ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302232 · 2015-09-30 00:00:00 — Jaktbesluten ska tas i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslut om jakt så långt det är möjligt ska tas i och inte i EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av det rådande art- och habitatdirektivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över art- och habitatdirektivets förbud mot att använda halvautomatiska gevär med större kapacitet än två patroner vid björnjakt och tillkännager detta för regeringen. Förvaltning av vilda djur är en nationell angelägenhet. Förutsatt att vissa miniminivåer respekteras när det gäller utrotningshotade arter och djur så bör frågor om varg eller när jakten på exempelvis morkulla ska inledas avgöras i och inte i . Därför behövs en översyn av det rådande så kallade art- och habitatdirektivet. Är inte en revidering av direktivet möjligt måste jobba för att det ska prövas att ge ett nationellt undantag. Man bör även se över möjligheten att utfärda ett nationellt undantag från art-och habitatsdirektivets förbud mot att använda halvautomatiska gevär med större kapacitet än två patroner vid björnjakt.
mot · H302233 · 2015-09-30 00:00:00 — Motion till 2015/16:233
mot · H302234 · 2015-09-30 00:00:00 — Ta bort antibiotikamaten i EU ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta fram en tydlig strategi för hur man kan minska importen av kött från länder som använder mycket antibiotika i sin djuruppfödning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driva en aktiv politik i EU som gör att fler länder tvingas minska sin antibiotikaanvändning vid djuruppfödning och tillkännager detta för regeringen. är det land i EU som använder minst antibiotika till sina djur enligt , Europeiska läkemedelsmyndigheten. Av de 23 EU-länder som ingår i studien, har den lägsta försäljningen i EU av veterinärmedicinsk antibiotika, per kg levande djur vikt. I är den cirka så hög, 16 gånger högre. har enligt rapporten från den högsta förbrukningen av antibiotika, ligger på 30 gånger mer. Antibiotikaförbrukningen inom djurhållningen är större än för behandling av människor i exempelvis . Den situationen har vi lyckligtvis inte i . Här minskar försäljningen av veterinärt förskrivna antibiotika enligt den svenska antibiotikaövervakningen. Förskrivningen av veterinärt förskrivna antibiotika uppgick till . Det kan jämföras med den svenska sjukvården där motsvarande siffra är . och EU behöver ställa höga krav på lägre antibiotikaanvändning vid djuruppfödning i förhandlingarna med om handelsavtalen för jordbruksprodukter. antibiotikaanvändning vid djuruppfödning är unikt låg. Svenska djur är de friskaste i EU. Det måste vi värna om och arbeta för att behålla. Trots vårt goda utgångsläge tappar vår djurhållning marknadsandelar till förmån för andra och billigare produkter från länder med högre användning av antibiotika. Regeringen bör därför aktivt driva en politik för att EU-länderna generellt ska minska sin antibiotikaanvändning vid djuruppfödning. Regeringen bör föra en aktiv politik i EU om att ställa höga krav på minskning av antibiotikaanvändning och antibiotikaresistens i förhandlingarna med om handelsavtal för jordbruksprodukter.
mot · H302235 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlägga den nya viltmyndigheten till och tillkännager detta för regeringen. har beslutat att ge regeringen i uppdrag att bilda en ny viltmyndighet. När man sen ska lokalisera den nya viltmyndigheten bör man överväga vart den ska placeras så att den verkligen får en nystart med ny personal, nya ögon och som tar sig an frågorna på ett praktiskt och lokalnära sätt. Denna myndighet skulle med säkerhet kunna få en bra start i då vi är nära naturen och har bred kompetens i jakt och naturfrågor i . Jag förslår därför att den nya viltmyndigheten placeras i .
mot · H302237 · 2015-09-30 00:00:00 — Fri jakt på varg i delar av landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga försöksverksamhet med fri vargjakt i delar av landet och tillkännager detta för regeringen. Djur anpassar sig efter människors beteende. Alla som regelbundet vistas i skog och mark vet att djurs beteende i hög grad styrs av hur människor uppträder. Om de upplevs som vänligt sinnade och ofarliga blir djuren orädda och ”socialiseras” medan ett hotfullt eller farligt beteende medför att djuren blir mer skygga och undviker kontakter. Det har presenterats forskning som visade hur vissa fåglar kan identifiera enskilda människor. Fåglar som infångats och i fångenskap släpps lösa, känner igen och varnar sina artfränder när de personer som tidigare hållit dem fångna kommer i närheten. Historier om hur enskilda djur förflyttar sig mellan olika områden eller på annat sätt ändrar sitt beteende har ofta betecknats som skrönor, medan många jägare och andra människor som vistas i skog och natur tvärtom ser dem som sanna eller sannolika, och själva kan ge exempel på detta. I är jakt på varg fri. I finns ändå gott om varg, men till skillnad från i upplevs den inte som ett hot eller problem för människor och tamboskap. Den lettländska vargen är skygg, söker sig bort från befolkade områden och visar sig sällan i dagsljus. Mycket tyder på att skillnaden mellan den lettiska vargens beteende och den svenska vargen helt eller delvis beror på att vargen ”lärt sig” att det är farligt att komma nära människor. Vi behöver införa åtgärder som minskar djurens tendens att ”socialisera sig”. För att minska vargtrycket och angreppen på tamboskap m.m. bör man överväga att på försök införa fri jakt på varg i delar av landet där vargen ökar och trycket på tamboskap är oacceptabelt högt för att sedan kunna utvärdera detta.
mot · H302238 · 2015-09-30 00:00:00 — Lunds universitets historiska museum ställer sig bakom det som anförs i motionen om Lunds universitets historiska museum och tillkännager detta för regeringen. i har huvudansvaret för omhändertagande av fornfynd från hela . Museet har den näst största samlingen av fornfynd i efter i . Av historiska skäl lyder museet under och och inte , vilket annars vore det mest troliga departementet. Ett enskilt universitet har alltså i praktiken ansvar för att via sin egen budget finansiera omhändertagande av fornfynd utan att få motsvarande extra resurser från staten. Utanför i ligger också det mycket stora och ännu relativt outforskade fyndområdet . Denna plats är största, fyndrikaste och mest långvariga järnåldersstad. Med ökad mängd fynd från och från de många andra historiska platser runt om i riskerar således att dräneras på medel. Pengar som egentligen är avsatta för utbildning i enlighet med . För att säkerställa att Lunds universitets historiska museum även ska kunna fortsätta sitt viktiga arbete bör förfarandet kring statliga kompensationer för fornfyndshantering ses över.
mot · H302239 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även trygghetsprövning avseende larm- och brandskydd ska ingå i hemtjänsternas biståndsprövningar och tillkännager detta för regeringen. genomförs åtskilliga biståndsprövningar för hemtjänst i kommuner. Möjligheten till hjälp i hemmet har varit mycket uppskattat och medför att många kan bo kvar i sina egna hem längre på ålderns höst. Det kan även innebära att personer som genomgått operationer kan vårdas i sitt hem istället för på sjukhus. Funktionsnedsättningar är heller inte längre något hinder för att fortsatt bo kvar i sitt hem om man får hjälp med vissa nödvändiga saker. Biståndsprövningarna missar dock en vital del; nämligen larm- och brandskyddet för sina vårdtagare. Med en förminskad eller förlorad förmåga att t.ex. uppfatta larmsignaler eller fysiskt kunna ta sig ut ur t.ex. en lägenhet som står i brand, riskerar vi att flera bränder får dödliga utgångar. En nyopererad och sängbunden person kan omöjligen ta sig ut på egen hand, men detta förutsätter vi ändå. En äldre person som förlorat hörseln kan svårligen upptäcka om ett brandlarm börjar låta i lägenheten. Vid biståndsprövningen för hemtjänst skulle med fördel larm- och brandskyddsfrågor kunna vägas in. Räddningstjänsterna arbetar med att förebygga bränder och öka brandsäkerheten hemma hos invånarna. Genom att låta räddningstjänsten genomföra larm- och brandskyddsbedömningar vid biståndsprövningen så skulle tryggheten öka för många personer.
mot · H30224 · 2015-09-21 00:00:00 — Skärpt straffpåföljd vid försäljning av narkotika ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skärpa straffpåföljden vid försäljning av narkotika och tillkännager detta för regeringen. Droger fortsätter att förstöra många människors liv i trots vår restriktiva drogpolitik. Vi bör fortsätta med breda informationskampanjer om de negativa effekter drogerna har. Vi bör också satsa på att hjälpa de som hamnat i missbruk att ta sig ur detta. Polisen bör fortsatt jobba för att minska tillgången på drogerna genom att lagföra de som säljer dem. För att ytterligare öka ansträngningarna att minska drogerna och dess negativa konsekvenser i samhället bör de som säljer dessa droger också bestraffas hårdare än .
mot · H302240 · 2015-09-30 00:00:00 — Informationsskyldighet från till försäkringsbolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att göra skyldig att underrätta försäkringsbolag om förändringar av utbetalningar till myndighetens kunder och tillkännager detta för regeringen. genomför ett mycket krävande och viktigt arbete. Bland annat betalar myndigheten ut ersättningar till personer som av olika anledningar har fått en tillfällig eller permanent nedsättning av sin arbetsförmåga. Det blir dock allt vanligare att arbetstagare även har kompletterande försäkringar från olika andra försäkringsbolag. Denna ersättning betalas ut efter att försäkringstagaren har kunnat påvisa att nedsattarbetsförmåga föreligger samt att även gjort samma bedömning och betalar ut ersättning. Skulle dock göra bedömningen att ingen nedsättning av arbetsförmåga föreligger, så slutar myndigheten självfallet att betala ut ersättning. Gentemot de andra försäkringsbolag som också betalar ut ersättning görs dock ingen rapportering om förändrade villkor. Därmed riskerar dessa försäkringsbolag att fortsätta betala ut ersättning i ovetskapen att gjort ny bedömning och slutat betala ut ersättning. Problematiken kan enkelt avhjälpas genom att ges skyldighet att meddela andra försäkringsbolag om och när en förändrad bedömning görs avseende utbetalningar till en person. Detta tillvägagångssätt finns t.ex. i . Slutligen så bör nämnas att en försäkringstagare har skyldighet att rapportera nya omständigheter till såväl som sina egna försäkringsbolag. Underlåtenhet att göra detta kan leda till rättslig påföljd. Många har dock dålig kunskap om detta och kontrollerna som genomförs för att upptäcka detta är alltför få. Genom en enkel åtgärd hos , så kan dock problematiken lösas.
mot · H302241 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över redovisningsprincipen för infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. finansieras i stort sett alla infrastrukturinvesteringar i med driftsmedel och bokförs som en kostnad i statens budget det år som investeringen tas i bruk. Alliansregeringen har föregående mandatperiod skjutit till rekordstora belopp till infrastrukturen, men trots detta kommer budgetutrymmet aldrig att vara tillräckligt för alla de samhällsekonomiskt lönsamma infrastrukturinvesteringar som behövs runt om i landet då allt måste rymmas under utgiftstaket. Principen att alla investeringar skall rymmas under utgiftstaket får till följd att samhällsekonomiskt lönsamma investeringar stoppas eller skjuts . Ju längre man väljer att skjuta upp ett projekt, desto dyrare blir det också att färdigställa. Ett alternativ till dagens system vore att bokföra nya större väg- och järnvägsprojekt som en investering i stället för att tvinga in dessa investeringar under statens utgiftstak. Med en ändrad redovisningsprincip skulle avskrivningar kunna ske . Kopplas avskrivningstiden till projektets livslängd bör avskrivningar kunna göras varför den årliga kostnaden för avskrivningar blir mycket låg. skulle detta i högre grad ge budgetutrymme för underhåll och drift av befintliga vägar och järnvägar. Genom att ändra principen för hur infrastrukturinvesteringar bokförs skulle staten kunna fastställa en långsiktig investeringsram för en stabil och löpande utbyggnad av infrastrukturen. Detta ger möjligheten att planera mer långsiktigt och förhindrar att staten medverkar till förstärkt obalans i byggkonjunkturen. Genom att decentralisera beslut om byggstarter med mera till län eller regioner skulle projektstarter kunna anpassas efter konjunkturer och kostnadsnivåer på den lokala marknaden.
mot · H302242 · 2015-09-30 00:00:00 — Gårdsförsäljning av livsmedel och alkohol ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverket för gårdsförsäljning av alkohol bör förenklas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverket för gårdsförsäljning av livsmedel bör förenklas och tillkännager detta för regeringen. På landsbygden finns ett stort antal små livsmedelsföretag. Dessa är viktiga för det lokala näringslivet och den lokala försörjningen och arbetsmarknaden. Tyvärr är det dyrt, krångligt eller rent av förbjudet att sälja en del av de produkter som tillverkas på lokala gårdar i en gårdsbutik. Detta hotar i sin tur både miljön, turismnäringen, företagsklimatet och arbetsmarknaden på landsbygden. Regelverket bör därför förenklas, både när det gäller livsmedelshantering och regler kring försäljning av lokalt producerad alkohol så att gårdsförsäljning möjliggörs. Att EU-reglerna försvårar detta bör inte leda till att regeringen helt släpper frågan.
mot · H302243 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge kommunerna större frihet att besluta om vårdnadsbidragets storlek och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen har infört möjligheten för kommunerna att införa ett kommunalt vårdnadsbidrag. Även om inte antalet familjer som använder denna möjlighet är så stor är reformen välkommen för dessa. Problemet har varit att dagens maximala nivå på bidraget är för låg och att många familjer som egentligen skulle vilja vara hemma avstår från detta. Mot denna bakgrund bör regeringen överväga att låta kommunerna få större frihet att själva besluta över vårdnadsbidragets storlek.
mot · H302244 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av ersättningssystemen för asylsökande, nyanlända och personer som beviljats uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. Ersättningssystemen för asylsökande, nyanlända och personer som beviljats uppehållstillstånd är ganska svåröverblickbart. Detta skapar grogrund för mytbildning och missförstånd i samhällsdebatten. uppmärksammas emellanåt situationer där ersättningarna sammantaget kan upplevas som orimligt generösa medan andra utfall av dagens ersättningssystem framstår som oskäligt låga. Det behövs en översyn av hela ersättningssystemet för asylsökande, nyanlända och personer som beviljats uppehållstillstånd.
mot · H302245 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om studielån för körkort och tillkännager detta för regeringen. Alltför många unga avstår från att ta körkort, som allt fler yrken kräver körkort. Det är dessutom brist på allt från truckförare till lastbilschaufförer och busschaufförer. Många vittnar om att kostnaderna för körkortstagning är en avgörande orsak till att en del avstår. Förutom en allmän översyn av kostnaderna för att ta körkort borde en möjlighet till studielån för körkortskostnader införas. Möjligheten till studielån skulle gälla alla typer av körkort, och för alla körkortstagare, oavsett ålder och utbildningsbakgrund. Rimligen införs en maximal beloppsgräns per körkortstyp. Studielån för körkort bör däremot inte begränsa möjligheten att ta studiemedel för andra utbildningar. Fler arbetssökande med körkort skulle göra det möjligt för fler att få jobb och tillgodose arbetsgivarnas behov av personal med lämpligt körkort. Kostnaderna för staten skulle bli minimala, eftersom vi endast talar om studielån (inte studiebidrag) som ska betalas tillbaka, och där man dessutom betalar ränta .
mot · H302246 · 2015-09-30 00:00:00 — Försäljning av öl och vin i livsmedelsbutiker ställer sig bakom det som anförs i motionen om försäljning av öl och vin i livsmedelsbutiker och tillkännager detta för regeringen. Mer än hälften av alkoholen i säljs av andra än Systembolaget, och den illegala försäljningen till inte minst ungdomar är omfattande. Många butiker slarvar med försäljningen av folköl, och kontrollen och sanktionerna är bristfälliga. Alltför många svenska köper stora mängder alkohol utomlands och lagrar detta hemma i garaget. Det lär knappast minska alkoholkonsumtionen. Regeringen bör därför överväga att avskaffa Systembolagets monopol på försäljning av öl och vin och istället tillåta försäljning även i licensierade livsmedelsbutiker. Licensen skulle kopplas till en betydligt hårdare kontroll så att försäljning inte sker till omyndiga. Vid upprepade överträdelser av reglerna skulle licensen kunna återkallas. Detta skulle antagligen göra att varje butik blir noga med att följa reglerna för att man inte vill förlora sin licens. är vissa butiker utlämningsställen åt Systembolaget. Vari skillnaden ligger att man skulle få sälja från ett eget lager är svårt att se. En licensiering skulle förenkla för många boende i glesbygd och även hjälpa små butiker på landsbygden att överleva.
mot · H302247 · 2015-09-30 00:00:00 — Översyn av statens stöd till organisationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av statens stöd till organisationer och tillkännager detta för regeringen. Av och till diskuteras statens stöd till olika organisationer. Det handlar om allt från fusk med medlemsantal till organisationernas påstådda demokratiska eller i övrigt olämpliga ändamål. Det är dags för en grundläggande översyn av regelverket för stöd till organisationer och en djupgående analys av den ansvariga myndighetens (MUCF) verksamhet.
mot · H30225 · 2015-09-21 00:00:00 — Skärpt straffpåföljd för grova våldsbrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skärpa straffpåföljden för grova våldsbrott och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att straff står i relation till brottet som begåtts. Det ska även spegla samhällets syn på brottsligheten för att vara legitim. När det gäller grova våldsbrott är den allmänna uppfattningen att de som begår dessa brott kommer alldeles för lindrigt undan. Därför bör det utredas hur en straffskärpning för grova våldsbrott skulle kunna se ut.
mot · H302250 · 2015-09-30 00:00:00 — Inför ett nationellt biljettsystem i kollektivtrafiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt, enhetligt biljettsystem i kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. För att uppnå ett större resande kollektivt och ett mer sammanhållet kollektivtrafiksystem krävs förbättrad samordning. Resenären måste uppleva att det är enkelt att planera, köpa och genomföra en resa. Det finns liten eller ingen samordning mellan de regionala kollektivtrafikmyndigheterna i landet när det gäller att göra det lättare för medborgarna att välja kollektivt resande framför den egna bilen. För detta krävs ett förbättrat och gemensamt biljettsystem i hela landet, ett enhetligt biljettsystem för hela kollektivtrafik, dvs. tåg, buss, tunnelbana, spårväg och busstrafik och i förekommande fall färjetrafik. Regionala kollektivtrafikmyndigheter, eller den till vilken befogenhet överlämnats, ska ha möjlighet att ställa krav på operatörer som bedriver kommersiell trafik att ingå i ett gemensamt biljettsystem. Ett införande av ett gemensamt biljettsystem kan tjäna sitt syfte när det gäller regionala statliga subventioner för att öka på det kollektiva resandet. Detta för att möjliggöra för glesbygdskommuner med stora avstånd att fortsätta satsa på en utbyggnad av sin kollektivtrafik. Staten bör stå som huvudman för systemet, gärna med driftstället utlokaliserat till en ort utanför huvudstaden. Det bör vara obligatoriskt för alla kommuner, landsting och regioner att ansluta sig till systemet. Det bör tillsättas en utredning som skyndsamt utreder förutsättningarna för och implementeringen av ett gemensamt biljettsystem för hela landets kollektivtrafik.
mot · H302251 · 2015-09-30 00:00:00 — Lagstadgad rätt till punktskriftsundervisning ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagstadgad rätt till undervisning i punktskrift och tillkännager detta för regeringen. har förbundit sig att följa FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Konventionen är tydlig när det gäller barns rätt till utbildning på ändamålsenligt språk, format och media, där teckenspråk och punktskrift nämns specifikt. I artikel 24 uttrycks att konventionsstaterna ska "säkerställa att utbildning av personer, särskilt av barn med synskada eller dövblindhet eller som är döva eller hörselskadade, ges på de mest ändamålsenliga språken, formerna och medlen för kommunikation för den enskilde och i miljöer som maximerar akademisk och social utveckling". Rätten till punktskriftsundervisning regleras inte i skollagen. Runt 1500 personer i kan läsa och skriva punktskrift. Alla gravt synskadade och blinda ska kunna kommunicera med ett eget skriftspråk. För blinda och gravt synskadade barn, unga och vuxna är punktskriften det läs- och skriftspråk som ger möjlighet till ett aktivt liv med utbildning, arbete och fritid. skickades blinda elever till specialskolor långt ifrån hemmet. går blinda barn i vanlig skola med seende klasskamrater. Detta är positivt, men det finns brister i hur synskadade barn och ungdomar lär sig punktskrift. Det händer att elever med grav synnedsättning hänvisas till att enbart lyssna på talböcker eller använda datorer med talsyntes. Om man inte tidigt tränar punktskrift kan det leda till att barnen väljer talet framför punktskriften. Det kan kännas enklast, men leder till stora problem längre fram i livet. är det få som förlorar synen i vuxen ålder som får en ordentlig utbildning i punktskrift. finns i böcker, tidskrifter, på läkemedelsförpackningar, hissknappar, bankomater, skyltar och på flera andra ställen i det offentliga rummet. Tilläggas kan att i vårt grannland är rätten till punktskriftsundervisning lagstadgad.