miljöpåverkan och bidrar till hållbart resande. Flyget är av stor vikt för att dels binda samman och dels göra lättillgängligt för övriga världen. trädde den nya luftfartslagen i kraft som öppnade för möjligheten att den som driver en flygplats själv kan ombesörja flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till flygplatsen eller ge någon annan än i uppdrag att ombesörja denna tjänst. Den dåvarande oppositionen valde dock att avskaffa denna rätt för luftrummet i anslutning till en flygplats som ägs eller drivs av staten eller bolag i vilka staten har ett bestämmande inflytande. Många regionala flygplatser går med förlust och att flygtrafikledningstjänsten öppnades för konkurrens berodde på starka önskemål från ett antal flygplatser som menade att Luftfartsverkets priser var för höga och svåra att påverka på grund av brist på konkurrens. De regionala flygplatser som har upphandlat flygtrafikledning sänkte sina kostnader för flygtrafikledning , en mycket betydelsefull sänkning med hänsyn till att kostnaden för flygtrafiktjänst ofta är den enskilt största kostnadsposten i driften av en flygplats. Utan att statliga flygplatser får lov att upphandla flygtrafikledningstjänst är marknaden för liten för att kunna tillgodose de kommunala flygplatserna. De regionala flygplatserna liksom Kommuner och Landsting (SKL) framhåller att avregleringen, som trädde i kraft , har fungerat utan problem. Detta överensstämmer också med uppgifter från Transportstyrelsen, som är tillsynsmyndighet. Därför var dåvarande oppositions beslut att återförstatliga flygtrafikledningstjänsten för statliga flygplatser mycket illa genomtänkt och därmed bör nuvarande regeringen återöppna marknaden. Ineffektivitet inom det europeiska luftrummet beräknas kosta . Flygtrafiken växer och till 2020 kan antalet flygningar inom ha tredubblats jämfört med . Single European Sky bidrar till ett effektivt användande av luftrummet genom att möjliggöra för flygbolag att frångå landsgränser och i stället flyga den rakaste och snabbaste sträckan. Det innebär även att man frångår dagens 67 flygtrafikkontrollcenter i för att i stället endast ha ett. Det skapar rakare flygvägar och ger kortare väntetid i luften innan flygen kan landa. Flygets utsläpp skulle minska med 10–genom att ha ett gemensamt luftrum. Därmed är det av yttersta vikt att regeringen prioriterar arbetet med Single European Sky. Alliansregeringen tog fram en handlingsplan för att stärka konkurrensförutsättningarna för den svenska sjöfartsnäringen och påbörjade även arbetet med en maritim strategi. Vi välkomnar att regeringen nu har fortsatt det arbetet. Många i branschen upplever att myndighetskontakter är komplicerade och det bör därför införas en så kallad one-stop shop för myndighetskontakter, där det räcker med en enda kontakt in i myndighetsvärlden, för att i så hög utsträckning som möjligt minska den byråkratiska börda som drabbar branschen. Från och med årsskiftet 2014/15 började EU:s nya svaveldirektiv gälla för . Det nya direktivet innebär att halten av svavel i fartygsbränslen ska sänkas från till . I , och Engelska kanalen, gäller dock hårdare krav. Där får fartygens bränsle innehålla maximalt svavel . Att successivt skärpa utsläppskraven är viktigt för miljön men innebär svaveldirektivet ökade kostnader för den svenska sjöfartsnäringen. Därför är det av yttersta vikt att det finns ett effektivt kontrollsystem för att säkerställa efterlevnaden av direktivet så att det lönar sig för rederier som gör rätt för sig. För att uppnå klimatmålen måste utsläppen av växthusgaser fortsätta minskas radikalt. Det kräver naturligtvis många typer av åtgärder inom alla samhällssektorer, där minskade utsläpp från transportsystemet är avgörande. Genom att flytta över mer transporter till järnväg och sjöfart kan vi minska utsläppen. meddelade alliansregeringen att den hade för avsikt att införliva om inre vattenvägar i svensk lagstiftning. Föreskriftsarbetet och nödvändiga lagändringar för att möjliggöra inlandssjöfart i är nu genomfört. Genom lägre kostnader och regelförenkling kan införandet av för inre vattenvägar få positiva effekter på godstransporter med sjöfart på , och . Ökad inlandssjöfart leder till att transportinfrastrukturen på land avlastas och att det finns kapacitet för den samlade godsvolymen att öka. De områden som i ett första steg undersökts för att eventuellt klassas som inre vattenvägar är , , , , samt , och hamnar. Arbetet med att skapa förutsättningar för trafik på inre vattenvägar i pågår hos Transportstyrelsen. Vattendragen som kommer att bli aktuella för att klassas som inre vattenväg kommer att delas in i zonsystem, där våghöjden avgör zonen. Det europeiska systemet är anpassat för zon 3, som omfattar vattendrag med lägre våghöjder. I den kategorin hamnade , där det i princip skulle gå att köra med sådana fartyg som finns på kontinenten. Kraven på fartygen i (zon 2) och inklusive Hamn (zon 1) är högre. Det är angeläget i utformning av regelverk att det inte införs svenska särregler som försvårar etablerandet och nyttjandet av de inre vattenvägarna utan att noggranna konsekvensanalyser genomförs, det gäller exempelvis särkrav för på grund av våghöjd. Människors entreprenörskap och företagande är avgörande för jobb och utveckling i hela landet. Statlig tillsyn och godkännande, till exempel genom Transportstyrelsen, är ibland en förutsättning för detta företagandes genomförande. Vid utformande av taxor för denna statliga tillsyn och godkännande är det viktigt att det görs ur ett effektivitetsperspektiv med utgångspunkt från brukaren, till exempel så att ett nyetablerat kustfiskföretag inte påförs en tillsynsavgift på vart och ett av sina ofta många men mindre flytetyg utan att det i stället är företaget i sin helhet som blir utsatt för en tillsyn och en avgift. Genom att tillåta längre och tyngre lastbilar går det att minska utsläppen som effektiviteten och lönsamheten ökar eftersom längre och tyngre fordon kan frakta mer gods per lastbil. Alliansregeringen gjorde ett gediget förarbete för att kunna introducera tyngre lastbilar, , i . Dock har nuvarande regering valt att begrava frågan i ytterligare en utredning. Svenska företag måste ges möjlighet att konkurrera på så goda villkor som möjligt, och genom att förhala frågan sviker regeringen svenska företag. Vi förväntar oss ett snabbt införande av tyngre lastbilar med anledning av tillkännagivande i frågan.