mot · H302761 · 2015-10-02 00:00:00 — anser att detta är ett ingrepp i familjers privatliv. Frihet att själva kunna planera familjens vardag är en viktig förutsättning för att kunna forma en harmonisk tillvaro. Detta gynnar föräldrarna, och inte minst barnen. säger bestämt nej till en tredje pappamånad. Vi tycker att det helt ska vara upp till de enskilda föräldrarna att forma den tillvaro som passar dem bäst. En annan viktig aspekt i diskussionen kring kvoterad föräldraförsäkring är att alla inte har möjlighet att vara hemma med sina barn. Bland annat kan det vara svårt för både egenföretagare och studenter att nyttja de dagar de inte kan föra över till sin partner. Resultatet kan för barnet vara en ofrivilligt förkortad första tid hemma. vill helt avkvotera föräldraförsäkringen och återge makten till familjerna. I de fall föräldrar delar lika på föräldraledigheten finns möjlighet att bli beviljad en jämställdhetsbonus. ställer sig positiva till att föräldrar delar upp föräldraledigheten, om de själva så vill. Vi är däremot kritiska till att staten genom ekonomiska incitament försöker påverka uttaget. Regeringen aviserade att jämställdhetsbonusen ska avvecklas. Dock är planen att detta ska ske först . anser att bonusen ska slopas omgående och ser inga skäl till att vänta så länge som till 2017. 5.3.4 UTÖKAD RÄTT TILL DELTID finns möjligheten att arbeta deltid, , under barnets första . anser att denna möjlighet är viktig, ur både föräldrarnas och barnets perspektiv. Barn går igenom olika faser i sin utveckling och i sina möten med omvärlden. För vissa barn går till exempel inskolningen på förskolan mycket bra och snabbt, medan det för andra barn kan behövas extra stöd. inser betydelsen av att barn i största möjliga mån får utvecklas i sitt eget tempo och vill därför öka möjligheten för föräldrar att arbeta deltid under barnets första för de som anser sig ha detta behov. föreslår att utöka den lagstadgade deltidsrätten till istället för . ställer sig positiva till det så kallade vårdnadsbidraget, vilket kan beviljas för föräldrar med barn i åldern 1–. För oss som ett familjevänligt parti är det en självklarhet att familjerna själva ska kunna välja att stanna hemma längre med sina barn. Barn utvecklas olika snabbt och därmed är redo för förskolan . vill höja ersättningen, från dagens 3 000 till , samt göra det obligatoriskt för samtliga kommuner att införa denna möjlighet. Många familjer är bekanta med den problematik som uppstår då förskolan har sommarstängt under och dessa ska delas upp och täckas av föräldrarnas semesterveckor. Följden blir inte sällan att föräldrarna “varvar” sin respektive ledighet och familjen får begränsade möjligheter till gemensam semester. Därför vill vi inrätta vad vi kallar för förskoledagar. Detta är en lagstadgad rätt till obetald tjänstledighet , då förskolan är sommarstängd. Att nyttja förskoledagarna är självklart helt frivilligt och riktar sig till föräldrar med barn i förskolan. vill inrätta särskilda och frivilliga förskoledagar och budgeterar för att var fjärde hushåll skulle nyttja denna möjlighet. 5.4 BARNOMSORG – MÖTET MED OMVÄRLDEN Efter barnets första tid i hemmet ska det på allvar möta omvärlden på daglig basis. Detta sker för de allra flesta genom förskolan. Det finns dock alternativ till detta och det är viktigt att barnet ges de förutsättningar som behövs för att kunna lämna den lugna tryggheten i hemmet. Förskolan är en oerhört viktig del av det svenska skolsystemet. Det är där våra svenska skolbarn får grunden för sin inlärning och den avgör ofta hur deras skoltid kommer att fungera. Det är också viktigt att barnen får vara barn, leka och ha roligt. Den fria leken skall dominera verksamheten men språklig och social utveckling är mycket viktiga uppdrag för förskolan. Förskolan skall borga för att grundläggande demokratiska värden blir självklarheter för barnen, men vara fredad från politiska trender, populistiska politiska dagsländor och ideologiskt betingad indoktrinering. har visionen av en förskola där alla barnen trivs, utvecklas och är trygga. Föräldrarna som lämnar sitt barn på förskolan skall göra det i förvissning om att deras barn blir väl omhändertaget och att omsorgen bedrivs på ett tryggt och säkert sätt. 5.4.1.1 MINSKA BARNGRUPPERS STORLEK En mycket viktig del i en fungerande förskola är att antalet barn per grupp inte överstiger vad som är möjligt att garantera god omsorg för. När tog bort rekommendationen om max 15 barn per grupp blev det på ett helt annat sätt legitimt för förskolor att öka gruppernas storlekar. , 2014, rapporterades att hela 113 000 förskolebarn går i grupper som överstiger 20 barn. En annan orsak till att barngrupperna ökar är bristen på förskollärare. vill återställa rekommendation om max 15 elever per grupp samt satsa ytterligare på fler förskollärare. Ett problem vid minskning av barngruppers storlek är att det blir svårare att ha tillräckligt med personal för att skilja grupperna åt. har vi en situation då det inom förskolan, likt inom hela den offentliga sektorn, finns många ofrivilligt deltidsanställda. Att öka antalet arbetade timmar handlar således inte alltid om att det saknas förskollärare utan snarare om bristande resurser. driver ett förslag om att utöka möjligheterna till heltidsanställning inom hela den offentliga sektorn, vilket skulle inkludera de kommunala förskolorna. vill inrätta ett stimulansbidrag för att utöka deltidstjänster till heltid i hela den offentliga sektorn och finansierar detta fullt ut i vår budget. Sedan maxtaxan infördes finns möjligheten för kommuner att ansöka om särskilt statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder. Syftet är att maxtaxan inte ska leda till försämrad kvalitet på förskolor, fritidshem och pedagogisk omsorg. har ett belopp om ca 500 miljoner budgeterats som ska delas ut till de olika kommunerna. Bidraget får bland annat användas för att öka antalet anställda samt höja kompetensen hos dessa. En stor fördel med just detta instrument är att följer upp bidragen så att dessa verkligen har gått till rätt saker. Trots denna möjlighet finns exempel på bland annat förskolor med kraftiga brister. avser att kraftigt höja detta anslag. Matkvaliteten är oerhört viktig för både vuxna och barn, för skolelever såväl som för förskolebarn. God matkvalitet påverkar vårt mående och vår prestation genom hela livet. Matkvaliteten påverkar dessutom utvecklingen av barns hälsa och fysiska mognad. För att få bästa möjliga matkvalitet vill vi att det satsas på att bygga om mottagningskök till tillagningskök, där maten tillagas på plats. Helst skall inga halvfabrikat användas i köken utan närodlade råvaror skall tillagas på plats. Detta fordrar också en väsentligt högre grad av utbildad kockpersonal än vad som är fallet i dagens förskolekök. Minst en utbildad kock vid varje kök är målsättning. vill inrätta ett särskilt stimulansbidrag för att höja matkvaliteten inom barnomsorgen. Vi välkomnar en mångfald av pedagogiska alternativ, förutsatt att dessa bygger på erfarenhet och att en god nivå för likvärdig omsorg kan säkerställas. Närvarande vuxna ska självfallet garantera säkerheten så att barnen varken skadar sig själva eller andra, men utöver detta låta dem göra fria val och testa sig fram. Vi ställer oss kritiska till framförallt stora delar av dagens genuspedagogik, där utgångspunkten är att lärare och andra pedagoger övervakar barns beteende för att sedan styra deras val i en normbrytande riktning och problematisera varje könsnormativt uttryck. Vi vill se en avveckling av det skattefinansierade stödet till genuspedagogik och annan verksamhet där staten, med bas i mycket svagt vetenskapligt förankrade politiska teorier, försöker experimentera med, styra eller ändra våra barns beteendemönster. vill säkerställa att all förskolepedagogik som får offentligt stöd bygger på beprövad erfarenhet samt fokuserar på att skapa en trygg plats för barn att utvecklas till ansvarstagande unga individer men utan att i övrigt styra deras beteendemönster. ser positivt på de satsningar som redan har genomförts för att införliva kulturen i . Projektet skapande skola har på bara växt från att ursprungligen riktas enbart till högstadieelever till att numera omfatta hela . har projektet byggts ut till att även omfatta förskoleklasser. Det är ett steg i rätt riktning, men inte tillräckligt. Då även förskolan har ett kulturuppdrag i sin läroplan anser att den bör införlivas i satsningen. avser att införliva satsningen Skapande skola även i förskolan och finansierar denna satsning i budgeten. 5.4.1.7 BARN MED SÄRSKILDA BEHOV Det finns många satsningar och stödåtgärder för barn med inlärningssvårigheter. Vad det dock talas tystare om är de som man i klassar som ”särbegåvade”, det vill säga de som har ett IQ bland de fem högsta procenten. Att vara särbegåvad kan i många fall vara en gåva, men det innebär även utmaningar. Barn som inte får sin särbegåvning uppmärksammad av barnomsorgen kan utveckla koncentrationssvårigheter eller andra tecken som tyder på att något inte är i sin ordning. Trots att förekomsten av särbegåvade barn är känd, vittnar många om barnomsorgens brister i att möta dessa barns behov. SKL har tagit fram en handlingsplan för att bättre uppmärksamma dessa elever inom skolan och anser att en sådan även bör arbetas fram för förskolan. avser att höja anslagen till SKL för att ta fram en motsvarande handlingsplan för förskolan. 5.4.1.8 Krav på utbildad personal står det inskrivet i skollagen att huvudmännen som bedriver pedagogisk verksamhet på en förskola ska vara utbildade förskollärare. Trots detta rapporterades att det bara i finns 15 förskolor (samtliga i privat regi) som helt saknar utbildad personal. Detta är inte acceptabelt. vill ålägga och att utforma nationella riktlinjer med krav på kommunerna att vidta sanktioner mot de förskolor som inte följer skollagens bestämmelser gällande kompetens. Precis som en god stämning och en trygg och säker fysisk omgivning påverkar barnen spelar arbetsmiljön på en förskola stor roll för de vuxna omkring dem, vilket i sin tur påverkar barnomsorgens kvalitet. Personal som trivs och är friska gör i regel ett bättre jobb än de som mår dåligt och sliter ut sig, fysiskt eller mentalt. Att vara pedagog i förskolan är ett aktivt arbete där det både måste finnas tid för pauser och stöd i gruppen. 5.4.1.10 Slopad karensdag för förskolepersonal Alla med barn i förskoleåldern känner säkert igen en vardag som med jämna mellanrum är kantad av förkylningar och influensor. Förskolan, där många barn finns samlade på liten yta, är en känd riskzon för smittspridning. Då problematiken redan är känd är det vår förhoppning att dämpa smittspridningen genom att för anställda inom förskolan slopa den karensdag som sedvanlig sjukfrånvaro är förknippad med. Precis som det är en självklarhet att förskolan inte accepterar att man låter sjuka barn delta i verksamheten är det för oss självklart att barn inte ska behöva befinna sig på en förskola med sjuka pedagoger. avser att slopa karensdagen inom både privat och förskola. 5.4.1.11 Omsorg på obekväma tider I ett längre perspektiv har efterfrågan på barnomsorg på obekväma tider ökat i . Totalt sett arbetar ca 800 000 personer i mer än hälften av sin arbetstid utanför sedvanlig kontorstid. Trots att efterfrågan ökar och trots att så många arbetar utanför kontorstid i finns ”nattis” (nattöppen förskola) bara i varannan kommun. Detta vill vi ändra på. Barn ska erbjudas kvalitativ tillgång till omsorg under dygnets alla timmar i de fall behovet finns på orten. avser att öka anslagen för barnomsorg och vill se en lagstiftning som ålägger samtliga kommuner att tillhandahålla så kallat nattis om efterfrågan finns. Ett alternativ till förskolor är ”dagmammor” eller dagbarnvårdare, som det formellt heter. Trots att denna yrkesgrupp är ett viktigt alternativ till den traditionella förskolan är det en grupp som inte alls syns i samma utsträckning och som kraftigt minskat . har gjort en kunskapsöversikt kring detta omsorgsval som de själva benämner som ”den osynliga barnomsorgen”. En problematik med denna verksamhet är det professionella dilemmat då verksamheten oftast drivs i vårdarens egna hem samt frågeställningar om huruvida verksamheten verkligen kan beskrivas som ”pedagogisk”. vill dock ha en mer principiell inställning. Oavsett ovanstående frågeställningar måste utgångspunkten vara barnets bästa. Alla barn är inte redo att vid exempelvis ålder möta omvärlden genom en större barngrupp med begränsad uppmärksamhet. Därför anser vi att detta alternativ är viktigt att främja för att upprätthålla valfrihet för varje unikt barn. vill öka anslaget till för att utreda anledningarna till den minskade efterfrågan på dagbarnvårdare. I det fall det beror på bristande kännedom om alternativet vill vi också öka möjligheter att aktivt arbeta med informationskampanjer kring möjligheten att välja respektive arbeta som dagbarnvårdare. Vi vill även inrätta nationella riktlinjer som tar fasta på att dagbarnvårdare ska erbjudas likvärdigt i alla kommuner. 5.4.3 BARNOMSORG GENOM ANHÖRIGA Valfrihet är, som har påpekats, viktigt när man ska finna det bästa omsorgsalternativet för varje barn. Medan vissa på ett smidigt sätt kan inskolas i förskolan, kan mindre barngrupper hos exempelvis dagmamman vara lämpligare för andra. I vissa fall kan barnets behov av närhet och trygghet sträcka sig ännu djupare varpå anhöriga kan vara ett lämpligt alternativ. För att uppmärksamma dessa och uppmuntra detta som alternativ vill vi utreda och möjliggöra för exempelvis mor- och farföräldrar att genom en särskild prövning och mot ersättning ansvara för barnomsorg, enligt ett liknande system som dagbarnvårdare men utan krav på ett minimiantal av barn. Vi vill också utreda och inrätta möjligheten att låta detta vara ett omsorgsalternativ som kan nyttjas före , i de fall föräldrarna av någon anledning inte kan ta ut föräldraledighet. vill se över möjligheten att låta anhöriga mot ersättning stå för viss barnomsorg. finns det knappt 900 föräldrakooperativ som tillsammans har hand om ca 21 000 barn. Eftersom föräldrakooperativ ägs av barnens föräldrar är de generellt mer måna om att återinvestera eventuellt överskott än när förskolor drivs som aktiebolag. presenterades en utredning (SOU 2013:56) kring ägarstrukturen inom skolväsendet samt övriga frågor gällande villkor och regler för fristående skolor. I ett remissvar till detta framhöll för kooperativa och idéburna företag och organisationer (KLO) att det är nödvändigt att: ”bättre ta hänsyn till de små friskolornas och de föräldrakooperativa skolornas förutsättningar. Till exempel är det viktigt att inte belasta skolorna med för mycket administration…” En övervägande positiv bild ges kring förekomsten av föräldrakooperativ. Ändå finns liknande platsbrister som inom den reguljära förskolan. En rimlig förklaring till att det inte finns fler är att driften av dessa innebär mer arbete för föräldrarna. vill främja uppkomsten av fler föräldrakooperativ genom en översyn av villkor och regelverk, informationskampanjer samt en försöksverksamhet med biträdande handläggare under uppstartsåret. En populär och viktig aktör inom den svenska förskolan är den så kallade ”öppna förskolan”. En stor skillnad mellan denna och den vanliga förskolan är att barnen deltar tillsammans med förälder under ledning av personal. Trots dess popularitet har antalet öppna förskolor kraftigt sjunkit. fanns drygt 800 runt om i landet och bara 457. utredde orsakerna till den kraftiga minskningen, varpå ett minskat barnunderlag och ekonomiska faktorer visade sig vara centrala orsaker. anser dock att betydelsen av denna möjlighet, att barn får möta andra barn även innan sedvanlig förskola påbörjas, är stor och förtjänar att tas tillvara. vill utreda och inrätta ett system med statlig stimulanspeng där staten medfinansierar den öppna förskolan. 5.5 VÄLMÅENDE – TRYGGHET, SÄKERHET OCH GOD HÄLSA Vårt barnprogram tar sin utgångspunkt i barnets bästa och vi vill komplettera förslagen på förbättringar under de givna utvecklingsfaserna med några övergripande satsningar för barnets välmående. 5.5.1 BARN OCH UNGDOMSPSYKIATRIN Ett område som är i starkt behov av ökade anslag är Barn- och ungdomspsykiatrin inom landstingen. rapporterades dessutom att köerna sannolikt är betydligt längre än vad som framkommer officiellt. Mottagningarna lider även av personal- och resursbrist. Situationen som synes råda är nedslående och är något som vill ändra på. Barnen är vår framtid och det är viktigt att alla, även de minsta, får möjlighet att må bra. avser öka anslagen till barn- och ungdomspsykiatrin. 5.5.2 KOST OCH NÄRING vill se ett mer aktivt samarbete mellan skolhälsovården och landstingen när det gäller barns hälsa. Det allt mer utbredda problemet med övervikt kommer att innebära stora belastningar på sjukvården om inte riktade insatser mot överdriven fetma görs . En dålig kost behöver dock inte medföra fetma, utan kan resultera i ohälsosam undervikt eller andra hälsoproblem hos normalviktiga barn. märks ätstörningar bland allt yngre barn och ungdomar. Att som personal inom vård, omsorg och förskola inleda ett samtal med föräldrar och barn om viktutveckling kan vara svårt och känsligt. Det är därför viktigt att landstingen blir bättre på att stötta späd- och småbarnsföräldrar som är osäkra när det gäller maten och ger det stöd som behövs för att barnen ska må bra. vill rikta ett särskilt anslag för att utbilda fler kostrådgivare med kognitiv inriktning så att fler får ta del av deras råd och därmed hjälper sina barn innan problem börjar uppstå. 5.5.3 REGISTERKOLL VID ARBETE MED BARN vill stärka barns skydd mot att utsättas för sexuella övergrepp. Många arbetsgivare är skyldiga att kontrollera jobbsökande för tidigare sexualbrottsbelastning när anställningen rör arbete med barn. Detta rör exempelvis skola, förskola samt relaterade verksamheter såsom skolskjuts. är andra yrkesgrupper, såsom de inom vård och omsorg, undantagna detta krav trots att de i många fall arbetar kontinuerligt med barn. Vidare gäller med dagens lagstiftning att arbetsgivare endast är skyldiga att begära ett utdrag ur belastningsregistret, men att de därefter själva avgör om de finner personen lämplig eller inte. Eftersom personer kan begå brott efter det att de fått en anställning vill vi också att det vid samtliga fällande domar inom de aktuella brottsrubriceringarna undersöks om den dömde arbetar i något av de aktuella yrkena. Om så är fallet skall information delges arbetsgivaren med krav på att personen antingen avskedas eller omplaceras till en position utan kontakt med barn. Vi vill därtill införa ett särskilt undantag i lagen om anställningsskydd som medger möjlighet till avsked av person som arbetar i ett yrke med kontinuerlig kontakt med barn och som döms för sådant brott att nyanställning till motsvarande position hade varit omöjlig. vill se över och utvidga de yrkesgrupper som omfattas av krav på utdrag ur belastningsregistret eftersom de medför kontinuerlig kontakt med barn, förbjuda anställningar av personer som dömts för grova sexual- och våldsbrott inom dessa yrken samt säkerställa att anställningar vid sådana positioner upphör om sådan dom fastställs efter det att anställning skett. 5.5.4 INFORMATION OM DÖMDA PEDOFILER I BARNS NÄROMRÅDEN Utöver ett utökat skydd genom kontroll av de vuxna som arbetar med barn vill underlätta för föräldrar att undvika vissa högriskområden med sina barn. I bland annat finns lagstiftning som kräver att information om gärningsmän som dömts för grova sexualbrott ska finnas tillgänglig för medborgarna. Även i är sådan information rent tekniskt sett offentlig, men svårtillgänglig. Därför vill vi upprätta ett offentligt register där det enkelt ska gå att undersöka om det bor en dömd pedofil, som bedömts ha återfallsrisk, i ett visst område. vill i preventivt syfte införa ett offentligt register över var dömda pedofiler med hög återfallsrisk bosatt sig efter frigivning. Att föräldrarna har en avgörande roll för barnets välmående är självklart, föräldrarna ska tillgodose barnens behov av trygghet, kärlek och omsorg. Vi lever tack och lov i ett land där dessa behov tillgodoses i den absoluta merparten av familjerna, men det finns tyvärr undantag. Inom t.ex. förskolan har alla anställda en plikt att anmäla misstänkta fall av vanskötsel till . Trots detta presenterade 2012 en studie över hur medarbetarna inom bland annat BVC och förskola förhåller sig till anmälningsplikten. Endast hälften av de tillfrågade som arbetar inom förskolan svarade att de har fått information kring anmälningsplikten . vill inrätta nationella riktlinjer så att alla anställda inom barnomsorgen regelbundet ges information kring anmälningsplikten. 5.6 FAMILJEN – DE SOM STÅR DIG NÄRMAST Ett barn väljer inte sina föräldrar eller sin familj, men när allt fungerar som bäst finns den där som ett stöd och en källa till kärlek och omsorg genom uppväxten och vidare ut i livet. Att stärka varje barns möjlighet till detta är för en självklarhet. 5.6.1 RÄTT TILL FADERSKAPSTEST Enligt nuvarande lagstiftning registreras en kvinna per automatik som mor till ett barn i samband med graviditet. registreras hennes make, i det fall hon är gift, som far. Ogifta föräldrar ansvarar dock själva för att registrera en far till barnet. I de fall föräldrarna är överens är detta en relativt enkel process, mer komplicerat blir det om endast en part hävdar faderskap. Enligt gällande lagstiftning är det barnet självt som väcker frågan om fastställande av faderskap. Eftersom faderskap i regel fastställs innan barnet är myndigt görs detta genom att antingen socialnämnden, modern eller annan vårdnadshavare för barnets talan. Kvinnan har således rätt att på egen hand begära en utredning, i vilken faderskapstest kan begäras för att fastställa faderskap. En man som misstänker att han är far saknar däremot sådan rätt. Då vi anser det vara principiellt viktigt att ett barn alltid ska ha rätt att känna till sina biologiska föräldrar vill vi ge män motsvarande möjlighet att begära faderskapstest för att styrka sitt faderskap. I det fall ett begärt faderskapstest visar positivt är det vår mening att faderskapet ska fastställas oavsett moderns medgivande, utan krav på domslut. För att undvika missbruk av denna rättighet föreslår vi att staten ska stå för eventuella kostnader i det fall den som kräver faderskapstestet också är fadern. I andra fall får individen själv stå för hela kostnaden, utan subventioner. vill införa en lagstadgad rätt för en man som anser sig vara far till ett barn att kunna kräva faderskapstest efter födseln samt anslå medel för att kostnadsbefria test med positivt resultat. 5.6.2 GEMENSAM VÅRDNAD SOM NORM Att barn ska ha rätt till båda föräldrarna borde vara en självklarhet. Trots arbetet med jämlikhet i familjen kvarstår moderns unika rätt att, i de fall föräldrarna inte är gifta, ensam avgöra om fadern till det gemensamma barnet ska få delad vårdnad. Detta innebär i vissa fall att barn riskerar att gå miste om sin far endast på grund av att detta är moderns vilja. Enligt vår mening brister skyddsnätet runt barnet och rätten till båda föräldrarna när modern ensam ges makten att avgöra om barnet ska tvingas avstå från umgänge med sin far. Vi föreslår därför att gemensam vårdnad ska vara utgångspunkten vid oenighet efter ett barns födelse på så sätt att andra vårdnadsuppdelningar alltid fordrar en utredning. anser således att en känd far till ett barn per automatik skall tillerkännas vårdnad av detsamma. separerar föräldrar till ca 50 000 barn i . Totalt sett finns det ca 1,9 miljoner barn i åldern 0–, av dessa har separerade föräldrar. I dagens stressade samhälle kan människor av olika orsaker behöva råd och stöd för att familjens vardag, både praktiskt och relationsmässigt, ska kunna fungera väl. För familjer i ansträngda situationer finns möjligheten att vända sig till familjerådgivningen. Denna erbjuds inom det offentliga i både kommuners och landstings regi.