ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3022268 · 2015-10-06 00:00:00 — Statlig egenfinansiering av gröna investeringar ställer sig bakom det som anförs i motionen om statlig egenfinansiering av gröna investeringar och tillkännager detta för regeringen. Efter finanskrisen tillämpades så kallad quantitative easing (QE) av , , med flera länder. Enkelt uttryckt ingrep staters centralbanker för att rädda kommersiella banker och andra finansiella institutioner genom att stödköpa deras finansiella tillgångar. Det fanns en förhoppning att de på så vis skapade pengarna skulle flyta vidare ut i det ekonomiska systemet genom att bankerna skulle låna ut dem, men så blev endast i ringa utsträckning fallet. Ett liknande förfarande skulle kunna användas även i andra syften än att rädda storbanker som kommit på obestånd. QE skulle kunna vara ett mer direkt och effektivt sätt att finansiera angelägna gröna investeringar i exempelvis järnväg, förnybar energi och energieffektiviseringar. I diskuteras ”green infrastructure quantitative easing”. Förslaget går ut på att den , , skulle få skapa pengar som öronmärks för att finansiera angelägna investeringar i grön infrastruktur. På så sätt skulle dessa kunna genomföras utan dröjsmål eller ökad statlig skuldsättning och människor får jobb. Genom att låta dessa investeringsmedel förmedlas av en nationell investeringsbank anser förespråkarna att följs. Det finns all anledning att undersöka möjligheterna att finansiera välbehövliga gröna investeringar på liknande sätt i . Vi föreslår därför en utredning för att analysera detta. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening.
mot · H3022269 · 2015-10-06 00:00:00 — Höghastighetsbana mellan , och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra snabba tågförbindelser på sträckan –och vidare söderut till en del av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förutsättningarna för länken ––bör genomlysas när ett framtida nät av höghastighetsbanor i planeras och tillkännager detta för regeringen. Snabba, icke miljöbelastande förbindelser är en av nycklarna till sund ekonomisk utveckling. Snabba och pålitliga förbindelser och expanderande arbetsmarknadsregioner betyder tillväxt och minskad känslighet mot ekonomiska kriser i enskilda regioner och branscher. Debatt och beslut om infrastruktursatsningar vinner inget på pajkastning mellan olika regionala och lokala intressen. Istället måste vi utgå från grundsynen att hela tjänar på tillväxt och satsningar i olika regioner, där särskilt storstadsregionerna fungerar som tillväxtmotorer för hela landet. Både stor-Stockholms och västra arbetsmarknadsregioner har kunnat expandera kraftigt tack vare investeringar i infrastruktur, Detta har varit bra för hela landets utveckling. Den västsvenska arbetsmarknadsregionen och den västsvenska infrastrukturen har däremot inte utvecklats lika starkt, och detta är på samma sätt ett problem för hela landet. Möjligheterna är dock fantastiskt goda, också i . För att förverkliga dessa är behoven av investeringar i infrastruktur i många fall (såsom en ny älvförbindelse och Västlänken) akuta. I ett modernt, hållbart och ekonomiskt expansivt samhälle behövs många transportslag som fungerar tillsammans, men utvecklingen har lyft fram tågtrafiken som en framtidsteknologi som på ett unikt sätt kombinerar snabbhet med minimal klimatbelastning. Det jag vill sätta fokus på i denna motion är visionen om en sammanlänkad Västkust med snabba tåg. Den svenska sammanbinder fyra av allra största och mest expansiva städer, Oslo-Göteborg-Malmö-Köpenhamn. Förbindelserna längs med den svenska är genant eftersatta, och detta gäller särskilt för tågtrafiken. Därmed går tre länder miste om alla de möjligheter sammanlänkade storstadsregioner skapar. Till exempel har analyser visat att en snabbjärnväg längs med den svenska skulle vara den samhällsekonomiskt mest lönsamma norska satsningen på snabbjärnväg. Med höghastighetståg längs med skulle det ta att resa mellan och ; från till och vidare till på ytterligare tre. behöver aktivt driva frågan om att göra snabba tågförbindelser på sträckan och vidare söderut till en del av . Utformningen av ett svenskt höghastighetsjärnvägsnät diskuteras och utreds av en mängd olika aktörer, oftast med ett fokus på länken mellan och samt och . Båda dessa banor är självklart strategiska för svensk tillväxt och för utvecklingen av ett klimatsnålt infrastrukturnät i vårt land. Jag anser att också förutsättningarna för länken mellan Oslo-Göteborg-Köpenhamn genomlyses när ett framtida nät av höghastighetsbanor i planeras.
mot · H3022270 · 2015-10-06 00:00:00 — Motion till 2015/16:2270
mot · H3022271 · 2015-10-06 00:00:00 — Motion till 2015/16:2271
mot · H3022272 · 2015-10-06 00:00:00 — Motion till 2015/16:2272
mot · H3022273 · 2015-10-06 00:00:00 — Motion till 2015/16:2273
mot · H3022278 · 2015-10-06 00:00:00 — Utredning för ökad kännedom om allemansrätten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning av allemansrättens förutsättningar och hur den kan balanseras mot de problem markägare runt om i landet brottas med och tillkännager detta för regeringen. Allemansrätten är en viktig grund för att allmänheten ska kunna vistas fritt i skog och mark. Men osäkerheten om vad allemansrätten innebär är ofta stor. Svensk lagstiftning nämner endast mycket övergripande allas tillgång till och ansvar för naturen. Lagreglerna är ofullständiga och vissa bestämmelser är ålderdomliga. Det finns behov av att uppdatera gällande lagstiftning för att bättre svara mot dagens efterfrågan och förtydliga allemansrättens innebörd. Många barn och unga växer upp i stadsmiljö utan naturlig koppling till landsbygden. Förståelsen för landsbygdens och markägarnas villkor är liten och i vissa fall saknas respekt och kunskap om naturen. Urbaniseringen har medfört nya behov, krav och förväntningar på naturen. Den allmänna kunskapen om allemansrätten behöver förbättras. Nya näringar har växt fram. Dessa är i sig positiva för landsbygden men måste bedrivas med respekt för äganderätten och i samverkan med markägare. finns en otydlighet kring var gränsdragningen går mellan allemansrätten och äganderätten. Till exempel är det oklart hur stora rättigheter allmänheten har och hur långt markägare får gå för att skydda sin fastighet mot intrång. Återkommande konflikter uppstår då markägare finner förstörda skogsplantor, slitage på marken som ger negativa effekter för avkastningen från grödor eller då närgångna besökare befinner sig innanför hemfridszonen. Ökade informationssatser om allemansrätten behövs för att komma till rätta med de problem som drabbar markägare. En utredning om allemansrätten bör därför innefatta hur kunskap om allemansrätten ska spridas, speciellt bland den stadsboende ungdomen. Allemansrätten behöver även utredas utifrån huruvida gällande lagstiftning bättre kan anpassas efter allmänhetens och markägarnas behov. Detta berör även de angränsade lagarna såsom terrängkörningslagen, jaktlagen, lagstiftningen kring skadegörelse och nedskräpning m.fl. Utredningen bör klargöra gränsdragningsproblematiken mellan äganderätten och allemansrätten. Jag vill fortsätta att vara stolt över allemansrätten och den frihet till naturen som den ger. Allemansrätten är en tillgång i dagens urbaniserade samhälle. Därför bör regeringen tillsätta en utredning om allemansrättens förutsättningar och huruvida den bör balanseras mot de problem som markägare runt om i landet brottas med för att även framtida generationer ska kunna glädjas över att vistas i och vårda vår natur.
mot · H3022279 · 2015-10-06 00:00:00 — Fotboja vid villkorlig frigivning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda villkoren för när fotboja ska kunna utdömas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda när villkoren för fotboja som straffpåföljd kan vara lämplig och tillkännager detta för regeringen. Många av dem som utför inbrott är unga återfallsförbrytare som ofta är drogberoende. Till detta kommer inte sällan ett obefintligt socialt nätverk utanför den kriminella kretsen. Detta leder ofta till en återgång i kriminell verksamhet, som inbrott och stölder, strax efter man avtjänat strafftiden och lämnat kriminalvården. Redan innan tiden för det villkorliga frigivandet löpt ut har man begått nya brott och åter dömts till ett frihetsberövande. Brottens konsekvenser drabbar ofta medborgare på flera sätt, bland annat genom intrång och förstörelse av hem. Det fordras ett förbättrat arbete i både förebyggande insatser för att förhindra att man återfaller i tidigare brottsliga aktiviteter och att övervakning och kontroll av den frisläppte förbättras. Det finns kriminalvårdsanstalter där man med lyckat resultat introducerat utbildningar och goda kontakter med arbetsmarknaden. Många har därmed kunnat förbereda sig på ett fungerande liv i samhället efter frisläppandet. Stöd från det civila samhället kan också spela en avgörande roll i arbetet med att förhindra unga att återfalla i brott. Kriminalvårdens samarbete med de organisationer som arbetar med att stötta vid frigivning och livet därefter måste utvecklas och stärkas. Tyvärr finns det också stora problem med återgång till en samhällsanpassning av utskrivna. Det finns därför anledning att se över villkorad frigivning, där man avtjänat av strafftiden i sluten anstalt, men får möjlighet att avtjäna resterande tid i frihet. Som en preventiv åtgärd för att förhindra en återgång i kriminalitet bör domstolar under vissa förutsättningar kunna utdöma fotboja för den villkorade strafftiden. Villkoren för när fotboja ska kunna utdömas måste utredas liksom villkoren för när denna straffpåföljd kan vara tillämplig.
mot · H3022280 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en lagstiftning kan utformas i enlighet med motionens intention och tillkännager detta för regeringen. På flera håll i landet sker stölder och villainbrott/bostadsinbrott i organiserad form. Ett bostadsinbrott är inte bara ett intrång i någons bostad, det är också ett intrång i den personliga sfären. Någon har inkräktat på den boendes mest privata rum, hemmet. personuppklarades av de anmälda brotten (Brå 2013, . Att begå ett bostadsinbrott torde således kunna sägas vara ganska ”riskfritt” för den eller de som begår handlingen. Beroende på hur pass grovt brottet anses kan fängelse utdömas med (i normala fall) mellan och . Hemmet ska vara den zon man kan känna sig trygg i, den zon där man kan andas ut och i lugn och ro återhämta sig från omvärldens allt brus. Men att bli utsatt för en sådan kränkning det innebär med ett bostadsinbrott är inte längre hemmet denna fredade zon. Forskning påvisar att strängare straff leder till lägre brottslighet. [1] Därför föreslår jag att regeringen borde se över hur man kan införa en modell där en återfallsförbrytare vid sitt tredje begångna straff döms till brottets maxstraff oavsett hur allvarligt brottet bedöms vara. [Motionärernas namn] [1] , F., Galbiati, R. and Vertova, P. (2009) ‘The Deterrent Effects of Prison: Evidence from a Natural Experiment’, , 117(2), pp. 257–280. doi: 10.1086/599286.
mot · H3022281 · 2015-10-06 00:00:00 — Strama åt straffskalor för förtal ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att strama åt lagar och straffskalor om förtal och tillkännager detta för regeringen. Allt mer frekvent belyses frågan om ”näthat” i media. Kränkningar och nedsättande ord är inte bara ansikte till ansikte. Med internets framväxt har också problem som mobbning, kränkningar och nedsättande tillrop tagit sig in i främst ungdomars hem. Kränkningarna hörs inte bara på skolgården utan även när ungdomarna kommit hem och de använder sig av sociala medier och annat. Men är det heller inte nödvändigtvis så att den personen som skriver de kränkande orden och den som får del av dem träffats. Det är ett systemfel när samma toleransnivå inte gäller på nätet som det gör när man säger något öga mot öga. De moraliska ramarna verkar som bortblåsta för personer när de skriver på nätet. De skriver saker som de aldrig kunde tänka sig att säga till personen öga mot öga. Vi måste även komma ihåg att nätet har en så mycket större spridning att det borde vara högre straffskala på förtal som händer på nätet än på annat sätt.
mot · H3022282 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pedagogisk omsorg blir obligatorisk omsorgsform för kommunerna att tillhandahålla, och tillkännager detta för regeringen. ersattes begreppet familjedaghem med pedagogisk omsorg i skollagen. Pedagogisk omsorg kan till exempel vara verksamhet där barn tas omhand i personalens eget hem (traditionellt familjedaghem) eller olika flerfamiljslösningar. Pedagogisk omsorg kan även bedrivas i en särskild lokal. Vi anser det är bra att föräldrarna har möjlighet att välja den omsorg som de anser vara bäst för sitt barn. Tyvärr så urholkas möjligheten till valfrihet om kommuner väljer att inte marknadsföra detta alternativ. I tider av ekonomiska svårigheter finns också risken att kommuner tar bort detta alternativ helt och hållet. Att begränsa människor i sin vardag genom att låsa in alla i en och samma lösning kan inte vara en modell värdig för . Fler alternativ måste finnas.
mot · H3022283 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten för en informationskampanj i kring trafiksäkerhet och trafikregler, där skolorna kan vara motorn i informationskampanjen, och tillkännager detta för regeringen. Vi har alla sett hur trafiken är vid en skola. Bilar, trafikanter och cyklister skall samsas om utrymmet. Detta gör många föräldrar oroliga och eftersom trafikkunskapen är bristfällig så känner allt fler föräldrar sig tvungna att köra sina barn till skolan av säkerhet. Trafiken ökar allt mer, oavsett om det är bilar, cyklar eller andra trafikslag. Även boende i många bostadsområden upplever en ökad biltrafik. Det skapar en otrygghet för de barn som använder allmänna vägar och gator för att ta sig till skolan och fritidsaktiviteter. Trafikkunskap är ett område som måste upp på dagordningen. Det behövs som ämne i skolan och följaktligen också i lärarutbildningen. Men eftersom det finns många som aldrig tycks ha lärt sig det mest elementära så behövs dessutom informationskampanjer. På trottoar och gångbana förväntas fotgängare (andra skall inte vara där) hålla till höger. På kombinerad cykel- och gångbana skall man gå på vänster sida liksom på en bilväg eller gata utan trottoar/gångbana. När man kommer till korsningar är övergångsstället separerat för fotgängare och cyklister, vilket innebär att man förutom att korsa bilväg dessutom ofta måste korsa trafik på cykel/gångbanan. Det säger sig självt att det blir ideliga konflikter. Mer information och kunskap är nödvändigt för att vi skall kunna samsas på ett bra sätt.
mot · H3022284 · 2015-10-06 00:00:00 — Införande av vård av föräldrar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att hitta ett system med vård av föräldrar som gör det möjligt att vårda sin nära släkting oberoende av anställningsform och tillkännager detta för regeringen. Äldre uppmuntras att i allt längre utsträckning bo kvar hemma. Det innebär att barn och nära släktingar får hjälpa till i allt högre utsträckning. är det möjligt med vård av barn men vi skulle behöva liknande system när det gäller vård av föräldrar. finns systemet närståendepenning som man kan få om man avstår för att vårda en närstående person som är svårt sjuk. Denna förutsätter dock att man har en vanlig anställning i form av heltid och inte timvikarie eller på annat sätt otrygg anställning. Detta innebär till exempel att en timvikarie inte kan ta ledigt med betalning för att ta hand om en svårt sjuk förälder utan hänvisas till att välja mellan inkomst och att vårda sin närstående. Jag förespråkar därför ett system som gör det möjligt både för den som har en tillsvidareanställning och för den med annan anställning att kunna ta sig för sina föräldrar eller nära släkting.
mot · H3022285 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bred översyn av alkoholmarknadsföringens utbredning och konsekvenser med särskilt fokus på att minska riskbruk av alkohol och tillkännager detta för regeringen. Alkoholmarknadsföringen har ökat kraftigt , både i omfattning och sett till spridningsvägar. uppgick de köpta medieutrymmena till . uppgick det till trots att inte sociala medier och sponsring är inräknade. En förklaring till detta är att reglerna kring marknadsföringen av alkoholhaltiga drycker har förändrats och blivit mer tillåtande . Det har blivit möjligt att marknadsföra alkohol i kanaler som inte varit tillåtna, t.ex. i tidskrifter och genom direktreklam hem i brevlådorna. Och i de mediekanaler där det finns ett förbud för alkoholreklam, såsom tv, så kringgås lagstiftningen genom att programbolagen sänder från , trots att kanalerna enbart riktar sig till en svensk publik. Alkoholreklamen som sänds på tv i trots att den svenska lagstiftningen förbjuder sådan reklam ökar allt mer. har alkoholmarknadsföringen fått fler arenor att breda ut sig på i takt med den tekniska utvecklingen. På internet och sociala medier släpar lagstiftningen efter. Det är särskilt bekymmersamt med tanke på att sociala medier är en arena där unga människor är överrepresenterade. Den ökade exponeringen av alkoholmarknadsföring får också direkta konsekvenser på konsumtionen och stärker alkoholnormen i samhället. Konsekvenserna av en ökad andel oreglerad alkoholmarknadsföring visar sig ha ett direkt samband med ökat riskbruk av alkohol. En europeisk undersökning[1] som genomfördes visar hur graden av reglering på marknadsföring har samband med mängden riskbruk. I ett land utan restriktioner på alkoholmarknadsföring ser man ett riskbruk hos av befolkningen, med vissa restriktioner visar studien på med riskbruk och med större restriktioner med riskbruk. Slutsatsen av studien blir att en låg grad av restriktioner innebär en hög förekomst av riskbruk och därmed större risk för alkoholskador. utveckling med ökad marknadsföring riskerar också leda till ett ökat riskbruk. Att förbjuda eller begränsa alkoholreklamen är enligt WHO en av tre insatser som har en signifikant positiv effekt på folkhälsan, samt är kostnadseffektiv och genomförbar. I en nyligen publicerad rapport från betonas det ytterligare att ökad reglering av alkoholreklam är en betydande åtgärd för att minska alkoholens skadeverkningar. Det finns således forskning som styrker behovet av att begränsa alkoholreklamen för att minska de alkoholrelaterade skadorna. har inte aktivt arbetat för att stärka eller behålla regleringen kring alkoholmarknadsföring. ligger också efter när det gäller att begränsa alkoholreklamen i sociala medier. Med dessa förändringar i lagstiftningen och det nya tekniska landskapet behövs det en bred översyn av alkoholmarknadsföringens utbredning och konsekvenser, med särskilt fokus på att minska riskbruk av alkohol. [1] Bosque-Prous M, Espelt A, Guitart AM, Bartroli M, Villalbi JR, Brugal T. Association between stricter alcohol advertising regulations and lower hazardous drinking across European countries. Addiction, 2014, 109:1634-1643
mot · H3022286 · 2015-10-06 00:00:00 — Tystnadsplikten för tolkar och översättare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av en samlad lagstiftning i syfte att tydliggöra och förstärka tystnadsplikten för personer som utför tolkuppdrag och tillkännager detta för regeringen. På EU-nivå används ett stort antal mycket kvalificerade tolkar för att göra det möjligt för delegater från de olika medlemsländerna att kunna kommunicera. I vårt land finns ett stort behov av tolkar, både när det gäller teckenspråk och utländska språk. Vid myndighetsutövning på nationell nivå engageras tolkar inte minst när det gäller det rättspolitiska området men även inom och hälso- och sjukvården för att en information eller dialog ska kunna ske på ett säkert och professionellt sätt. Sammanlagt finns ca 1 000 tolkar på ett 40-tal språk som är auktoriserade av kammarkollegiet. Detta täcker inte på långt när behovet hos alla myndigheter. Med dagens ökande antal asylsökande behövs fler kvalificerade tolkar för snabbare integration. Auktorisationen skall garantera att informationen i tolkningen i form av samtal och skrifter överförs korrekt med hög språklig standard och där tystnadsplikt gäller. När en myndighet anlitar en tolk gäller tystnadsplikt enligt offentlighets- och sekretesslagen, OSL, (2009:400), oavsett om tolken är auktoriserad eller ej. Däremot gäller tystnadsplikten, enligt lagen (1975:689) om tystnadsplikt för vissa tolkar och översättare, enbart i de fall tolken är auktoriserad av Kammarkollegiet. Det innebär att om en enskild person, en organisation eller ett företag, anlitar en tolk som inte är auktoriserad av Kammarkollegiet, så omfattas de inte av lagen. Visserligen kan ett muntligt eller skriftligt avtal om tystnadsplikt upprättas men det kan inte föreligga ett straffrättsligt ansvar om tystnadsplikt om ett sådant avtal skulle brytas. Inom föreningslivet är det inte ovanligt att ta hjälp av enskilda personer som inte är auktoriserade som vid behov hjälpligt får fungera som tolk. Dels är det en kostnadsfråga,dels hänger det samman med det begränsade antalet tolkar som har auktorisation. Präster och pastorer har i sin profession en mycket hög sekretess med både tystnadsplikt och tystnadsrätt vilket innebär att de inte får röja, och inte heller kan avkrävas att vittna inför domstol, om uppgifter som framkommit under ett själavårdssamtal. Om en icke auktoriserad tolk anlitas för ett själavårdssamtal med en präst eller pastor omfattas det inte av vare sig eller lagen om tystnadsplikt, eftersom kyrkor och samfund inte är myndigheter. Det finns behov av att överväga en enhetlig lagstiftning som reglerar tolkars och översättares rättsliga grund ur sekretessynpunkt även när de anlitas av andra än myndigheter.