mot · H302187 · 2015-09-30 00:00:00 — 4Vänsterpartiets utgångspunkter i klimatpolitiken 4.3Klimat, klass och kön 4.4Rika påverkar klimatet mest 4.6Män har större klimatpåverkan än kvinnor 4.6.1Fakta om mäns större klimatpåverkan 4.6.3Fakta om kvinnors utsatthet 5Sverige inför klimatmötet i 5.1Klimatförändringarna – det vetenskapliga läget 5.3Sverige måste ta eget ansvar 5.4EU måste höja klimat- och energimål till 2030 5.5Bindande och rättvisa klimatavtal 5.7En internationell översyn krävs av CDM 6.1Inför nationellt förbud mot fossil utvinning 6.3Tydliggör konsumtionens påverkan på klimatet 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inför klimatförhandlingar bör ansluta sig till de forskare, nationer och organisationer som föreslår en målsättning om att begränsa temperaturhöjningen till maximalt och att stabilisera koldioxidhalten vid 350 ppm och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inför klimatförhandlingar bör verka för att metoden Greenhouse Development Rights (GDR) får genomslag i kommande avtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om klimatmål för till 2020 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska de totala utsläppen av växthusgaser i vara nära noll utan kompensation genom kolsänkor och utsläppskrediter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inför klimattoppmötet i 21/CMP 11 bör presentera en egen nationell målsättning för utsläppsminskningar i form av s.k. INDC (Intended Nationally Determined Contributions) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s klimat- och energimål till 2030 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU antar en målsättning att nå nollutsläpp vid och att all elproduktion då ska vara förnybar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av EU:s handelssystem med utsläppsrätter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att det internationella klimatavtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara legalt bindande och att avtalet ska vara rättvist i så måtto att industriländer ska ta ett större ansvar än utvecklingsländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att en konsumtionsbaserad bokföring blir central i de internationella klimatförhandlingarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att klimatfinansiering inte ska ske på bekostnad av gjorda åtaganden rörande utvecklingsbistånd, dvs. finansieras utanför det ordinarie biståndet med nya additionella medel, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar och andra forum bör verka för att grön teknik som begränsar klimatförändringarna bör ges samma undantag inom som livsbesparande mediciner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör vara drivande för att jämställdhetsperspektivet och vikten av kvinnors delaktighet särskilt lyfts fram i alla klimatpolitiska sammanhang internationellt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nationellt förbud mot utvinning av fossil energi bör införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vetorätt mot utvinning av fossil energi bör införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik av växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en handlingsplan bör tas fram för hur klimatpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i och tillkännager detta för regeringen. är ett socialistiskt och feministiskt parti på ekologisk grund. Vårt mål är att förverkliga ett samhälle grundat på demokrati, jämlikhet och solidaritet, ett samhälle befriat från klass- och könsförtryck, ett rättvist och ekologiskt hållbart samhälle där kvinnor och män bygger sin egen framtid i frihet och samverkan. Jorden förser oss människor med många naturresurser. Men naturresurserna är inte oändliga. Jorden har en ekologisk bärkraft som vi inte kan överskrida. Det gör att miljöfrågan i grunden är en fråga om fördelning av knappa resurser. Miljöpolitik handlar därför också om rättvisa och solidaritet. Vi anser att länder, regioner och individer måste hålla sig inom ett rättvist miljöutrymme, dvs. den mängd resurser som vi kan använda utan att tvinga andra människor att använda sig av en mindre mängd resurser, nu eller . Politik för klimaträttvisa handlar om att verka för goda och rättvisa levnadsförhållanden lokalt och ta ansvar för klimatkonsekvenser som drabbar andra regioner eller länder. Individuella beslut kan i viss mån påverka i vilken grad man lever miljövänligt eller inte, men för en enskild individ kan det vara svårt att påverka sin miljö i någon större utsträckning. Därför krävs det politiska lösningar på klimatproblemen. 4 utgångspunkter i klimatpolitiken eftersträvar att länder, regioner och individer måste hålla sig inom ett rättvist miljöutrymme, dvs. den mängd resurser som vi kan använda utan att tvinga andra människor att använda sig av en mindre mängd resurser, nu eller . Tanken om ett rättvist miljöutrymme har två beståndsdelar. Den första delen är den grundläggande utgångspunkten att det finns ett givet ”miljöutrymme” som vi människor har att röra oss inom. Vi har bara en jord med vissa givna ekologiska ramar. De ramarna kan inte tänjas hur som helst, utan vi måste se till att leva inom dem. Lever vi över ett givet miljöutrymme, över ett ekosystems bärkraft, drabbar det oss själva men även andra länders invånare eller kommande generationer. På samma sätt drabbar tidigare generationers överskridande av ramarna oss . Vi kan inte alltid helt objektivt slå fast hur stort miljöutrymmet är, men vi kan göra kvalificerade bedömningar, exempelvis gällande nivåer av klimatpåverkande växthusgaser. Den andra delen av det rättvisa miljöutrymmet är frågan om ”rättvisa”. Miljöfrågan, och i synnerhet klimatförändringen, är i grund och botten en fråga om fördelning av resurser. Om man tror på alla människors lika värde borde tillgången till pengar inte vara grunden för en fördelning av världens resurser. Jorden är vårt gemensamma arv och borde då också förvaltas på det sättet. Men är det de individer, företag och länder med mycket pengar som lägger beslag på en långt mycket större andel av det totala miljöutrymmet än vad fattiga länder eller individer gör. Det är inte rättvist. Det behövs politiska beslut för att rika länder ska minska sin miljö- och klimatpåverkan och för att fattiga länder ska få möjligheten att utvecklas. strävar efter klimaträttvisa. Med det menar vi att vi tittar specifikt på klimatförändringarna utifrån ett rättviseperspektiv och på vem som påverkar respektive drabbas av klimatförändringarna. Situationen i världen kan betecknas som djupt orättvis utifrån ett klimaträttviseperspektiv. Världens rika människor har orsakat klimatförändringarna och har fortfarande störst påverkan på klimatet. De som drabbas är däremot världens fattiga människor. Utifrån ett klimaträttviseperspektiv är det, vilket också slås fast i , de rika länderna som har det historiska ansvaret för klimatförändringarna och som även har det största ansvaret för att minska sina utsläpp. Dessutom måste de rika länderna ge stöd till de fattiga länderna som drabbas av klimatförändringarna. 4.3 Klimat, klass och kön Det finns stora skillnader mellan fattiga och rikas klimatpåverkan även inom länder. Vi anser att det behöver synliggöras vilka som överskrider sitt miljöutrymme och med hur mycket, såväl nationellt som globalt. Att synliggöra ojämlikheterna är att visa hur det globala klassamhället ser ut i praktiken. Debatten som förs om klimatet fäster knappt någon uppmärksamhet alls på kön, trots att det är kvinnor som drabbas hårdast av miljöförändringarna som det är män som belastar miljön mest, i såväl rika som fattiga länder. Det handlar om makt och resurser, och världens kvinnor har alltjämt inte jämställda levnadsvillkor i förhållande till män. Därför är det nödvändigt att lyfta klimatfrågorna ur ett genusperspektiv. 4.4 Rika påverkar klimatet mest Både fattiga och rika människor är en del av problemen när det gäller dagens konsumtion – fattiga för att de har tillgång till för lite resurser och rika för att de använder för mycket resurser. Fattiga människors låga konsumtion och påverkan på miljön utgör på ett sätt en räddning för rika människor eftersom de fattiga i så begränsad utsträckning tär på mänsklighetens gemensamma resurser. I hela världen beräknas över en miljard människor leva i extrem fattigdom och 870 miljoner är kroniskt undernärda. I länderna i söder om dör ett av elva barn innan de fyller fem. Det innebär att barnadödligheten i denna region är nästan 15 gånger så hög som i den rikare delen av världen (, 2014). Ungefär en femtedel av världens befolkning har inte tillgång till elektricitet. I denna situation är utveckling det överordnade målet för dessa utvecklingsländer. Dagens i-länder har gynnats av en koldioxidintensiv produktion och har stått för av de utsläpp av växthusgaser som människan gett upphov till, och skillnaderna i utsläppen består än . Höginkomstländer släpper ut stora mängder koldioxidekvivalenter (CO2e) per person och år: , , , , och . Det ska jämföras med utvecklingsländernas utsläpp: , , , , , och . (, beräknade utsläpp för ). Även inom länder finns stora skillnader i miljöpåverkan. Enligt KTH-avhandlingen (, Just environments: Politicising Sustainable , 2009) har låginkomsttagare ofta mindre miljöpåverkan än de med högre inkomster. Ensamstående kvinnor med barn, boende i hyresrätt och personer med låg inkomst tillhör de grupper som bidrar minst till klimatförändringarna. Oavsett om de sopsorterar och handlar ekologiskt eller inte har låginkomsttagare en mindre miljöpåverkan än höginkomsttagare. Det beror på att låginkomsttagare har mindre bostäder, åker mer kollektivt och konsumerar mindre. Växthusgasutsläppen följer sålunda tydligt hushållens inkomster. Ju högre inkomst desto högre utsläpp (5903 Konsumtionens klimatpåverkan, 2008). beräknade 2013 hushållens utsläpp av koldioxid och resultatet bekräftar tidigare studier. Utsläppen är lägst från ensamstående föräldrar och en viktig förklaring till skillnader mellan olika typer av hushåll är den disponibla inkomsten. Om man har högre inkomster har man större möjligheter att konsumera mer och därmed bidra till större utsläpp. 4.5 Fattiga drabbas hårdast De länder som släpper ut mest växthusgaser är de som drabbas lindrigast av växthuseffekten. I stället är det utvecklingsländer som kommer att få bära 75–av klimatförändringarnas skador och kostnader, enligt (, 2010). I FN:s klimatpanels delrapport om klimatpåverkan konstateras att livet och försörjningsmöjligheterna för hundratals miljoner människor redan är påverkade av klimatförändringarna. De fattiga och redan utsatta i världen drabbas värst av värme, torka, översvämningar, sjukdomar och bristande vattenkvalitet. Oavsett om fattiga och marginaliserade grupper lever i rika eller fattiga länder drabbas de värst. Många ekosystem har försvagats i produktionsförmåga och förmår inte generera för människan nödvändiga tjänster som matproduktion, rent vatten och klimatreglerande funktioner. Nödvändiga grödor riskerar därmed att minska vilket kan leda till försvagad livsmedelsförsörjning, hungerkatastrofer och massflyttningar. Klimatkatastrofer har drivit många människor på flykt, men var första året som en asylansökan med klimatförändringarna som skäl gick igenom. Det skedde när en familj från ögruppen i fick uppehållstillstånd i . 4.6 Män har större klimatpåverkan än kvinnor Klimat och kön har starka kopplingar. Våra möjligheter och livsvillkor påverkas starkt av kön eftersom inkomst, förmögenhet och konsumtion är påtagligt könsrelaterad. Kvinnor som grupp står för en mindre del av det samlade konsumtionsutrymmet, inte minst i fråga om transporter, både för att de har mindre resurser än män och av sociala skäl. Detta gäller både bland rika och fattiga människor i . Konsumtionsmönstren i fattiga länder skiljer sig markant med avseende på kön, t.ex. genom att pojkars och mäns behov av sjukvård och utbildning prioriteras framför flickors och kvinnors (, En studie om jämställdhet som förutsättning för hållbar utveckling, Rapport till Miljövårdsberedningen, MVB 2007:02). är kvinnor genomgående mer engagerade i klimatfrågan än vad män är. Kvinnor anser också i större utsträckning att klimatfrågan är viktig och är mer villiga att genomföra åtgärder än vad män är (ARS research, 2007 i m.fl., Kvinnor, män och energi: makt, produktion och användning, FOI 2008). 4.6.1 Fakta om mäns större klimatpåverkan Män som grupp förbrukar mer energi. Ensamstående män utan barn i gör av mer energi än kvinnor i samma situation (Carlsson-Kanyama A, Räty R 2008. Kvinnor, män och energi: makt, produktion och användning FOI-R-2513). Män tar bilen oftare. En mycket liten grupp, av alla bilförare, primärt män, står för av allt bilkörande (MVB 2007:02). Jämfört med kvinnors transportsätt är mäns transporter avsevärt mer energikrävande. av männens totala energianvändning går till transporter, medan motsvarande andel för kvinnor bara är . Det har visat sig vara betydligt svårare att förändra mäns transportsätt för att minska klimatpåverkan. Också skillnaderna mellan unga kvinnor och män är tydliga när det gäller energianvändningen för transporter, vilket betyder att könsskillnaderna sannolikt kommer att bestå (FOI 2008). En man färdas i genomsnitt per dag med bil, att jämföra med kvinnor som färdas i genomsnitt (Trafikanalys RVU 2011-2014). Kvinnor köper även i större utsträckning än män bränslesnåla bilar (Energiindikatorer 2015). Män har större klimatpåverkan i alla inkomstgrupper. Skillnaderna i totala nivåer av energiförbrukning beror mycket på utgifternas storlek och det gäller både kvinnor och män. Men kvinnors och mäns energiintensitet skiljer sig i alla inkomstgrupper enligt studien. Män har en högre energiintensitet (MJ per krona) för sina inköp relativt kvinnor i alla inkomstgrupper (FOI 2008). 4.6.2 Kvinnor mest utsatta Kvinnor och män påverkas olika av klimatförändringarna. Därför bör inte politiska åtgärder mot klimatförändringarna vara könsneutrala. Kvinnor och män, särskilt i fattiga länder, har olika ansvar, sårbarhet och skilda förutsättningar att minska utsläppen samt anpassa sig till klimatförändringarna. Mycket tyder på att klimatförändringarna kommer att få särskilt allvarliga konsekvenser för kvinnor. 4.6.3 Fakta om kvinnors utsatthet Kvinnor tillhör en stor del av världens fattiga människor och är därför, liksom barnen som oftast är kvinnors ansvar, mer sårbara än män för miljöförändringars negativa effekter. Kvinnors sårbarhet för klimatförändringarna påverkas av utbildningsnivå, sociala nätverk, delaktighet i lokala organisationer, tillgång till finansiella tjänster och hur stora tillgångar de äger i övrigt (, , 2010). Ett flertal faktorer bidrar till att kvinnor och flickor drabbas hårdare av klimatförändringarnas negativa effekter: brist på politisk och ekonomisk makt, små ekonomiska tillgångar, sämre arbetsmarknadsmässiga förutsättningar, etablerade könsroller och i viss utsträckning biologiska skillnader (FOI rapport 3405, 2012). Kvinnor är utsatta för större risker under och efter miljökatastrofer. Att av de omkomna i och med 2004 i den indonesiska provinsen var kvinnor tyder på att skillnader i levnadssätt mellan könen påverkar möjligheten till överlevnad när naturmiljön drastiskt förändras (Moustgaard Climate change hits poor women hardest, 2009). Förändringar i tillgång på naturresurser påverkar i högre grad kvinnor än män. Fattiga är generellt sett mycket beroende av naturresurser i sin omgivning. När exempelvis avskogning sker påverkar den kvinnors tillvaro starkt då tillgången till skogens frukter, ved, byggmaterial och medicinska växter förloras. Dessa är oftast avgörande för inte minst kvinnors möjlighet att överleva och generera inkomst till hushållet (Sida, , 2008). Kvinnor är mindre sårbara om de har samma rättigheter som män. På platser där kvinnor och män har likvärdiga ekonomiska och sociala rättigheter påverkar klimatförändringarna kvinnor och män på liknande sätt. Eftersom mäns och kvinnors miljöpåverkan skiljer sig åt och män och kvinnor drabbas på olika sätt och i olika grad av klimatförändringarna är det viktigt att kvinnor inkluderas i beslutsfattandet om klimatfrågor och inkluderas i arbete som berör miljö och livsvillkor (, , 2010). Även beträffande kvinnors delaktighet i klimatarbetet finns stora skillnader. 2010 konstaterar bl.a. följande om kvinnors delaktighet: Kvinnor är nödvändiga i klimatarbetet. Kvinnor representerar åtminstone hälften av världens jordbrukare. Utsläppsminskningar och anpassningsåtgärder, speciellt inom skogsbruket och jordbruket, går inte att förverkliga utan att använda kvinnors kunskaper och delaktighet. Välfärden före, under och efter extrema naturkatastrofer kan förbättras genom att inkludera kvinnor i katastrofhanteringen och rehabiliteringen. I motsats till andra ställen som råkade ut för många dödsfall i samband med orkanen 1998, drabbades staden , , inte av några dödsfall. En bidragande orsak var att kvinnor i förväg hade fått utbildning i att tolka tidiga varningstecken och i riskhantering. Detta projekts slutsats var även att efter katastrofen utsattes man för mindre korruption vid distributionen av mat och för en mer rättvis fördelning av maten när kvinnor ansvarade för hanteringen. Kvinnor kan förbättra den biologiska mångfalden och vattenhanteringen. Ett program mot ökenspridning i , som pågick , bjöd in kvinnor för att bl.a. dela med sig av sina kunskaper om vattenhanteringen. Projektet resulterade i att kvinnor genomförde ett effektivt vatteninsamlings- och förvaringssystem. Den förbättrade vattenhanteringen ledde bl.a. till att växtligheten ökade och den biologiska mångfalden skyddades. 5 inför klimatmötet i Från till samlas världens länder i för COP 21/CMP 11, det tjugoförsta partsmötet under . Mötet är av stor betydelse då ambitionen är att enas om ett nytt globalt klimatavtal som ska gälla då Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod avslutas. har, förutom att verka för klimatomställningen på hemmaplan, ett stort ansvar för att bidra till tillräckliga utsläppsminskningar och ökat samarbete med de minst utvecklade länderna samt för åtgärder till dem som är mest utsatta för klimatförändringarnas effekter. 5.1 Klimatförändringarna – det vetenskapliga läget FN:s klimatpanels (IPCC) fjärde utvärderingsrapport hade stor betydelse för att tydliggöra och underbygga det hot som den globala uppvärmningen utgör. Klimatpanelen kom i rapporten fram till att utsläppen måste minska med 50–(jämfört med ) om temperaturökningen ska begränsas till 2–2,(jämfört med förindustriell nivå). Utsläppen måste dessutom nå sin topp . Det innebär att koldioxidhalten i atmosfären ska ligga mellan 350–400 ppm (parts per million). När IPCC 2013 presenterade den första rapporten i sin femte utvärdering redogjorde man för den naturvetenskapliga grunden. Forskningen visar jämfört med den förra rapporten att den globala uppvärmningen tydligare kan knytas till människans aktiviteter. Den globala medeltemperaturen har ökat med i genomsnitt . De tre har varit varmare vid jordytan än samtliga tidigare årtionden . På norra halvklotet är de senaste tre decennierna sannolikt den varmaste under de senaste 1 400 åren. som det blivit varmare i atmosfären har det också blivit varmare i haven. Förutom att landisar och glaciärer minskar i omfattning så sker också en ökning i avsmältningens hastighet. Avsmältningen har skett snabbare än under det föregående. Förändrade mönster för extrema väder- och klimathändelser har observerats sedan omkring 1950. Det har t.ex. skett en minskning i antal och intensitet av kalla extremer och ökning i antal och intensitet av varma extremer. över tidsperioden –2010 har den genomsnittliga havsnivån stigit med . För växthusgaserna koldioxid, metan och lustgas står det nu klart att halterna är högre än under de senaste 800 000 åren och att ökningen beror på mänsklig aktivitet. Informationen som hämtats ur isborrkärnor från visar även att ökningstakten under det senaste århundradet saknar motstycke för de senaste 22 000 åren (Rapport 6592, 2013). var det varmaste uppmätta året . Drivkrafterna bakom den observerade förändringen i klimatsystemet är de faktorer som påverkar jordens energibalans. Måttet för detta kallas strålningsdrivning. Strålningsdrivningen jämför förhållanden före industrialismens början och . Rapporten slår fast att klimatmodellerna blivit bättre sedan utvärderingsrapporten . Man kommer fram till att den s.k. klimatkänsligheten, som beskriver hur klimatsystemet på lång sikt svarar på en ändring i strålningsdrivningen motsvarande en fördubbling av koldioxidhalterna jämfört med förindustriella förhållanden, är 1,5 till (Rapport 6592, 2013). Sedan industrialismens början har mängden koldioxid i atmosfären ökat från knappt 280 ppm till nuvarande 400 ppm. Klimatförändringen går att begränsa men detta kräver omfattande minskningar i koldioxidutsläpp vilket visas mycket tydligt i de olika klimatscenarier som IPCC visar i delrapporten. förväntas temperaturökningen sannolikt överstiga jämfört med förindustriella förhållanden för samtliga scenarier utom ett. är det osannolikt att den blir större än fyra grader i samtliga klimatscenarier utom ett. Kontrasterna mellan blöta och torra regioner kommer i allmänhet att bli starkare och nederbördsextremer förväntas bli fler och mer intensiva i de flesta tempererade landområden och tropikerna. I jämförelse med den fjärde utvärderingsrapporten är höjningarna av havsnivån för i de nya scenarierna något högre (Rapport 6592, 2013). 5.1.1 Räcker tvågradersmål? Klimatforskaren m.fl. har kraftigt ifrågasatt tvågradersmålet och menar att det kan få förödande effekter. Man har bl.a. lyft fram riskerna för ett ”albedo-omslag”, dvs. en kraftig minskning av snö- och istäckta ytor med resultatet att mindre solinstrålning reflekteras tillbaka ut i atmosfären och i stället absorberas med resultatet att det blir ännu varmare. Detta skulle ytterligare förstärka temperaturhöjningen vid polerna med isavsmältning som följd, och med en mycket kraftigare havshöjning än beräknat. Dessutom uppmärksammades att IPCC:s klimatmodeller för havshöjning inte inbegrep isavsmältningen eller metanutsläppen från en tinande tundra. identifierar 350 ppm som ett vetenskapligt utsläppsmål och får även stöd i detta genom en annan studie av professor , tidigare vid (), som klassificerar det som ett planetärt gränsvärde. I samband med de vetenskapliga rönen för att stabilisera koldioxidkoncentrationen på 350 ppm (jämfört med dagens 400 ppm) och en global uppvärmning på högst startades en global opinion för denna målsättning. Bakom kravet står ett hundratal utvecklingsländer och önationer som drabbas hårdast av klimatförändringarna. överlämnade rapporten ”Uppdatering av den vetenskapliga grunden för klimatarbetet” (, ) till regeringen om vad som hänt inom den senaste forskningen sedan IPCC:s sammanställning 2007.