ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302638 · 2015-10-02 00:00:00 — Mötesstation på sträckan – ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga en ny mötesstation på järnvägssträckan –och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten att välja kollektiva färdmedel behöver förbättras, det är gynnsamt inte bara för miljön utan också för medborgaren som med exempelvis tåg, snabbt, säkert och bekvämt kan ta sig till och från arbete och bostad. Bergslagspendeln som sträcker sig från till är oerhört viktig för den region den sträcker sig igenom, och södra . För att regionen ska utvecklas behöver samhället investera i de förutsättningar som gör det möjligt för medborgaren att arbetspendla, välja att bo utanför de stora städerna, etablera företag på mindre orter, minska utsläppen av fossila bränslen och knyta ihop regionens orter på ett hållbart sätt. från via till är viktig för persontrafiken, inte minst för arbetspendlingen i . För att effektivisera och utöka trafiken behöver en ny mötesstation byggas vid Brattheden. På så sätt kan dagens långa väntetider för tågmöten ersättas av ett bra tågmöte. Åtgärden bedöms bidra till en långsiktigt hållbar transportförsörjning och vara samhällsekonomiskt effektiv, till stor del på grund av att man i och med en relativt billig åtgärd lyckas använda tågen på ett mer effektivt sätt. Den har därmed god lönsamhet. Tågresandet blir mer attraktivt och resandet med tåg i stråket bedöms öka med . har kollektivtrafikresandet ökat på sträckan och behovet kommer med all sannolikhet att öka . Tidsvinsten blir för de resenärer som reser hela vägen från till . Det gör det möjligt att frigöra ett tågsätt som används till produktionen av dagens trafikupplägg. Det frigjorda tågsättet kan i stället användas till att öka turtätheten mellan och . Tillgängligheten förbättras därmed utan att kostnaden för tågdrift ökar. Om det skulle vara möjligt med halvtimmestrafik istället för som ett tåg så skulle resandet öka, möjligheterna till arbetspendling förbättras väsentligt och ett hinder för tillväxt och utveckling av regionen minska betydligt. När sedan trafiken mellan och förtätas då dubbelspår på hela den sträckan gör att turtätheten kan öka och restiderna minska, så är det av största vikt att anslutande sträckor såsom Bergslagspendeln kan matcha den förbättrade trafiken vidare ut från . En ny mötesstation i Brattheden på sträckan –är relativt sett billig, samhällsekonomiskt mycket lönsam och ett angeläget investeringsobjekt för hela regionen.
mot · H302639 · 2015-10-02 00:00:00 — Framgångsrika lokala etableringspolitiska projekt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att närmare granska lokala etableringspolitiska initiativs arbetsmetodik, dess effekter och möjligheterna att låta framgångsrika initiativ tjäna som modell för andra kommuner och tillkännager detta för regeringen. För att nyanlända på ett snabbt och värdigt sätt ska kunna bli en del av samhällsgemenskapen kommer kommunerna framöver att behöva ta ett stort ansvar. Därför är det glädjande att den nya regeringen ger kommunerna rättvisa förutsättningar att klara av uppgiften. Att de statliga ersättningar som är kopplade till asylsökande barns skolgång och mottagandet av nyanlända kraftigt höjs är välkommet. tar många kommuner ett stort ansvar när det gäller mottagande och etablering av nyanlända. Ett exempel är kommun som startade projektet . Språnget initierades som ett EU-projekt riktat mot några av de grupper som har det tufft att ta sig in på arbetsmarknaden men som ändå befinner sig i en sysselsättning eller annan strukturerad verksamhet; utrikesfödda, långtidsarbetslösa och personer med missbruksproblem eller någon form av funktionsnedsättning. Bland de utrikesfödda deltagarna i Språnget kan problematiken bottna i trauman, låg utbildningsbakgrund, dålig yrkeserfarenhet samt knapphändiga kunskaper i svenska språket. Språnget består av en egenutvecklad arbetsmetodik vars syfte är att ta människor från utanförskap och bidragsberoende till gemenskap och egenförsörjning. Grundidén är att ta ett helhetsgrepp på deltagarens situation och ta fram en individuell handlingsplan som tar sikte på fem olika mål: sociala, hälsomässiga, personliga, kulturella och professionella. I Språngets arbetsgrupp ingår personer med olika professioner och bakgrund och deltagarens första möte sker alltid med en beteendevetare. Innovativa metoder såsom lösningsfokuserad samtalsmetodik, kognitiv beteendeterapi, existentiell hälsa, specialpedagogik för språkinlärning för utlandsfödda samt stöd för människor med läs- och skrivsvårigheter används för att nå de fem målen. Parallellt med detta arbetar man med studie- och yrkesvägledning för att närma sig arbetsmarknaden. I Språngets regi når ungefär hälften av deltagarna sitt mål under aktivitetsåret; en anställning eller ett påbörjande av studier. Det är en tiofaldig förbättring jämfört med tiden före. är Språnget en del av kommuns ordinarie verksamhet och ambitionen är nu höjd: ska av de cirka 60 årliga deltagarna försörja sig på egen hand eller ha påbörjat en utbildning. Det är även beslutat att utomeuropéer tillsammans med kvinnor och unga är prioriterade målgrupper framöver. Språnget är en lokalt anpassad modell men bygger på allmängiltig kunskap om människor och bemötande. Det är av stor vikt att erfarenheter från goda lokala exempel på etableringspolitik tas till vara och sprids på det nationella planet.
mot · H302640 · 2015-10-02 00:00:00 — Stöd till små och medelstora företag vid patenttvister ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av att stödja små och medelstora företag vid patenttvister och tillkännager detta för regeringen. De små och medelstora företagen har blivit allt viktigare för både sysselsättningen och den ekonomiska tillväxten i . har nettotillväxten av nya jobb nästan endast ägt rum i de här företagen. möter ofta mindre företag särskilda utmaningar som hindrar dem från att expandera och nyanställa. För att stärka den framtida svenska konkurrenskraften är det därför viktigt med en politik som skapar mer gynnsamma förutsättningar för små och medelstora företag. Ett hinder för företagande och innovationer är att man inte har resurser att driva patenttvister. När ett litet företag hamnar i en patenttvist med ett större internationellt företag händer det ofta att det lilla företaget väljer att inte driva saken vidare då man inte har resurser, varken kapitalmässigt eller sakkunskapsmässigt. Följden blir att det mindre företaget inte går vidare med affären. Detta hämmar innovationer och minskar antalet affärer som små svenska företag kan göra. Staten bör överväga möjligheten att ge stöd till små och medelstora företag som hamnar i internationella patenttvister.
mot · H302641 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitetssäkra företagshälsovården och tillkännager detta för regeringen. Vi kan se både genom den forskning samt de undersökningar som gjorts att det inte finns en fullgod företagshälsovård. är det reglerat att arbetsgivaren ska svara för att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå samt att det ska vara en oberoende expertresurs inom området arbetsmiljö och rehabilitering. Lagen reglerar inget om att företagshälsovården ska vara kvalitetssäkrad genom att de anställda ska genomgått någon form av högskoleutbildning. Vi anser därför att det ska göras ett tillägg till 3 kap. 2c § i arbetsmiljölagen där det framgår att företagshälsovården ska vara kvalitetssäkrad genom högskoleutbildad personal som företagsläkare, företagssköterska, ergonom/fysioterapeut, beteendevetare, arbetsmiljöingenjör, organisationskonsult och hälsovetare.
mot · H302642 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om apotek och tillgänglighet och tillkännager detta för regeringen. För att öka lönsamheten och göra det attraktivt att köpa loss apotek höjde den tidigare regeringen handelsmarginalen. Det har lockat nya apotekskedjor att etablera sig. Resultatet har blivit att det på vissa håll i landet går att välja mellan fyra olika apotekskedjor i samma kvarter som apoteken lyser med sin frånvaro i glesbygden. Det är heller inte säkert att det apotek du väljer att gå till har din medicin på lager eller att de kan få fram den . Och de kan inte hänvisa till ett närliggande apotek som har ditt läkemedel på hyllan – de tillhör ju inte samma kedja. Den tidigare regeringen införde även ett påslag i apoteksledet för att öka de privata apotekens lönsamhet, vilket har medfört att läkemedel blivit dyrare både för skattebetalarna och för sjukvården. Trots detta finns det inga garantier för att det kommer att finnas apotek i glesbygd . Mot bakgrund av detta bör reglerna för apoteksmarknaden ses över i syfte att stärka patienternas rättigheter. Det bör finnas fungerande garantier för att man kan få sin medicin och det ska vara enkelt att få reda på vilket apotek medicinen finns på, oavsett vilken apotekskedja som har den.
mot · H302643 · 2015-10-02 00:00:00 — Subventionerade glasögon för barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av dagens system för subventionering av barns glasögon och tillkännager detta för regeringen. Drygt 10 500 av alla skolbarn i har fått avstå helt från glasögon och minst 16 000 skolbarn har fått vänta eller mer med att få glasögon på grund av att deras föräldrar inte har råd, enligt en rapport från . Barn som ser dåligt och inte får glasögon får svårt att följa med i undervisningen i skolan. Det är viktigt att barns synfel åtgärdas fortlöpande under uppväxten. För en familj kan ett par nya glasögon vara en stor utgift. Dessutom är det stora skillnader mellan landstingen i möjlighet till och nivå på stödet, beroende på var i landet man bor och hur gammal man är. Landstingen i beslutar själva om de vill ge bidrag till familjer med barn som är i behov av glasögon. Trots att synen inte är färdigutvecklad förrän vid 8 till , vilket medför flera glasögonbyten, är det få landsting som ger stöd ålder. Det bör vara rimligt att jämställa barns synfel med andra behov av hjälpmedel som till exempel vid en hörselnedsättning. får barn med nedsättning av hörseln fria hjälpmedel, medan barn som ser suddigt får betala själva. Alla barn borde få samma möjlighet till hjälp, oberoende av nedsättning. Glasögon till barn får inte vara en plånboksfråga som innebär att alla inte har samma rätt till glasögon efter behov. Det är inte rimligt att barn behandlas olika av olika landsting, utan det nuvarande systemet för subvention av barns glasögon bör ses över för att åstadkomma ett mer rättvist system.
mot · H302644 · 2015-10-02 00:00:00 — Fyrspår på sträckan –Kalhäll ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen betona vikten av att bygga fyrspår på sträckan –och tillkännager detta för regeringen. är ett av främsta industrilän, i centrum av och med stark koppling till . Goda person- och godstransporter är en viktig förutsättning för en fortsatt utveckling av näringslivet i länet. Arbetspendlingen över länsgräns har ökat kraftigt . Utpendlingen från länet har ökat med och inpendlingen med . Pendlingen domineras av en växande utpendling mot arbetsmarknad. För kopplingen mot arbetsmarknad är en fullständig och skyndsam fyrspårsutbyggnad –helt avgörande. finns i både och och en växande arbetspendling ställer ökade krav på järnvägsinfrastruktur. Resandet utmed är stort. Tågens kapacitet utnyttjas maximalt och på spåren finns inte plats för fler tåg. Projektet finns med i planering, senast i den nationella åtgärdsplanen och byggstarten har skett. Det finns dock fortfarande skäl att understryka att tidsplanen måste hållas och att fyrspåret måste prioriteras. När är utbyggd kommer inre del fortfarande att vara en begränsning för att köra fler tåg med ökad punktlighet. Utbyggnaden mellan och räcker inte. En driftsäker och kapacitetsstark tågtrafik nås först när är utbyggd till fyra spår hela vägen mellan och . Befolkningstillväxten i och förväntas öka betydligt under de kommande decennierna. Behovet av arbets- och vardagspendling kommer därmed att öka. Projektet är med andra ord avgörande för att få ut den fulla effekten av . Syftet med utbyggnaden är att öka kapaciteten på , som är en av de tyngst belastade järnvägssträckorna i landet. Målsättningen är att detta ska bidra till bland annat bättre kapacitet och kortare restider. ska på ett långsiktigt hållbart sätt tillgodose samhällets och näringslivets olika behov och efterfrågan på resor och transporter på järnväg i . Därför är det viktigt att fler tåg kan framföras, att restiderna blir kortare och att kvaliteten i resandet ökar. Sträckan –är en del i en större strategi som syftar till att kunna svara mot efterfrågeökningarna av järnvägstransporter, minska störningar i trafiken och förbättra transportkvaliteten runt storstäderna, inte minst i och .
mot · H302645 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utveckla gymnasieutbildningen och tillkännager detta för regeringen. Sedan den nya gymnasieskolan infördes har antalet sökande till de yrkesinriktade programmen minskat. Detta är oroväckande men förståeligt. När man är är man för ung för att bestämma sig för vad man ska ägna sig åt resten av livet. De flesta vill hålla så många vägar öppna som möjligt. Kanske vill man börja jobba efter gymnasiet, eller kanske vill man studera vidare på högskolan. Eller kanske vill man jobba ett tag och sedan söka vidare till högskolan. Många gymnasieskolor erbjuder eleverna på de yrkesinriktade gymnasieprogrammen att läsa utökad kurs för att nå högskolebehörighet, men det är något som för de allra flesta inte är ett alternativ. Den nya gymnasieskolan som infördes under alliansregeringen stänger vägar för framtidens undersköterskor och industriarbetare att söka in på högskolan i yrket för att vidareutbilda sig till sjuksköterskor eller ingenjörer. Den begränsar människors framtid och är ett hot mot att ska få arbetskraft med rätt utbildning. Därför bör regeringen överväga att utveckla gymnasieskolan så att alla gymnasieprogram ger grundläggande behörighet till högskolestudier. All kunskap bottnar i lusten att lära och därför är uppgiften för skolan att främja elevernas lust till kunskap så viktig. Det är viktigt i alla årskurser men särskilt viktigt i gymnasieskolan när eleverna pendlar mellan vuxenlivet och barndomen. Då måste det finnas lust att lära för att klara sig igenom gymnasietiden med nya kunskaper och goda betyg för framtiden. Vi vet att det finns problem i gymnasieskolan. Vissa elever kommer inte in på det program de önskat medan andra inte orkar med studietakten. Studiemotivationen kan ha avtagit efter de nio åren i . vet både föräldrar och ungdomarna själva att det i dagens samhälle krävs en gymnasieutbildning för att möta framtidens behov på arbetsmarknaden. För att ge alla unga möjlighet att slutföra en utbildning på gymnasiet finns det ett behov av att utveckla samverkan mellan skolan och arbetslivet. Att få vidga sina vyer och få del av och förståelse för den mångfald av referenspunkter som finns är betydelsefullt utifrån den mognadsprocess som ungdomar befinner sig i.
mot · H302646 · 2015-10-02 00:00:00 — Utvisning av kristna konvertiter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av lagstiftningen mot bakgrund av ärenden om utvisning av kristna konvertiter och tillkännager detta för regeringen. Asylrätten är en grundpelare i de mänskliga rättigheterna. Den utgår ifrån människors behov av skydd och deras fruktan för förföljelse. Därför är det viktigt att har en rättssäker, human, solidarisk och effektiv asylpolitik. Enligt iransk lagstiftning är det förbjudet att lämna islam, vilket bekräftats av det iranska parlamentet 2008. Mot denna bakgrund har anfört att kristna konvertiter som flytt från inte ska skickas tillbaka till sitt ursprungsland. I finns dock fall där och migrationsdomstolen har beslutat att utvisa kristna konvertiter till . Detta är en orimlig ordning som väcker frågor om huruvida svensk asylpolitik lever upp till de mänskliga rättigheterna. Jag föreslår därför att den svenska migrationslagstiftningen ses över med anledning av att människor som lämnat islam och konverterat till kristendomen uppenbarligen kan få utvisningsbeslut till länder som förbjudit konvertering från islam. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H302647 · 2015-10-02 00:00:00 — Kunskapslyft för en tryggare äldreomsorg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett kunskapslyft för att höja kompetensen inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. Äldreomsorgen i står inför stora utmaningar. kommer antalet äldre att öka markant, det vill säga den grupp som är i störst behov av vård och omsorg. som äldrevården har blivit allt mer kunskapskrävande och komplicerad sjunker tillgången på ny arbetskraft med rätt utbildning. Allt färre söker sig till gymnasieskolans omvårdnadsprogram. Många söker sig till vårdyrket i vuxen ålder och finner det både stimulerande och givande. Dock saknas ofta den utbildning som krävs, det vill säga examen motsvarande undersköterska. Det innebär att de inte kan erbjudas tillsvidareanställning. Att ta tjänstledigt i vuxen ålder för att läsa in en examen kan vara svårt ekonomiskt och är för många inte ett alternativ. lider kommunerna en stor brist på utbildad arbetskraft och många som vill och skulle kunna göra en värdefull insats inom äldreomsorgen går utan arbete. Det är inte bara grundexamen som behövs. Den komplicerade vården kring äldre, till exempel när det gäller vård av personer som har demenssjukdomar eller psykiska diagnoser, ökar. För detta behövs personal med specialistkompetens som oftast saknas på äldreboenden och inom . behöver ett nytt kunskapslyft för att säkra att det finns personal med rätt kunskaper inom äldreomsorgen och för att fler ska komma i arbete. Regeringen bör därför se över möjligheten till ett kunskapslyft för att höja kompetensen inom äldreomsorgen.
mot · H302648 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om trygghetsanställningar och tillkännager detta för regeringen. publicerade Arbetsförmedlingen rapporten ”Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2014”. av befolkningen i åldern 16–uppger i SCB:s undersökning för Arbetsförmedlingen att de har någon funktionsnedsättning. Det motsvarar nära en miljon personer. Några av de vanligaste funktionsnedsättningarna är allergi, rörelsenedsättning, astma eller annan överkänslighet samt psykisk funktionsnedsättning. uppger att deras funktionsnedsättning medför nedsatt arbetsförmåga, vilket motsvarar cirka 655 000 personer. Kvinnor bedömer i högre utsträckning än män att deras funktionsnedsättning medför nedsatt arbetsförmåga; jämfört för männen. Sysselsättningsgraden bland de 655 000 personer som uppger att deras funktionsnedsättning medför nedsatt arbetsförmåga är . Av dessa arbetar heltid. Undersökningen berättar också för oss att personer i med funktionsnedsättning har en svagare utbildningsbakgrund jämfört med befolkningen i stort och att man tvingas stå ut med diskriminering och kränkande särbehandling på grund av sin funktionsnedsättning. av personerna med funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga uppger att de har mött negativa attityder hos arbetsgivare kopplat till funktionsnedsättningen. Om ska nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020 är det av yttersta vikt att alla individers inneboende potential tas till vara på ett bättre sätt än . Det behövs fler anställningar med lönestöd och fler anpassade arbeten för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Regeringen bör se över maxgränsen för statsstödet till trygghetsanställningar.
mot · H302649 · 2015-10-02 00:00:00 — En god ljud- och lärmiljö i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att komplettera regeringens satsning på skolans arbetsmiljö med mer information kring vad som krävs för att åstadkomma en god ljudmiljö i skollokaler och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett statsbidrag som medfinansierar upprustning av lokaler i syfte att ge elever och lärare en förbättrad lär- och arbetsmiljö och minska lokalernas miljöpåverkan. En välkommen satsning som uppgår till 330 miljoner –2018, d v s nära en miljard. Modern forskning visar på ett klart samband mellan god ljudmiljö och elevens möjligheter att lära. Ju större del av hjärnans arbetsminne som måste användas till att försöka uppfatta vad som sägs, desto mindre mängd information kan hjärnan ta till sig och komma ihåg. Bristfällig taluppfattbarhet gör också att elever och lärare tvingas höja rösten för att höras, vilket i sin tur leder till än sämre taluppfattbarhet. En negativ ljudspiral sätts igång, som leder till koncentrationssvårigheter och oro i klassen. Detta drabbar hårdast de elever som har en hörselnedsättning, annat förstaspråk än svenska, läs- och skrivsvårigheter eller andra funktionsnedsättningar. Tyvärr finns alltför många exempel på nybyggda och nyrenoverade skolor där den akustiska miljön varit undermålig. Kunskap om vad som krävs för att åstadkomma en god ljudmiljö har helt enkelt saknats. koncentreras insatser mot buller som ett högt ljud och att det räcker med att få ner decibeltalen. En god lärmiljö kräver en bra ljudmiljö. Men för att uppnå god ljudmiljö krävs mer än att bara få ner decibelnivån. Efterklangstiden i rummet måste vara låg för att undvika ekoeffekter som skapar dålig taluppfattbarhet. Undervisningslokaler måste också utformas så att lågfrekventa ljud dämpas, och ljud med högre frekvens lyfts fram som material i golv och väggar fungerar dämpande på ljud som stolskrap, andras prat och ljud från korridorer. Men för att åtgärderna ska bli effektiva krävs goda kunskaper om akustik och ljudmiljö. saknas ofta kunskaper om akustik och ljudmiljö hos de som beställer och projekterar byggande och renoveringar av skollokaler. Regeringen bör därför överväga att komplettera sin miljardsatsning på skolans arbetsmiljö med mer information om vikten av god akustik och taluppfattbarhet i skollokaler. Att lärare och elever tydligt uppfattar varandras tal bör vara en självklar förutsättning för undervisning och lärande.
mot · H302650 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta betydelsen av läkarutbildningen vid och tillkännager detta för regeringen. har rätt att utfärda läkarlegitimation och bedriva läkarutbildning. När programmet är fullt utbyggt kommer att examinera 120 läkarstudenter , de första studenterna kommer att få sin examen . Läkarutbildningen vid är en modern utbildning som helt följer de tankegångar som utgör grunden i det förslag som presenterats i utredningen om en ny läkarutbildning i . Programmet har bassjukvård, samtidens ohälsa, evidensbaserad medicin och klinisk forskning som grundstommar i utbildningen. Det finns också en tydlig satsning på läkarens samhällsuppdrag, teamarbete och kommunikation. Läkarbristen i är påtaglig Läkarbristen i är påtaglig och utbildningen vid är därför ett viktigt tillskott för att klara framtidens läkarförsörjning i landet. är beroende av andra länders utbildningsplatser. Ungefär hälften av alla nya svenska läkarlegitimationer går till läkare som är utbildade utanför . bidrar genom den tämligen nystartade läkarutbildningen aktivt till att lösa de både akuta och långsiktiga behoven av fler läkare. Utbildning för att möta framtidens krav Läkarutbildningen vid är en viktig del i att lösa delar av de problem vi ser inom den svenska hälso- och sjukvården. av utbildningen stod läns landsting/Region län och kommunerna i län för en stor del av finansieringen – med löfte ifrån den tidigare regeringen om att resursfrågan skulle lösas. Mot denna bakgrund är det bra att regeringen nu gör en särskild satsning för att stärka högskolorna och de nya universiteten i , däribland . och läkarutbildningen vid lärosätet har stor potential att möta framtidens utmaning med läkarförsörjning men också till att en god utbildning kan erbjudas i hela landet – och inte bara vid de stora lärosätena.