ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H30288 · 2015-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera skolmaten till mer lokalproducerad och lagad på plats och tillkännager detta för regeringen. Docenten studier om styrka, rörlighet och viktförändringar ger en smått skrämmande bild. Gruppen spontanidrottare som fanns med när studien startade, har mer eller mindre försvunnit, och de som fanns i den gruppen räknas som överviktiga. Gruppen som bestod av överviktiga har ”glidit iväg” och hamnat i gruppen som räknas som kraftigt överviktiga. som detta skett och sker, kan man läsa rapporter om hur allt fler blir överviktiga i , och att svensken generellt rör sig allt mindre. Vi svenskar äter ofta helt fel mat – mat som har ett alldeles för lågt näringsvärde, detta som vi stressar allt mer i vår ständigt uppkopplade värld. Näringsvärdet i dagens mat har enligt en rapport nästan halverats (gällande järn, kalcium och c-vitamin). Detta beror på att maten numera ofta transporteras långa sträckor där den får ligga och mogna i en båt eller långtradare utan solljus, eller så växer den i utarmade jordar där syftet är att få den att växa så mycket som möjligt på kortast möjliga tid. Effekten blir att vi måste äta mer mat för att få i oss samma mängd näring som innan, och ökad mängd med mat ger ett högre kaloriintag. Detta leder lätt till trötthet och övervikt. Skall skolbarn kunna tillgodogöra sig sina studier på ett bra sätt behövs näringsrik mat. Utan detta orkar inte eleverna vara fullt fokuserad . vill att alla skolor skall ha ett tillagningskök, in 000–300 000 per enhet). I stimulansbidraget skall finnas utrymme för både genomförandet av ombyggnad samt en medvetenhet om att handla lokalt/svenskt innebär dyrare pris då våra djurhushållningsregler är mer hårdare än övriga .
mot · H30289 · 2015-09-25 00:00:00 — En översyn av lärarutbildningens kvalitet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av lärarutbildningar ska ske där staten äger rätt att ge bindande direktiv och även dra in studentpengen som en sista åtgärd och tillkännager detta för regeringen. För att vi skall höja nivån på lärarkårens kompetens krävs i första hand att läraryrkets attraktionskraft höjs, så att fler vill utbilda sig till lärare. Dessutom måste utbildningarnas kvalitet utvärderas och höjas. Enligt behövs en översyn av lärarutbildningar. Man behöver ta reda på hur de står sig i jämförelser med varandra och hur det går för dem som tar examen vid respektive läroverk. I finns lärarutbildningar där intagningspoängen är chockerande låg, vilket väcker frågan om kvalitén på dem som tar examen och i nästa led utbildningarnas existensberättigande. De lärosäten som har en bristande lärarutbildning bör i första hand få en anmärkning. Rättas inte bristerna skall staten äga rätt att ge bindande direktiv om kvalitetsförbättringar. Fullföljs inte direktiven äger staten rätt att dra in studentpengen för att ge annat lärosäte uppdraget att driva lärarutbildningen, vilket i realiteten kan innebära en sammanslagning. Givet en förväntad lärarbrist finns det anledning att bibehålla lärarutbildningar även utanför de stora universitetsorterna. Vi vill i detta sammanhang balansera behovet av ett i viss mån decentraliserat högskoleväsende med krav på kvalitet.
mot · H3029 · 2015-09-16 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera landets arkitektutbildningar så att tillräckligt mycket arkitekturhistoria, estetik och proportionslära blir obligatoriska inslag i utbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nytt synsätt bör implementeras i arkitektutbildningarna där människorna som ska leva i den planerade miljön också är de egentliga uppdragsgivarna, och tillkännager detta för regeringen. Ett berättigat folkligt missnöje har ofta noterats när nya byggnader ritats och uppförts, i både små och stora städer. har allmänheten misstänkt att arkitekterna tävlat om att rita så fula hus som möjligt. Resultatet har ofta, men självfallet inte alltid, blivit en starkt oattraktiv stadsbild där vantrivsel och vanmakt brett ut sig. Om det planeras och byggs offentliga miljöer eller miljöer där många människor skall bo eller vistas i, så skall allmänhetens intresse om vad som är vackert och trivsamt väga tyngst och vara vägledande. Att avgöra vad allmänheten tycker är trivsamt eller frånstötande är en delikat fråga. Det har dock visat sig att klassisk proportionslära resulterar i arkitektur som estetiskt håller måttet. Dessutom vill de flesta att nybyggd arkitektur skall smälta in i omgivningen och den äldre arkitekturen. Därför måste ett synsätt där allmänintresset väger tyngre än arkitekternas strävan att utmärka sig prägla arkitektutbildningen. Våra arkitektutbildningar måste därför som obligatoriska inslag innehålla estetik, proportionslära och arkitekturhistoria. Detta i tillräcklig omfattning. Dessutom måste synsättet implementeras att i de fall uppdragsgivaren är samhället i någon form, t.ex. stat eller kommun, så är befolkningen den egentliga uppdragsgivaren, som i det övervägande fallet vill ha en behaglig, vacker och proportionerlig miljö som harmonierar med den omgivande arkitekturen. Ofta innehåller klassisk arkitektur alla de ingredienser som de flesta människor upplever som behagliga och vackra. Att gå tillbaka till de klassiska, historiserande, arkitektstilarna är dock inte realistiskt, då samhällsutvecklingen liksom byggnadstekniken går framåt och arkitekturen är en spegel av det samhälle vi lever i. Dock måste både arkitektfirmor och uppdragsgivare förstå att de människor som skall leva i den planerade miljön är de som skall trivas och uppskatta arkitekturen. Denna insikt måste bibringas arkitektstudenterna redan under deras utbildning och skall vara ett obligatoriskt inslag i utbildningen.
mot · H30290 · 2015-09-25 00:00:00 — Kunniga, erfarna rektorer som ledare i våra skolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rektorer ska rekryteras bland erfarna och kunniga lärare och tillkännager detta för regeringen. Det är förmodligen ingen överdrift att säga att har en rektorskris. Stort ansvar, höga krav och dåliga förutsättningar gör att rektorer löper hög risk att bränna ut sig. Många byter också jobb. Rektorernas situation lämnar utrymme för förbättringar. Svenska rektorer, varav hälften saknar lärarutbildning, lägger i genomsnitt av sin tid på pedagogisk verksamhet. I , vars skola fungerar avsevärt bättre än den svenska, har alla rektorer lärarbakgrund och ägnar merparten av sin tid åt att stötta och vara behjälplig till att lyfta verksamheten och mindre tid åt administration. Det pedagogiska ansvaret för undervisningen ligger på lärarna, men rektorn har en ledande funktion att fylla. Genom ett nära samarbete med lärarkollegiet kan rektorn skapa förutsättningar för lärarkollegiet att utveckla den pedagogiska verksamheten. Därför anser vi att rektorer bör rekryteras bland behöriga lärare från certifieringsnivå 3 och högre. Detta stärker rektorernas pedagogiska profil, som den administrativa bördan ska anpassas därefter. Sedan tillkommer tre certifieringsnivåer som är specifika för rektorer, vilket givetvis också medför lönepåslag och utökade ansvarsområden. Detta är en modell vi är övertygade om kommer bidra till en mer effektiv och ändamålsenlig styrning av skolan.
mot · H30291 · 2015-09-25 00:00:00 — En satsning på landsbygdsskolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillfälligt bistå landsbygdsskolor i trångmål med statliga pengar och tillkännager detta för regeringen. Vi i ser med oro på att många landsbygdsskolor har sviktande ekonomi och elevunderlag. Familjer tvingas ofta välja mellan att flytta och sända sina barn till närmsta skola. Tyvärr kan en tillfällig svacka i elevunderlag tvinga en skola att stänga. Det leder till avflyttning av barnfamiljer, varefter sannolikheten att skolan kan öppna igen är låg. Vi i vill införa ett särskilt stöd för landsbygdsskolor. Skolor med tillfälligt lågt elevunderlag ska under maximalt kunna ansöka om medel för att klara sådana perioder. Medel skall reserveras för detta. Detta skall vara öronmärkta pengar som inte kommunen kan använda för andra ändamål.
mot · H30292 · 2015-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur vi ska utveckla lärarutbildningen, och tillkännager detta för regeringen. I harmoni med de reformer vi föreslår förordar vi också en grundlig översyn av landets lärarutbildningar. Enligt ovan vill vi också arbeta med utbildningarnas kvalitet. Lärarnas kompetens är central. Vi vill att varje ämneslärare skall ha en examen i det ämne han/hon undervisar i, vilket byggs på med pedagogik. Vi vill vända på varenda sten och utreda på vilket sätt lärarutbildningen kan bli bättre och mer attraktiv. Vi ser behovet av en utvecklad utbildning, som ger de blivande lärarna förståelse och förmåga att till exempel hantera digitala arbetssätt och verktyg bättre än vad som är fallet . Vi vill också se en strukturell förändring av lärarutbildningen med fokus på ledaregenskapsutveckling, ämnesfördjupning och utökat kunnande av barns inlärningssvårigheter. Detta är emellertid en åtgärd som kräver noggranna förberedelser, varför vi endast förordar utredning och planering av hur den nya förbättrade lärarutbildningen bör vara utformad.
mot · H30293 · 2015-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa stimulansbidrag för digital kompetensutveckling av skolans personal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digitalisera de nationella proven och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för hur it kan och ska bli en naturlig del av lärarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. och världen är mitt uppe i en omställningsprocess med kraftigt ökande digitalisering. Detta är den kanske mest omfattande förändring som skett sedan industrialiseringens dagar – hälften av alla arbetstillfällen som finns , beräknas försvinna till följd av detta. I och med digitaliseringen kommer självklart en stor mängd nya arbetstillfällen – och nya yrken – tillkomma. Hela samhället påverkas av denna process, så även skolan, dels genom att nya utbildningar behöver tillkomma, dels genom att digitalisering gett och kommer ge nya möjligheter i undervisningen. är utbildningen i hur dessa nya digitala verktyg kan användas för att förbättra undervisningen inte tillräcklig inom lärarutbildningarna. Det finns enstaka kurser att söka, men utbildningen i sin helhet är inte anpassad efter morgondagens krav på kompetens inom detta område. Förslag: Inrätta stimulansbidrag för kommuner och friskolor så att kompetensutveckling av lärare och rektorer kan ske inom området. Digitalisera de nationella proven. Tillsätt en utredning av lärarutbildningen. En av de största och viktigaste punkterna i denna utredning är att tillse att även lärarutbildningen digitaliseras, så att lärarna redan från får med sig pedagogisk kunskap, arbetssätt och tänk som är anpassat efter de möjligheter och de verktyg som den digitala omställningen ger. Men, precis som med skolan i övrigt skall inte endast det digitala arbetssättet läras ut – att kombinera det med traditionell utbildning är mycket viktigt.
mot · H30294 · 2015-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att återinföra beredskapspolisen och tillkännager detta för regeringen. Beredskapspolisen var en enhet inom den svenska polisen som bestod av civilpliktiga poliser som ingick i det civila försvaret. Beredskapspolisen utgjorde en förstärkning till respektive polismyndighets ordinarie personal. Beredskapspolisen kallades in till polismyndigheterna under höjd beredskap. Vidare fick beredskapspoliser som ingått avtal med också kallas in för tjänstgöring vid allvarliga eller omfattande störningar på samhället, som naturkatastrofer, större olyckor eller terrorhot. Beredskapspoliserna var välutbildade och hade kompetens för en rad uppgifter. De sattes till exempel in under stormen för att förstärka krishanteringen. På grund av bland annat krav från och , avvecklades beredskapspolisen 2012. menade att den säkerhetspolitiska utvecklingen, en förändrad personalförsörjning utan civilplikt och utökningen av reguljära poliser, gjorde att det inte längre fanns ett behov av en beredskapspolis. Den dåvarande regeringen slog emellertid fast att det vid höjd beredskap eller vid beslut om att aktivera totalförsvarsplikten finns möjlighet att återinföra organisationen. Avvecklandet av beredskapspolisen resulterade i ett glapp i samhällets förmåga att hantera samhällskriser. Det finns situationer när polisens resurser inte räcker till. En större olycka eller naturkatastrof kan ställa större krav på polisiära resurser än vad polisen förfogar över. liberalerna är övertygade om att beredskapspolisen kunde ha gjort en stor insats till exempel under den massiva skogsbranden i . En bra krishantering behöver en resurs med polisiära befogenheter och som är fristående från polisens kärnverksamhet. Sålunda har avskaffandet av beredskapspolisen begränsat möjligheterna att vid en kris utöka samhällets resurser för upprätthållande av lag och ordning. liberalerna vill därför att regeringen utreder möjligheten att återinföra beredskapspolisen.
mot · H30295 · 2015-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen senast innan utgången av /16 bör omsätta förslag i en proposition och tillkännager detta för regeringen. Genom beslut med anledning av propositionen ”Modern personalförsörjning för ett användbart försvar”, har grunden för en samlad veteransoldatpolitik lagts fast. trädde lagen (2010:449) respektive förordningen (2010:651) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser i kraft. Genom den nya lagstiftningen har stödet till personalen under och efter internationella militära insatser stärkts, bl.a. genom att Försvarsmakten har ett särskilt uppföljningsansvar för personal som tjänstgjort i en sådan insats. Det innebär bl.a. att myndigheten utan begränsning i tiden ska bistå den enskilde med stödåtgärder. Stödet till de anhöriga har också utvecklats. Den s.k. fick sedan i uppdrag att dels följa upp och utvärdera genomförandet av den svenska veteranpolitiken och veteransoldatlagstiftningen så långt, dels bedöma om den behövde utvecklas vidare, bl.a. vad gäller eventuellt behov av en veteranlagstiftning som även gäller civila som tjänstgjort i internationella insatser. Utredningen kom fram till att även sådan personal skulle kunna betraktas som veteraner, och i och med det vid behov kunna nyttja samhällets särskilda stödåtgärder. liberalerna menar att utgångspunkten är att alla veteraner, både civila och militära, bör försäkras stöd före, under och efter tjänstgöring i en internationell insats eller verksamhet. Det slitage och de risker som svenska sjuksköterskor möter i kampen mot Ebola, är fullt jämförbart med vad soldater utstår i internationella, militära operationsområden. Även biståndsarbetare och räddningspersonal arbetar under liknande förhållanden. Just nu har militär personal i , norra , , och på många andra ställen världen över. Det är män och kvinnor som på uppdrag sätter sina liv på spel för att göra andras tillvaro säkrare. Ska även framöver kunna bidra till global fred och säkerhet måste vår uppskattning och vårt stöd till dessa hjältar motsvara de risker och umbäranden de möter. liberalerna anser därför att regeringen innan utgången av /16 bör omsätta förslag i en proposition. Försvarsmakten har många anställda ute i internationella insatser. På MSB och hos polisen rör det sig om färre personer och på andra myndigheter handlar det kanske bara om ett fåtal . Det är inte möjligt för alla arbetsgivare att erbjuda ett fullgott stöd till dem som tjänstgör internationellt och deras anhöriga. Därför behövs stöd och vägledning för detta arbete. liberalerna välkomnar därför att genom ett tillkännagivande ställt sig bakom förslaget att inrätta ett svenskt veterancentrum.
mot · H30297 · 2015-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga skatteuttag alltid ska redovisas i anslutning till varje transaktion och tillkännager detta för regeringen. Många medborgare har förmodligen en allmän och kanske något abstrakt uppfattning om att vi har ett tämligen högt skattetryck i . Men exakt hur stort det faktiskt är och hur det fördelar sig kan i vardagen vara något svårare att skapa sig en klar bild om. Detta kan emellertid vara väsentligt för att kunna uttrycka väl grundade synpunkter på dels det totala skatteunderlaget i sig men dels också den ekonomiska styrningen och vilka delar skatteuttaget syftar till att premiera, missgynna och i övrigt användas till. Av någon anledning går man ungefär halvvägs i redovisningen av skatter till enskilda privatpersoner. På de flesta lönespecifikationer kan avdragen preliminärskatt utläsas men inte därutöver tillkommande arbetsgivaravgifter. Konsumentkvitton redovisar mervärdesskatten separat men inte ingående punktskatter för exempelvis bränsle, alkohol eller tobak. Allt detta kan bidra till att upprätthålla ett sken av att det totala skatteuttaget skulle vara lägre än vad det egentligen är. Något sakligt motiv till denna halvmesyr står svårt att finna. Självfallet måste ambitionen vara att om man ändå gör någonting så kan man lika gärna försöka göra det ordentligt så långt det går. Med ökad inblick och kunskap ökar möjligheterna för medborgarna att göra medvetna val, både vad gäller sin egen konsumtion och dylikt men också när det kommer till att utkräva ansvar från berörda beslutsfattare. Då duger det inte att endast halva sanningen tillhandahålls. Sålunda bör det vara obligatoriskt att alltid redovisa samtliga skatteuttag i anslutning till varje transaktion.
mot · H30298 · 2015-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilka åtgärder som lämpligast bör vidtas för att kunna reformera finansieringen av public service i enlighet med det som anges nedan och tillkännager detta för regeringen. Lag (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst 2a § stadgar att den som innehar en tv-mottagare ska betala radio- och tv-avgift. är radio- och tv-avgiften . Avgiften finansierar programbolagen inom public service, det vill säga SVT, SR och UR. Eventuella avgifter för annan tv därutöver, såsom kabel-tv, går direkt till det eller de bolag som levererar den aktuella tjänsten. Detta då man själv kan välja att betala för att kunna se dessa sändningar och annars förhindras mottagning av respektive kanal och program tekniskt. Det är alltså tekniskt möjligt för programbolagen och/eller nätoperatörerna att blockera utsändningar till de tv-mottagare där innehavaren bedömer att erbjudna produktioner inte håller en sådan kvalitet att vederbörande är beredda att betala för dem. Dessa möjligheter kan inte heller antas ha försämrats i och med att det analoga tv-nätet numera har ersatts av ett digitalt dito, snarare tvärtom. Sålunda borde tv-sändningar från public service kunna hanteras och finansieras på ett likartat sätt som för övriga programbolag. Innebörden av detta blir att vill man kunna se programmen från public service får man, som för alla andra bolag, välja att teckna ett abonnemang eller dylikt, annars blockeras utsändningarna till den aktuella mottagaren. Skulle något särskilt programkort med tillhörande läsare för att avkoda signaler eller liknande behövas förutsätts detta tillhandahållas i samband med att man ingår avtal om leverans av tjänsten, på motsvarande sätt som många internetleverantörer tillhandahåller modem och router etc. när man tecknar sig för deras tjänster. Emellertid skulle förstås en synkronisering med och via nätoperatörerna kunna förordas, för att standardisera utbudet och minimera behovet av erfordrad teknisk utrustning för flertalet programbolag. Vidare så kan samtliga programbolags och/eller nätoperatörers ansvar behöva utökas något, för att säkerställa att oundgänglig samhällsinformation vid behov sänds ut i alla program och kanaler som förmedlas. Intill dess att dagens radiosändningar eventuellt ersätts av något med motsvarande tekniska förutsättningar att kunna välja och filtrera bort utbud så kan finansieringen av denna verksamhetsdel inom public service behöva ses över och möjligtvis kompletteras. Men då innehav av radiomottagare inte ens med nuvarande lagstiftning är förenat med någon avgiftsplikt bör så förbli och den tillskjutande finansieringen ske på annat sätt. För samhällsväsentliga inslag i produktionen skulle förslagsvis anslag kunna utgå från allmänna skattemedel, varvid det i så fall därefter även borde bli möjligt med vissa koncerninterna omfördelningar av resurser från den verksamhet som bedrivs för att söka upp oanmälda innehavare av tv-mottagare.
mot · H30299 · 2015-09-25 00:00:00 — Karantän för statsråd m.fl. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag gällande karenstid för statsråd m.fl. och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt för demokratin att allmänheten har ett högt förtroende för statsråd och högre tjänstemän i . Det får inte förekomma misstankar om att uttalanden och beslut av ett statsråd påverkas av förväntningar på en framtida anställning hos ett företag eller en organisation. Ett före detta statsråd ska inte heller ha särskilda fördelar i kontakterna med företrädare för staten i sin nya anställning. Utbytet mellan det offentliga och näringslivet är i många delar positivt men utbytet kan också leda till intressekonflikter. har fått kritik från organ för korruptionsövervakning och har rekommenderats att införa regler eller riktlinjer för att undvika intressekonflikter när offentliganställda övergår till den privata sektorn. Även om rörligheten mellan sektorer i generellt inte leder till några omfattande problem så finns det risker för intressekonflikter som enligt vår mening motiverar restriktioner för ett avgränsat antal befattningar och positioner. Rapporten ”Svängdörr i staten – en om när politiker och tjänstemän byter sida” (: 2012:1) behandlar denna fråga. Rapportens syfte var att synliggöra risken för intressekonflikter i samband med befattningshavares övergång mellan offentlig och privat sektor. I rapporten föreslås bl.a. att det införs en generell möjlighet att införa en ettårig karantän för statsråd, statssekreterare, generaldirektörer och motsvarande. Mot bakgrund av detta bör regeringen återkomma med förslag gällande karenstid för statsråd m.fl. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V)