mot · H3023223 · 2015-10-06 00:00:00 — 1.Inledning: Ett bra som kan bli ännu bättre 2.Utsikter för svensk ekonomi Goda utsikter i , som dämpas av strukturella problem på arbetsmarknaden Osäkerheter i regeringens prognos 3.Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Risker för svensk ekonomi och statsfinanser Regeringens åtgärder leder till långsiktigt högre arbetslöshet Politik som slår mot svensk konkurrenskraft 4.Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken Fortsatt ansvar för svensk ekonomi Utgiftstakets nivåer 2015–2019 Fler i arbete genom stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden Goda och hållbara förutsättningar för fler och växande företag En trygg och tillgänglig välfärd 5.Centerpartiets inriktning för den ekonomiska politiken: närodlad tillväxt 5.1 Fler företag – fler jobb Sänk trösklarna till den första anställningen Billigare att anställa unga Utökning av till fler områden Höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt Sänkt skatt för de som vill jobba längre Lättare att bygga upp företag Regler för personaloptioner i världsklass Reformera och förenkla 3:12-reglerna för delägarskap Effektivisera och sprid det statliga riskkapitalet En regel in – en ut Förlängd rätt till tjänstledighet för att starta företag utvecklingen av nya branscher 5.2 Ny giv på arbetsmarknaden Introduktionsjobb för nyanlända och långtidsarbetslösa Stärk lärlingsutbildningarna genom lärlingsråd Fungerande matchning även för de som står långt från arbetsmarknaden Färre åtgärder – fler riktiga jobb Sänkt lönetak för subventionerade anställningar En trygg och flexibel arbetsmarknad 5.3 Grön tillväxt i hela Utfasning av undantag från koldioxidskatt Miljöavgift på fossila plastpåsar Skatt på fluorerande växthusgaser Reformerat system för handel med utsläppsrätter Minskade utsläpp från transportsektorn Ökad miljöstyrning av bilar och i fordonsskatten Förstärkt ersättning för metangasreducering Skattebefrielse på biodrivmedel och kvotpliktssystem – EU:s gröna batteri 5.4 Världens modernaste landsbygd och grönaste städer Kollektivtrafik – skapar tillväxt och grön omställning Åtgärder för att möta den akuta krisen för mjölkbönder En livsmedelsstrategi för ökad konkurrenskraft Tillgång till kommersiell service Stärk det lokala inflytandet med förändrat strandskydd Nära och kostnadseffektiva myndigheter Omlokalisering för ökad effektivitet Reformerat system för pris- och löneomräkning 5.5 Flyktingar i jobb och bostad Decentraliserat ansvar – ökade resurser för kommuner och civilsamhälle Förflyttning av etableringsansvar från stat till kommun Kompensation till kommuner för flyktingmottagande Ekonomiska incitament för jämnare fördelning Utökad samhällsorientering för nyanlända Snabbare vägar till jobb och utbildning Lära svenska-praktik och introduktionsjobb Snabbare validering av nyanländas kompetens Utökning av kompletterande utbildningsplatser Satsning på intensivkurser i svenska Bättre och billigare bostadssituation Stödboende och schabloniserad ersättning Utökad placering hos närstående 5.6 Utbildning till jobb Utveckla valfriheten istället för att avveckla den Läraren – det viktigaste verktyget Högre status kräver högre löner Fler platser på folkhögskolor En högre utbildning av världsklass En bra start i 5.7 En bättre bostadsmarknad En bostadsmarknad i obalans Bättre utnyttjande av det befintliga beståndet Minskad skuldsättning och större motståndskraft Skyndsamt införande av amorteringskrav En översyn av skatter för att äga och sälja bostäder Underlätta ungas start på bostadsmarknaden 5.8 Vård och omsorg med mångfald och närhet Välfärd i hela landet Äldreboendegaranti och ökat självbestämmande Linköpingsmodellen för äldreomsorg utan biståndsbedömning 5.9 Ökad jämställdhet, större jobbchanser Ökat jobb- och jämställdhetsfokus i föräldraförsäkringen 5.10 Trygga och effektiva socialförsäkringar Snabbare återgång till arbete – kortare sjukskrivningar Ökade resurser för kontroll Bättre och tidigare rehabilitering Enklare att byta jobb 5.11 Hållbar försvars- och säkerhetspolitik Hållbar försvars- och säkerhetspolitik Förstärkt och effektiviserat bistånd Satsning på UNHCR och katastrofbistånd Prioritering och effektivitet i biståndet 5.12 Trygg och närodlad rättspolitik Bekämpande av inhemsk och utländsk terrorism Kulturpolitik för hela landet Bättre förutsättningar för civilsamhället 6.1 Den offentliga sektorns finanser 6.2 Förslag till utgiftsramar 6.3 Beräkning av statsbudgetens inkomster 6.5 Strukturella reformer för jobb och tillväxt utan direkt offentligfinansiell effekt godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2016–2019 enligt förslaget i tabell 3 i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i tabell 11 i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden –2019 enligt förslaget i tabell 12 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt förslaget i tabell 13 i motionen och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning och tillkännager detta för regeringen. godkänner den preliminära beräkningen av statsbudgetens inkomster –2019 enligt förslaget i tabell 14 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lägre socialavgifter för unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkta socialavgifter för den först anställda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lägre beskattning av personaloptioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett breddat och fördjupat investeraravdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka åldersgränsen för förhöjt jobbskatteavdrag till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkta RUT- och ROT-avdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bibehållen skattebefrielse för biodrivmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en kemikalieskatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa nedsättningen av miljöskatter i gruvnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en sopförbränningsskatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en skatt på fluorerande växthusgaser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera och indexera fordonsskatten och tillkännager detta för regeringen. avslår regeringens förslag om höjd skatt på förnybar elproduktion som beskrivs i avsnitt 6.22 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar som beskrivs i avsnitt 6.9 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om höjd moms på biobiljetter som beskrivs i avsnitt 6.32 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om nedsättning av socialavgifter för unga som beskrivs i avsnitt 6.11 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om höjd skatt på drivmedel som beskrivs i avsnitt 6.20 i budgetpropositionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkt reklamskatt och tillkännager detta för regeringen. avslår regeringens förslag om sänkt skatt för pensionärer som beskrivs i avsnitt 6.4 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om förändringar i RUT- och ROT-avdraget som beskrivs i kapitel 6.2 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om avtrappning av jobbskatteavdraget som beskrivs i kapitel 6.3 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om förändringar av den statliga inkomstskatten som beskrivs i kapitel 6.5 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om att slopa skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer som beskrivs i kapitel 6.7 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om särskild löneskatt för äldre som beskrivs i kapitel 6.10 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om indexuppräkning av bensin- och dieselskatten som beskrivs i avsnitt 6.20.6 i budgetpropositionen. 1. Inledning: Ett bra som kan bli ännu bättre ekonomi är bland de starkaste i . har haft högst tillväxt bland jämförbara EU-länder som de disponibla inkomsterna har ökat. Det lönar sig bättre att arbeta, och jobben har blivit fler. har högre arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad än nästan något annat land i EU. präglas också av en tätare sammanhållning och bättre jämställdhet. Fattigdomen har minskat och andelen barn som lever med låg materiell standard har halverats . Lönegapet, även det oförklarade, mellan män och kvinnor har minskat . Men stora utmaningar ligger fortsatt framför oss. Vår konkurrenskraft utmanas när andra länder, däribland framväxande ekonomier, utvecklas allt snabbare. Trösklarna till arbetsmarknaden är för höga och stänger ute många grupper, däribland ungdomar utan gymnasieutbildning och utrikes födda, som har minst dubbelt så hög arbetslöshet som andra grupper. Välfärden måste hantera en åldrande befolkning, ojämlik vård och förbättra resultaten i skolan. Och klimatutmaningen kräver att vi lyckas förena en ökad tillväxt med minskade utsläpp. Alliansen har en gemensam väg framåt för . Vi vill fortsätta att ta ansvar för den ekonomiska politiken och lägga förslag för att fler jobb ska växa fram. Fler jobb är grunden för en stark ekonomi och för att vi fortsatt ska ha en hög kvalitet i välfärden. Vi kommer prioritera viktiga investeringar för att stärka svensk konkurrenskraft, med mer kunskap i skolan och bättre och utbyggd infrastruktur för att fortsätta att knyta ihop hela vårt land. Och vi kommer värna och utveckla välfärdens kärnverksamheter för att möta de krav på valfrihet, tillgänglighet och kvalitet som alla svenskar kan förvänta sig av vår gemensamma välfärd. Alliansen sätter människan i centrum. Vår politik syftar till att bygga ett samhälle som tar tillvara varje människas förmåga. Där alla får förutsättningar att växa och skapa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det är kärnan i alliansens politik. Utsikter för svensk ekonomi Efter en lång och djup internationell lågkonjunktur ser vi hur den globala ekonomin stärks, men utvecklingen går sakta och präglas av osäkerhet. Tillväxten i de avancerade ekonomierna ökar, medan tillväxtekonomierna går trögare. En bredare, och därmed mera robust, global återhämtning låter vänta på sig. Riskerna för en svagare internationell konjunkturutveckling dominerar. I de avancerade ekonomierna ökar tillväxten. agerar draglok i återhämtningen med en stark utveckling på arbetsmarknaden och växande investeringar. I och utvecklas också arbetsmarknaden starkt tillbaka. I euroområdet som helhet sker återhämtningen dock relativt långsamt. Konjunkturåterhämtningen i de avancerade ekonomierna drivs till stor del av behovet av investeringar av återhållsamhet, vilket förstärks av en expansiv penningpolitik och låga oljepriser. Fasta bruttoinvesteringar i avancerade ekonomier. Årlig tillväxttakt i procent. Källa: (2015d). BNP-tillväxten i tillväxtekonomierna har bromsat in . befinner sig i en känslig omvandling från en investeringsdriven till en konsumtionsdriven ekonomi, vilket dämpar landets tillväxttakt. Detta ger i sin tur negativa spridningseffekter till andra asiatiska tillväxtekonomier och påverkar råvarupriserna. Särskilt och uppvisar tillbaka en mycket svag utveckling, bland annat på grund av prisfallen på råvaror. är ett undantag bland de större tillväxtekonomierna. Landet klarar att upprätthålla en tillväxttakt på kommande år, i linje med den historiska tillväxttakten. BNP-tillväxt i tillväxtekonomier, prognos 2015 och 2016. Ärlig tillväxttakt i procent. Källa: IMF (2015a). Goda utsikter i , som dämpas av strukturella problem på arbetsmarknaden Också utsikterna för svensk ekonomi förbättras. Svensk ekonomi befinner sig i en återhämtningsfas med ett gott utgångsläge jämfört med andra europeiska länder. Trots att befunnit sig i en utdragen lågkonjunktur har svensk ekonomi och arbetsmarknad utvecklats bättre än många jämförbara länder. Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits under lågkonjunkturen och är nu högre än under högkonjunkturåren 2001 och 2007. Hushållens disponibla inkomst har också ökat betydligt, med upprätthållen inhemsk konsumtion som följd. Sysselsättningsgraden 15–i och jämförbara EU-länder. Källa: (2015a). Den relativt goda utvecklingen under lågkonjunkturen är ett resultat av en väl avvägd stabiliseringspolitik och en delvis expansiv penningpolitik. Medan finanspolitiken nu går in i en svagt åtstramande fas till följd av att tillväxten ökar, har en fortsatt låg inflation och låga inflationsförväntningar lett till att svensk penningpolitik varit kraftigt expansiv . En expansiv penningpolitik med låga eller negativa räntenivåer förväntas ligga fast , vilket bland annat gör att kronan förblir relativt svag och att efterfrågan stärks. En väl avvägd ekonomisk politik, kombinerat med en penningpolitik som är påtagligt expansiv och tecken på global återhämtning, stärker utsikterna för svensk ekonomi. steg aktiviteten i svensk ekonomi, och BNP-tillväxten på helårsbasis nådde . Konjunkturindikatorerna visar på en positiv syn på svensk ekonomi inom både byggindustrin, tillverkningsindustrin, de privata tjänstenäringarna och detaljhandeln. BNP väntas nu öka snabbare och resursutnyttjandet stiger. Utvecklingen drivs av ökad export som stimuleras av den försvagade kronan. driver hushållens efterfrågan fortsatt på återhämtningen. Hushållens ökade disponibla inkomst, låga räntor och en relativt hög befolkningstillväxt leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. BNP-tillväxt i , historiskt utfall och prognos. Årlig tillväxttakt i procent. Källa: SCB (2015a) och prop. 2015/16:1. Trots relativt goda utsikter för svensk tillväxt sjunker arbetslösheten tillbaka mycket långsamt. har skrivit upp sin bedömning av jämviktsarbetslösheten, som antas uppgå till , och menar att denna nivå på arbetslöshet uppnås . Att arbetslösheten trots ökande efterfrågan inte sjunker mer beror på de strukturella problem som finns på svensk arbetsmarknad. En stor, och ökande, andel av de arbetslösa utgörs av långtidsarbetslösa, utrikes födda och personer med högst förgymnasial utbildning. Dessa grupper har svårt att ta sig in på svensk arbetsmarknad på grund av höga trösklar, orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden och allt högre kompetenskrav. Vi ser att matchningen mellan lediga jobb och arbetslösa försämrats , vilket ligger i linje med hur sammansättningen av gruppen arbetslösa utvecklats, där allt fler står allt längre från arbetsmarknaden. Oroväckande nog förväntas regeringens åtgärder förstärka problemen på svensk arbetsmarknad: kombinationen av höjd skatt på arbete och ändrad inriktning på arbetsmarknadspolitiken och bidragssystemen bedöms enligt försvaga återhämtningen på arbetsmarknaden. bedömer att förändringar inom a-kassan, omläggningar inom arbetsmarknadspolitiken samt högre anställningskostnader för unga och äldre gör att färre står till arbetsmarknadens förfogande och minskar sysselsättningen. En utveckling i denna riktning, med försämringar av förutsättningarna för jobb och ekonomisk tillväxt, är fel väg för . Osäkerheter i regeringens prognos Det föreligger fortsatt nedåtrisker i ekonomin, både internationellt och i . Flera tillväxtmarknader, främst , och , har sett en snabbt inbromsande tillväxt. En allvarlig risk är att överkapaciteten i den kinesiska företagssektorn och på fastighetsmarknaden leder till en hastig korrigering av de högt uppdrivna investeringarna i landet. En sådan utveckling skulle kunna bromsa den globala konjunkturåterhämtningen, särskilt om det leder till turbulens på de internationella finansmarknaderna. En annan global risk är att den mycket expansiva penningpolitiken med låga räntenivåer som bedrivs av centralbanker runtom i världen kan leda till en ökad efterfrågan på, och övervärdering av, riskfyllda tillgångar, som i sin tur gör det finansiella systemet känsligt för störningar. Det geopolitiska läget är också fortsatt oroligt. Flera väpnade konflikter skapar stort humanitärt lidande och driver människor på flykt. Kriget i och den svåra situationen i gör att ett stort antal människor söker skydd i olika delar av . Krisen i och de sanktioner som införts av såväl EU som kan leda till att framtidstron bland europeiska företag påverkas negativt. Konjunkturåterhämtningen i euroområdet är fortsatt osäker. Läget har förbättrats men riskerna kvarstår. Särskilt om stödet för krispolitiken vacklar kan krishanteringen och reformpolitiken försvåras. Nya frågetecken har uppstått kring förmåga att sanera sina statsfinanser och stanna i euroområdet, även om sommarens omedelbara kris har avvärjts. Ett antal risker är förknippade med utvecklingen av inhemska svenska förhållanden. Hushållens konsumtion bedöms stå för en större del av BNP-tillväxten, jämfört med i tidigare konjunkturuppgångar. Regeringens skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster samt osäkerheten kring en rad viktiga politiska beslut gör att hushållens optimism riskerar att dämpas. Det kan leda till lägre konsumtion än vad regeringen prognostiserar. Vi ser risker för en sådan utveckling i konjunkturbarometer. Hushållens förväntningar på tolv månaders sikt för den egna ekonomin, och för den svenska ekonomin som helhet, är betydligt mer pessimistiska sedan den nya regeringen tillträdde, trots att hushållen har en relativt positiv bild på sin nuvarande situation. Även företagens investeringsvilja kan dämpas av den ökade osäkerhet som regeringen har skapat kring viktiga politiska beslut, exempelvis energiförsörjning och infrastruktur. Att det blir dyrare att anställa unga och äldre slår mot sysselsättningen för dessa grupper, med färre jobb och minskad konsumtion som följd. Sammantaget riskerar dessa faktorer att påverka tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser negativt i större utsträckning än vad regeringen väntar sig. På medelfristig sikt utgör bostadsprisernas utveckling och hushållens jämförelsevis höga skuldsättning en risk. Bostadspriserna och hushållens skuldsättning har ökat kraftigt och är nu på mycket höga nivåer både i ett historiskt och internationellt perspektiv. Vid ett kraftigt prisfall kan hushållen tvingas amortera på sina lån i snabbare takt, med negativa konsekvenser för konsumtion, tillväxt och sysselsättning som följd. Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Regeringen har med sin ekonomiska politik slagit in på en väg som är oroande för , och som riskerar att bromsa den ekonomiska återhämtning vi nu ser. Förslag som hotar jobbtillväxt och konkurrenskraft, och som påverkar enskilda hushålls ekonomi negativt, är dominerande i regeringens politik. Risker för svensk ekonomi och statsfinanser En stark offentlig ekonomi och en stabil makroekonomisk miljö är viktiga förutsättningar för att skapa tillväxt och välstånd, då det gör att människor och företag vågar konsumera och investera samt att banker och andra länder vågar låna ut pengar till till goda villkor. Regeringens ensidiga försök att avskaffa överskottsmålet för de offentliga finanserna riskerar att minska trovärdigheten i den svenska ekonomiska politiken, då det är säkert att långsiktigheten och samförståndet kring hanteringen av de offentliga finanserna gäller. har haft en bred politisk samsyn kring de finanspolitiska spelregler som ska gälla för den ekonomiska politiken. Denna samsyn grundar sig i erfarenheterna från den finanskris som slog till , då ekonomi saknade motståndskraft. Eftersom ekonomiska säkerhetsmarginaler saknades när krisen slog till tvingades både den borgerliga och därefter den socialdemokratiska regeringen att svara med åtstramningar, krispaket och budgetsaneringar. Det finanspolitiska ramverket med överskottsmål, utgiftstak, kommunalt balanskrav och en sammanhållen budgetprocess infördes efter krisen för att säkerställa att finanspolitiken framöver skulle vara långsiktigt hållbar. I och med finanskris kom det finanspolitiska ramverkets effektivitet att prövas. Det visar sig ha tjänat väl. Starka statsfinanser, säkrade trygghetssystem och resurser till välfärden bidrog till att investeringsklimatet stärktes och inhemsk konsumtion kunde stöttas under nedgången. Hållbara offentliga finanser visade sig vara en av viktigaste konkurrensfördelar. Den breda uppslutningen bakom ramverket har varit en styrka för . Bland annat sökte alliansregeringen samförstånd och kunde 2011 tillsammans med Socialdemokraterna och enas om tydliga principer för det finanspolitiska ramverket. Enigheten bekräftades 2014 då samma partier enades om att stärka uppföljningen av överskottsmålet. Den välskötta svenska ekonomin och den relativt låga statsskulden, i kombination med den långa tidsperiod som nuvarande ramverk gällt, skapar förutsättningar för att utvärdera nuvarande ramverk inklusive överskottsmålet utifrån gällande förutsättningar. I en sådan analys är historiska och framtida risker centrala: finanskrisen lärde oss att skuldnivåerna kan ändras snabbt om säkerhetsmarginalerna inte är tillräckliga. Under krisåren ökade skuldnivåerna för jämförbara EU-länder i genomsnitt med av BNP. De höga skuldnivåerna medför att dessa länder nu i det närmaste har uttömt sina möjligheter att stimulera ekonomin när nästa kris slår till. Den lågräntemiljö vi nu upplever leder dessutom till att räntepolitiken inte heller har utrymme att verka stimulerande om en ny kris slår till. I ett sådant scenario, när möjligheterna att stimulera ekonomin är små, är följderna oftast svårast för de mest utsatta, som drabbas mest av budgetnedskärningar i välfärdssystemen. Det ger starkt stöd till idén om att bygga upp motståndskraft i bättre tider för att kunna stå emot ekonomisk oro i sämre tider. Att överväga att lägga om nuvarande ramverk kräver följaktligen både djup analys och bred enighet. I och med regeringsskiftet är det dock inte längre säkert att denna princip om samförstånd gäller. Att regeringen övervägt att ensidigt överge det nuvarande överskottsmålet för det finansiella sparandet är olyckligt då det minskar förtroendet för stabiliteten och långsiktigheten i den ekonomiska politiken. har därför fattat beslut om att en brett parlamentariskt förankrad utredning ska föregå eventuella framtida beslut om revidering av det finanspolitiska ramverket. Utredningen, som lämnar sitt slutbetänkande , ska genomföra en noggrann genomlysning av vilka effekter ramverket och själva överskottsmålet har haft på den svenska ekonomins utveckling och förmåga att nå EU:s gemensamma mål om stabila offentliga finanser. Särskild tonvikt ska läggas vid möjligheterna att säkerställa finanspolitisk stabilitet och klara av kommande kriser. Regeringens hantering av överskottsmålet är inte det enda området som skapat osäkerhet kring trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Också hanteringen av de offentliga utgifterna är oroväckande. De offentliga finanserna har präglats av ökade utgifter i flera av de större transfereringssystemen, som sjukförsäkringssystemet och på migrationsområdet. rör det sig om ökade kostnader på enligt utgiftsprognosen i regeringens vårproposition.