mot · H2023088 · 2015-05-06 00:00:00 — Vidare bör möjligheten till gruppregistrering av moms och åldersavskrivning för studielån avvecklas. Dessa åtgärder beräknas stärka de offentliga finanserna med 470 respektive . Effekter på offentligt finansiellt sparande av reformer Fler vägar in till det första jobbet Lärlingsjobb för nyanlända och långtidsarbetslösa Fler jobb i växande företag Väginvesteringar för att möjliggöra för tunga lastbilar Satsning på utrikes föddas företagande genom IFS Bättre förutsättningar för omställning och ett längre arbetsliv Förbättrade möjligheter för föräldrar och äldre att studera Anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer Beräkningsteknisk korrigering i budgetmotionen 20151 Beräkningsteknisk korrigering inom universitet och högskolor Avskaffad gruppregistrering av moms Avskaffad åldersavskrivning för studielån SUMMA FINANSIERING OCH BUDGETFÖRSTÄRKNINGAR Effekt på finansiellt sparande Beräkningsteknisk justering som följer av att inkomsterna på statens budget inom ramen för budgetmotionen 2015 justerades ner för mycket i förhållande till de nivåer som angavs i budgetpropositionen 2015. 5.2 Utbildning och kunskap bygger starkt Ett utbildningssystem med tydlig kunskapsfokus är grundläggande för vårt välfärdssamhälle. Utbildningen i ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. För elevernas skull men också för jobben, välfärden och sammanhållningen. För är det självklart att varje elev och studerande ska ges förutsättningar att nå sin fulla potential. Alla elever ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd och den stimulans som var och en behöver för att nå kunskapsmålen och växa utifrån sina egna förutsättningar. Alla föräldrar ska veta att när barnen kommer hem från skolan har de lärt sig vad de behöver i en trygg miljö. vill fortsätta arbetet för mer kunskap i skolan. Målet är att bör ligga på topp-tio i Pisa-mätningarna. Vi ser dock fortsatta betydande utmaningar inom skol- och utbildningsväsendet. Trots stora satsningar har resultaten ännu inte lyft i den utsträckning som krävs. ser vi också nya utmaningar, då ett stort antal nyanlända elever som i många fall flytt från krig och förtryck väntas börja skolan i . Det ställer särskilda krav på skolan i form av språkundervisning, elevhälsa och andra integrationsinsatser. Svenska PISA-resultat i en internationell jämförelse. Det har funnits en bred enighet i kring att göra ekonomiska satsningar på skolan. I vårpropositionen ser vi nu att prioriteringarna skiftar och att reformer som både riksdag och lärarförbund stödjer skrotas. Den satsning på en extra matematiktimme i högstadiet som fanns i Alliansens budget slopas, trots att uppmanat regeringen att införa den i enlighet med beslutad budget. Den utbyggnad av karriärtjänstreformen och satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden med mer än 5 000 tjänster blir inte heller av, trots stöd från bland annat . Införandet av tioårig grundskola, som syftar till att ge även de yngsta eleverna rätt till stöd och stimulans för att lära sig skriva, läsa och räkna, överges också. Slutligen riskerar begränsningar av valfriheten i den svenska skolan påverka hundratusentals barn och deras föräldrar, om den kommunala vetorätt för skoletablering som regeringen aviserat också införs. menar att fokus för att förbättra den svenska skolan måste ligga på att förbättra undervisningen, och betonar vikten av att höja läraryrkets status genom bättre karriärvägar för lärare. Vi ser därför med stor oro på hur viktiga reformer för att uppnå detta nu försvinner. Vi vill i stället förstärka dessa reformer, och vi vill göra mer för att möta de nya utmaningar vi ser. Elever som anlänt till efter skolstarten har särskilda utmaningar i att lära sig svenska som de snabbare än övriga elever behöver ta till sig undervisningen för att nå skolans kunskapsmål. Utmaningarna för kommunerna att tillhandahålla utbildning när många asylsökande och nyanlända elever anländer blir också allt större. Alliansregeringen satsade på mer undervisningstid för dessa elever och högre kompetens hos lärarna i utsatta områden. ser behovet av fortsatta insatser för att stärka möjligheterna för denna grupp elever att snabbt komma in i det svenska samhället. Vi vill bland annat att ska kunna ta över visst utbildningsansvar från kommunerna när det gäller asylsökande barn i asylboende. bör intensivundervisning i svenska prioriteras, för att barnen ska stå bättre rustade inför att börja i en vanlig skolklass. vill stärka läraryrket genom att förbättra och utveckla lärarutbildningen. Vi vill möjliggöra för fristående lärarutbildningar för att höja mångfalden och kvaliteten i utbildningarna. Antagningen till lärarutbildningen bör kompletteras med ett lämplighetstest som intervju eller antagningsprov. I och har liknande regelverk höjt nivån på de som söker sig till utbildningen. Lärarutbildningen bör också utvecklas ytterligare med bl.a. kurser i specialpedagogik, ledarskap och digital kompetens. Alla skolhuvudmän bör också ge sina lärare en individuell kompetensutvecklingsplan för att garantera regelbunden fortbildning. vill vi se ett krav på regelbunden fortbildning för bibehållen lärarlegitimation. För att skolan ska vara relevant och stärka elevers kunskaper utifrån de krav som samhället ställer, måste den också vara ständigt aktuell och relevant utifrån de omvärldstrender vi ser. Det är i den kunskapsintensiva industrin, där IT och teknik är centralt, som framtidens jobb finns. För att ta till vara på det stora intresset för datorer som finns bland barn och ungdomar, och stärka internationella konkurrenskraft, måste skolan utvecklas vad gäller användning och undervisning i IT. Vi vill att skolan ska hitta och tillämpa metoder att använda IT och datorer på ett sätt som gagnar pedagogiken och inlärningen, men som också rustar eleverna . Vi vill bland annat att programmering ska införas i undervisningen redan i årskurs ett, och blir ett integrerat inslag i matematik- och slöjd eller teknikundervisningen. behöver en fortbildningsinsats genomföras för att förbereda landets lärare. Friskolereformen är en av de viktiga valfrihetsreformer som ökat möjligheten för föräldrar och barn att välja pedagogik och inriktning på undervisningen utifrån varje elevs särskilda förutsättningar. För lärare och rektorer har den inneburit nya möjligheter att förverkliga sina pedagogiska ambitioner, och ökat utbudet av arbetsgivare. Vi slår vakt om alla föräldrars möjlighet att välja skola till sina barn. Det ska inte bara vara de som har råd att flytta till ett boende nära den skola man tror är bäst för sitt barn som ska ha denna möjlighet. Det fria skolvalet är mycket uppskattat av elever och föräldrar. Det ger inflytande över det egna barnets skolgång. Barn är olika och har olika behov. Föräldrar måste därför ha möjlighet att välja bort en skola som man inte är nöjd med eller där deras barn kanske inte trivs. I så hög utsträckning som möjligt ska lika villkor och samma höga krav gälla för alla skolor, oavsett driftsform. Det finns framgångsrika skolor som trots stora utmaningar lyckas med sitt kunskapsuppdrag. Men det finns också skolor, såväl kommunala som fristående, där eleverna år uppvisar dåliga resultat. Det kan inte acceptera. Alliansregeringen förstärkte Skolinspektionens möjligheter att utöva tillsyn och vid missförhållanden utdöma viten och t.o.m. stänga en skola som håller alltför låg kvalitet. Det finns därutöver anledning att strama upp regelverket ytterligare i syfte att öka långsiktigheten och säkerställa att tillsynen fungerar väl. vill därför genomföra ytterligare reformer för mer ordning och reda i skolan. Vi vill att Skolinspektionen ska få ett nytt uppdrag att genomföra sina granskningar utifrån elevernas resultat, där granskningarna blir tydligare och följer en betygsskala. Vi vill också att ska erbjuda skolor som inte når kunskapskraven ett särskilt kunskapskontrakt med nationella resurser kopplade till vissa åtgärder som forskningen visar stärker kunskapsresultaten. För särskilt svagpresterande skolor bör Skolinspektionen få möjlighet att ta över huvudmannaskapet. Tack vare alliansregeringens reformer har vi en ny gymnasieskola med högre och tydligare krav på både elever och lärare. Kopplingen mellan yrkesutbildningar och arbetsmarknad har också förstärkts, genom införandet av lärlingsutbildningar. I gymnasieskolan finns dock fortsatt stora utmaningar som härrör från att eleverna inte tillgodosett sig de grundläggande kunskaper som krävs i . En annan fortsatt utmaning är hur gymnasieskolan kan bli än mer relevant i den nationella kompetensförsörjningen, och svara upp mot behovet av olika bristyrken. Vi vill underlätta ungdomars övergång till arbetsmarknaden genom att fortsätta att arbeta för att yrkesprogrammen blir attraktiva för eleverna, och att skolorna startar program utifrån arbetsmarknadens behov och förutsättningar. 5.3 Ordning och reda i välfärden När fler jobbar blir det mer resurser till välfärden. Alliansregeringen kunde därför göra historiskt stora satsningar för att stärka välfärden samt öka kvalitet och tillgänglighet. Vi kortade köerna i sjukvården, stärkte valfriheten och införde en lagstadgad värdegrund i äldreomsorgen. Med alliansregeringen fick fler människor mer makt över sin vardag. vill fortsätta arbetet med att stärka den svenska välfärden. Vi vill säkerställa att människor över hela landet möter en trygg hälso- och sjukvård som håller bra kvalitet. Vi vill stärka förutsättningarna för människor att leva ett rikt liv också . Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och makt att forma samhället och sina egna liv. Alla barn ska ha trygga uppväxtvillkor. Vi ska ha goda förutsättningar för familjers frihet och ekonomiska trygghet. Regeringen har sedan sitt tillträde tagit flera steg för att begränsa den valfrihet som många tar för självklar inom skola, vård och omsorg. Bland annat har regeringen lagt förslag om att avskaffa vårdvalet inom primärvården och gett en utredning i uppdrag att ta fram förslag på att införa en rätt till kommunalt veto mot etablering av friskolor. Regeringen har också i samarbete med tillsatt en utredning om offentlig finansiering av fristående utförda välfärdstjänster, med syfte att starkt begränsa möjligheten till att få avkastning på investeringar inom välfärdssektorn. Dessa åtgärder riskerar sammantaget att kraftigt begränsa den bredd och valmöjlighet som många svenskar blivit vana vid inom skola, vård och omsorg. För är det tydligt att det behövs höga kvalitetskrav i välfärden. Det är oacceptabelt att det finns exempel på verksamheter med dålig kvalitet som vinstuttag görs. Vi ska värna skattebetalarnas pengar och skapa förutsättningar för att bättre kunna möta sjunkande kunskapsresultat i skolan och motverka tillgänglighetsproblem i sjukvården och kvalitetsbrister i äldreomsorgen, i såväl som fristående verksamhet. Men de åtgärder som regeringen har vidtagit fokuserar inte på de viktigaste framtidsfrågorna för svensk välfärd – hur kvalitet och tillgänglighet faktiskt ska öka. I stället sätter regeringen formfrågor före innehåll och prioriterar vinstförbud och detaljreglering. Att utgå från organisationsform är ett misstag. Till exempel får fristående vårdgivare generellt högre betyg av sina medarbetare än offentliga arbetsgivare, och av de vårdcentraler som får högst betyg av brukarna är 14 av 20 fristående. har fått det huvudsakliga inflytandet över välfärden genom den välfärdsutredning som tillsatts. vill istället säkerställa att kvaliteten och tillgängligheten i välfärden stärks genom bättre tillsyns- och sanktionsmöjligheter och långsiktiga spelregler för fristående utförare. Vi vill stärka upp ordning och reda i välfärdssektorn genom utökad tillståndsplikt, tydligare kvalitetskrav och skarpare sanktioner vid misskötsel. 5.4 Ett starkt i en orolig omvärld Oron i vår del av världen har ökat. Den ryska militära övningsverksamheten i och över har ökat och visar upp ett mer aggressivt mönster. En ny gräns passerades då invaderade och ockuperade ukrainskt territorium. växer nya hot fram i form av brutala och omänskliga terrordåd i europeiska huvudstäder. Attackerna i och vittnar om mörka antidemokratiska krafter som sprider skräck och oro och gör människor rädda. Dessa försök att tysta och skrämma människor är attacker mot vårt samhälle, våra värderingar och vår demokrati. Hot och terror från stater och individer kan aldrig accepteras. Alliansregeringen konstaterade att utvecklingen i var oroande. Situationen har förvärrats, inte minst genom aggressiva agerande i . försvarsförmåga behöver stärkas. Efter utdragna förhandlingar presenterades en överenskommelse om försvar för åren 2016–2020. Överenskommelsen innefattar omfattande satsningar på kompetent personal, modern materiel, mer övning och ökad närvaro i strategiskt viktiga områden. krävde och uppnådde också att en utredning tillsätts som ska utvärdera för- och nackdelar med olika försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten inklusive Nato. Överenskommelsen innebär en långsiktigt stärkt försvarsförmåga för i ett osäkert omvärldsläge. Försvaret får nu bättre möjligheter att stärka den operativa förmågan. Bredden i överenskommelsen säkerställer god genomförbarhet . Islamiska staten sprider terror i . Människor flyr för sina liv, och söker efter skydd i närområdet eller andra delar av världen. har bekräftade uppgifter på att över 100 personer har lämnat för att strida för IS i och . I och i ökar extremismen och hatbrotten. Inför dessa våldsyttringar måste vi vara tydliga. Terror kan aldrig accepteras och måste bekämpas för att värna vår frihet. Den som reser för att slåss för terrorn måste ställas inför rätta. Den som vill slåss för hatet och terrorn i eller andra länder måste fångas upp innan så sker, och de som riskerar att utsättas måste skyddas. vill öka tryggheten och bekämpa radikalisering. Vi vill öka resurserna till höjd säkerhet för trossamfund, och välkomnar regeringens satsning i vårändringsbudgeten på detta ändamål. Vi vill också fortsätta att förstärka Säkerhetspolisens verksamhet, ett arbete som vi påbörjade i regeringsställning. Vi behöver också förbättra verktygen för att stoppa och förebygga radikalisering, bland annat genom förbättrat samarbete mellan svenska myndigheter och andra organisationer. och bör bland annat få ett särskilt uppdrag och ökade resurser för att utreda finansieringen av terrorism. Hanteringen av svenska pass bör skärpas genom att polisen får möjlighet att kalla den som verkar sätta i system att tappa bort sitt pass till samtal. Vi vill också att det EU-gemensamma arbetet mot terrorism fördjupas med förbättrat samarbete mellan länder, myndigheter och inom Europol. [1] Sid 40 i Vårpropositionen: ”Regeringens skattepolitiska prioriteringar från budgetpropositionen kvarstår.”