mot · H302761 · 2015-10-02 00:00:00 — För det första sås frön till industriella innovationer även i den här miljön. Vidare genererar universitet och högskolor dessutom humankapital, det vill säga kunniga ingenjörer, naturvetare och forskare som sedan gör nytta både i företagen och i offentliga institutioner. Även när det gäller statligt finansierad forskning och utveckling satsar mer än genomsnittet i , men effektiviteten i dessa satsningar är föremål för diskussion. Vi i motsätter oss inte höjda forskningsanslag, men vi anser att sådana satsningar bör föregås av en diskussion om hur pengarna används bäst. En framskjuten placering får inte skymma potentialen att ytterligare förbättra status som forsknings- och innovationsvänligt land. Vi ser också att är ganska sårbart och relativt beroende av ett fåtal storföretag vad gäller industriell forskning och utveckling. Inget är farligare än att ta framgångar för givna, våra företag behöver kontinuerligt förnya sina produkter och produktionsprocesser för att klara sig i den internationella konkurrensen. 7.7 HANDEL OCH FRIHANDEL motsvarade utgjorde värdet av varuexport , vilket motsvarar en fjärdedel av vår bruttonationalprodukt. måste fortsätta förbli en attraktiv handelspartner i förhållande till vår omvärld. Oavsett vilka förbättringar som kan uppnås på vår inhemska marknad är kraftigt beroende av export till omvärlden. Vår enskilt största exportmarknad är övriga EU-området, vilket som motsvarade av all svensk export . Det är genuina övertygelse att det som gör EU och EES starkt är att detta utgöra ett stort och ekonomiskt kraftfullt frihandelsområde, med fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och arbetskraft. Ett frihandelsområde kännetecknas av avsaknaden av interna tullar, tariffer, import- eller exportkvoter, medan förekomsten av dessa är homogena gentemot övriga världen. bejakar den ursprungliga idén med EG/EU, men invänder mot varje form av politisk integration som inte är absolut nödvändig för att få frihandelsområdet, den så kallade inre marknaden, att fungera. Vi motsätter oss också med kraft införandet av euron som valuta i . Politisk och monetär integration och försöken att med odemokratiska metoder skapa en federation har lett till spänningar inom EU och utgör det största hotet mot den inre marknaden. generella EU-kritik ska således tolkas mot bakgrund av en tilltagande odemokratisk federalisering och inte som en kritik mot frihandel på vår kontinent. 7.7.2 FRIHANDEL MED FÖRBEHÅLL Utanför är en av våra viktigaste handelspartner. Det frihandelsavtal som förhandlas mellan och (TTIP – Transatlantic Trade and Investment Partnership) är således av stor vikt även för . I grunden är det syn att det vore positivt om handeln mellan och befriades från handelshinder och protektionistiska villkor, såsom tullavgifter eller motsvarande. I realiteten – vilket också är principiellt rätt – kan eller bör vi inte ge avkall på exempelvis sådant som djurskyddsregler eller vad som i grunden ligger i intresse. Att ändra på svensk lagstiftning så att den rakt av anpassas till förhållandena i ser vi inte som önskvärt. Avsikten är således att följa de kommande förhandlingarna ingående med ovan nämnda hänsynstaganden, där vi i hög grad har den svenska industrins bästa för ögonen som vi står upp för svenskt lantbruk. Det som utmärker god arbetsmiljö är att det i slutändan gynnar i princip alla parter. Det gynnar individen som slipper besvär som förslitningar och stressrelaterade sjukdomar, det gynnar företaget som får friskare anställda och därigenom kan producera mer och det gynnar nationen genom att hålla sjukskrivnings- och rehabiliteringskostnader nere. Tyvärr befinner sig i en situation då både de stressrelaterade och fysiska arbetsskadorna ökar, ett stort problem för hela samhället. Arbetsmiljön regleras av en mängd olika arbetsmiljölagar, och att dessa följs kontrolleras främst av . När Alliansen hamnade i regeringsställning bantades anslag avsevärt, med bland annat färre arbetsplatsbesök som följd. En viktig förutsättning för ändamålsenliga kontroller är just att de sker på plats hos företagen. har anslagen till verket åter igen börjat höjas, men ligger fortfarande långt under den nivå som rådde . vill höja anslag och ambitionsnivå. Även företagen ett stort ansvar, bland annat i form av systematiskt arbetsmiljöarbete (). Detta innebär att samtliga arbetsgivare i enlighet med föreskrifter ska föra ett systematiskt arbetsmiljöarbete genom att utvärdera och följa upp verksamheten på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall i arbetet förebyggs och en tillfredsställande arbetsmiljö uppnås. släppte en rapport; ”Systematiskt arbetsmiljöarbete – syfte och inriktning, hinder och möjligheter i verksamhetsstyrningen”. Rapporten konstaterade att bara drygt hälften av de anställda upplevde att deras arbetsplats arbetar med , sannolikt beroende på bristande kunskap kring hur det ska genomföras och vilka fördelar det ger för företagen. vill uppmuntra arbetet med genom tre viktiga ställningstaganden. Det handlar om klara besked och information till företagen, fler inspektioner från sida och att förtydliga att är en föreskrift som samtliga företagare ska följa. Därför vill vi utöka anslag för fler SAM-inspektioner samt en initial satsning för informationsförmedling till alla företag. Staten är största arbetsgivare, det är därför anmärkningsvärt att inte följs i offentlig sektor, vilket vi vill ålägga i samarbete med Kommuner och Landsting att omgående implementera. Vidare, för att försöka komma tillrätta med arbetsrelaterade besvär, måste vi göra företagen mer benägna att aktivt arbeta för en bättre arbetsmiljö. Därför vill vi inrätta ett arbetsmiljöbidrag motsvarande per tre anställda. Vår förhoppning är att detta ska uppmuntra till investeringar i personalens hälsa, vilket ur samhällets synvinkel är en långsiktig investering för minskade sjukvårds- och rehabiliteringskostnader . 7.8.4 NATIONELLT KUNSKAPSCENTER FÖR ARBETSMILJÖ Problematiken kring arbetsrelaterade skador och sjukdomar handlar inte bara om bestämmelser och åtgärder. Det måste också vara rätt åtgärder. bildades, efter den borgerliga regeringens initiativ, . Enligt en av rådets utredningar skulle gynnas av ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö. sände fackliga organisationer tillsammans med flera tunga aktörer inom industrier även ett brev till dåvarande arbetsmarknadsminister med önskemål om liknande åtgärder som föreslogs av . Brevets avsändare var fackliga organisationer tillsammans med flera tunga aktörer inom industri. lades ner 2006 uppstod enligt vår mening ett glapp vad gäller forskningen kring arbetsmiljö och dess effekter. Mot bakgrund av detta till vi inrätta ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö. 7.8.5 ARBETSSKADOR OCH STRESS Arbetsmiljön inom den offentliga sektorn kan inte sägas ha gått åt rätt håll . Arbetsbelastningen har ökat och tar sig uttryck i tunga och/eller o-ergonomiska lyft, i tidsbrist, stress och i omöjligheten i att ge patienter och vårdtagare den uppmärksamhet de behöver och förtjänar. grundrecept för att förbättra denna situation är att tillföra fler händer till vården och till omsorgen. Med fler anställda förbättras inte bara kvaliteten och servicen för vårdtagarna utan hela arbetsplatsen blir mindre stressfylld – också för de anställda. En högre personaltäthet för minskad arbetsbelastning och minskande arbetsrelaterad ohälsa. 7.8.6 HOT OCH VÅLD Enligt är hot och våld på arbetsplatserna tyvärr ganska vanligen förekommande. Det tycks också vara så att kvinnor i högre utsträckning upplever hot och våld på arbetsplatserna, mot för männen. [3] Situationen tycks också ha förvärrats . konstaterar att själva situationen med våld och hot på arbetsplatserna, såsom själva omfattningen, vilka grupper som är i riskzonen, vilka riskfaktorerna är och så vidare är tämligen väl utredd. Däremot så är forskningen kring olika åtgärder för att förebygga och motverka våldet desto mer begränsad. vill att ska ges de nödvändiga resurser som krävs för att kunna fortsätta arbetet med att utveckla denna forskning och vill naturligtvis också verka för att de åtgärder som enligt forskningen bedöms som mest verksamma för att trygga våra arbetsplatser sedan också blir verklighet. Vi skjuter av denna anledning till mer resurser till . målsättning är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetet samt att förbättra arbetsmiljön, såväl fysiskt, psykiskt som socialt och arbetsorganisatoriskt. Det är ett viktigt uppdrag som vill fördjupa och vidareutveckla. Omfattningen av arbetsorsakade besvär har ökat och uppger av kvinnorna samt av männen att de haft besvär till följd av arbetet . Detta innebär att uppskattningsvis 860 000 sysselsatta har haft arbetsorsakade besvär. [4] var det även 50 personer som omkom på sin arbetsplats. Förutom tidigare nämnda åtgärder för att förbättra den offentliga sektorn som arbetsgivare, väljer vi även att skjuta till ytterligare resurser till för deras helhetsarbete för de svenska arbetsplatserna, offentliga liksom privata. avser att återställa anslagen till nivå, det vill säga innan den av alliansregeringen inledda neddragningen, vilket motsvarar en höjning på från dagens nivå. 7.8.8 FORTBILDNING AV OMBUD Efter att den borgerliga regeringen tillträdde 2006 fråntogs fackföreningarna det ekonomiska stöd för fortbildning av skyddsombud som de fram till dess hade rätt till. saknar vartannat aktivt skyddsombud utbildning och antalet skyddsombud har minskat kraftigt. [5] Inom LO-sektorn finns ca 60 000 skyddsombud – en minskning – och totalt på arbetsmarknaden saknas det närmare 100 000 ombud. En trygg arbetsmiljö kommer inte av sig själv. omkommer en anställd på grund av arbetsolyckor. [6] vill intensifiera arbetet mot olyckor på arbetsplatserna och återställer det statliga stödet till fortbildning av skyddsombud. 7.8.9 TRAKASSERIER OCH MOBBNING säger statistiken att upp emot var tionde arbetstagare upplever sig mobbad eller trakasserad av kollegor eller chefer. Det är alltid svårt att räkna på hur många som verkligen drabbas. Det finns sannolikt ett stort mörkertal. Vad de flesta dock tycks överens om är att de största riskbranscherna finns inom vård- och omsorgsyrken där den offentliga sektorn är den största arbetsgivaren. har tagit fram en för att försöka komma tillrätta med detta ökande problem. [7] Det finns följaktligen metoder en arbetsgivare kan arbeta efter för att minska mobbning och trakasserier på arbetet. I likhet med vårt föreslagna statsbidrag för fortbildning av skyddsombud vill vi även göra det möjligt för fackförbunden att söka bidrag för att utbilda arbetsgivare. För detta ändamål avsätter vi medel som fackförbund med tydliga ramar och god kunskap gällande åtgärder mot mobbning kan söka och hålla utbildningar för arbetsgivare. Merparten av landets företagare bedriver ett bra och ansvarstagande arbetsmiljöarbete. I vissa fall har dock trakasserier och mobbning på arbetsplatsen lett till att den drabbade sagts upp, istället för att ledningen agerat och tagit itu med problemet. Den anställde kan naturligtvis överklaga uppsägningen i Arbetsdomstolen och om arbetsgivaren fälls, kan denne i enlighet med LAS bli skyldig att betala skadestånd. Dock får inte den uppsagda per automatik tillbaka sin anställning. finner denna ordning vara oacceptabel och anser att arbetstagare som blivit uppsagda på osakliga grunder ska få det lagstadgade valet att återgå till sin anställning om denne så önskar. 7.8.10 CENTRUM FÖR ÄLDREPOLITIK Hur länge en människa kan och orkar arbeta kan skilja sig stort mellan individer. Detta påstående stöds även av som menar att allt fler har möjlighet att arbeta längre. Ändå är det som väljer att gå i pension . Fler och fler vill arbeta längre, men möter olika hinder i regelsystem, avtal och i arbetslivet. Även attityder gentemot äldre försvårar ett förlängt arbetsliv. Utredningen föreslår därför i sitt slutbetänkande ett flertal åtgärder för att stärka de äldres möjligheter att bevara och utveckla sin kompetens. Exempelvis menar de att det är viktigt att öka informationen om möjligheterna med äldre arbetskraft för att stärka de ekonomiska incitamenten och motverka åldersdiskriminering. I vårt grannland har man för detta ändamål förstått betydelsen av kunskap. bildades förlagan till dagens ”Senter for seniorpolitikk” (SSP), en organisation som bland annat har till uppdrag att stimulera äldrepolitik inom arbetslivet, bland annat genom att synliggöra äldres resurser och utvecklingsmöjligheter. Ett resultat av detta är att man i har en annan attityd gentemot äldre i arbetskraften än vad som finns i . Mot bakgrund av detta vill vi att även ska inrätta ett , med liknande uppdrag som den norska förlagan. 7.8.11 FRISKVÅRD OCH FÖRETAGSHÄLSOVÅRD föreslår ett ökat stöd till såväl friskvården som företagshälsovården. I synnerhet vill vi genom ett statligt stimulansbidrag rikta en friskvårdspeng till offentliganställd personal med tunga arbetsuppgifter, exempelvis inom vården och omsorgen. 7.8.12 INGEN KARENSDAG I ARBETEN MED HÖG SMITTORISK återkommande epidemier kan ställa till stora problem för både personal och patienter inom vården. När detta händer när exempelvis vinterkräksjukan går hårt fram på vårdinrättningar är det mycket vanligt att både patienter och personal insjuknar. drabbas stora delar av personalstyrkan, med stora störningar i vården som följd och villkoren för personalen som drabbas varierar kraftigt mellan yrkesgrupper och landsting. En del arbetsgivare inom vården är generösare i sin hållning medan andra är striktare. Några tydliga riktlinjer för hur man ska agera saknas, vilket gör att vårdinrättningarna inom ett och samma landsting kan använda sig av olika regler. hör till de generösa arbetsgivarna som låter smittad personal vara hemma med full lön utan någon karensdag. Vinsterna att låta personal vara hemma med full lön efter smitta är flera och då inte minst ur ett patientsäkerhetsperspektiv. Patienter ska kunna vara säkra på att bli mottagna av frisk personal som inte sprider smittan vidare. Som arbetsgivare betraktad blir man mer attraktiv, då det ofta är svårt att rekrytera personal i samband med vinterkräksjukan då riskerna för att själv bli sjuk och förlora pengar måste övervägas. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det bättre att ersätta anställdas inkomstbortfall än att stänga ned en hel avdelning. värnar om det arbetsgivaransvar som landstingen har och vill endast ge de verktyg som behövs, varför vi inte vill styra allt genom nationella riktlinjer eller kräva slopad karensdag, utan vi överlåter till arbetsgivaren att avgöra hur reglerna ska se ut. Vi ser att de problemen som uppstår har påtagliga konsekvenser för personalen och det bör därför ligga i arbetsgivarens intresse att utforma ett regelverk om hur ett system med slopad karensdag ska se ut, om det endast ska gälla på arbetsplatsen eller även i hemmet, varför vi anslår stimulansbidrag till arbetsgivare inom vård och omsorg som låter smittad personal vara hemma med full lön utan någon karensdag. 7.9.1 RIV UPP LAVALLAGEN är på ett generellt plan positiva till den fria rörligheten av varor, tjänster, kapital och arbetskraft inom EES-området. Omkring tre fjärdedelar av all vår handel – export och import – går till andra länder i . På samma sätt som många svenska ungdomar väljer att hitta arbete i eftersom vår egen arbetsmarknad är väldigt ansträngd, finns det medborgare i andra EES-länder som söker sig till för att hitta jobb. Det är dock viktigt i sammanhanget att påpeka att det på grund av den alltför ivriga EU-utvidgningen, vilket som enda parti varit emot, råder väldigt stora ekonomiska skillnader inom unionen. Det öppnar för lönedumpning på den svenska arbetsmarknaden genom import av billigare arbetskraft från unionens fattigare länder, såsom och . För att motverka detta och för att garantera att svenska villkor och kollektivavtal gäller på den svenska arbetsmarknaden vill kraftigt reformera det så kallade utstationeringsdirektivet. Den så kallade Lavallagen, som förhindrar fackförbund att vidta stridsåtgärder mot arbetsplatser med utstationerad arbetskraft som inte följer svenska kollektivavtal, ska rivas upp i sin helhet. ska därigenom äga konflikträtt gentemot oseriösa arbetsgivare som utnyttjar arbetskraft eller aktivt ägnar sig åt lönedumpning genom att åsidosätta svenska villkor. Det är inte sannolikt att Lavallagen kan rivas upp utan en större omförhandling av det svenska EU-medlemskapet. Det är därmed av vikt att en sådan omförhandling kommer till stånd. Övriga riksdagspartier äger därmed heller inte trovärdighet i frågan, med mindre än att de byter uppfattning i frågan om medlemskap i . Månadsrapportering och anmälningsplikt ska vara tvingande för samtliga företag som har utstationerad arbetskraft i . är det oklart exakt hur många utstationerade löntagare som finns i , till vilka löner de jobbar för samt hur länge de har varit och kommer att vara här. Denna kunskapsasymmetri gör arbetsmarknaden mer svåröverskådlig och effekterna av direktivet svårare att utvärdera. Det ska införas en bortre maxgräns för hur länge en arbetstagare kan vara utstationerad i . Denna bör sättas . Om en arbetsgivare behöver ha personal stationerad i annat EES-land längre än så medför det inget hinder emedan den anställde har rätt att, i enlighet med inremarknadsakten, arbetskraftsinvandra på vederbörligt sätt. vill införa den så kallade vita-jobb-modellen. Det är en upphandlingsmodell som kan appliceras på all offentlig upphandling och som ställer ett antal krav på det anbudsgivande företaget. Bland annat ska företagen erbjuda sina anställda kollektivsavtalsenliga villkor. Detta ska också tydligt specificeras i upphandlingsunderlagen och syftar ytterst till att motverka lönedumpning och försäkra att även utstationerad arbetskraft åtnjuter adekvata villkor. Kravet ska framgå klart och tydligt så att det inte finns några oklarheter när ett företag brutit mot upphandlingsavtalet. Huvudentreprenörsansvar ska krävas, vilket medför att huvudentreprenören ansvarar för att även underentreprenörer följer de regler som ställs upp. Detta är direkt nödvändigt eftersom huvudentreprenören annars kan anlita underentreprenörer som i sin tur anlitar antingen svart arbetskraft, eller ägnar sig åt lönedumpning genom att inte erbjuda kollektivsavtalsenliga villkor till utstationerad arbetskraft. De osunda konkurrensvillkoren tillåts i så fall fortleva. Brott mot reglerna ska kunna leda till att avtalet rivs upp och i vissa fall även till skadeståndsanspråk. Utöver detta godtar det anbudsgivande företaget att kommunens (eller motsvarande) kontrollanter har rätt att undersöka handlingar som kan vara relevanta för att försäkra sig om att villkoren uppfylls. Detta gäller även för eventuella underentreprenörer. Det kan röra sig om sådant som löne- och anställningslistor, skatteinbetalningar och motsvarande. Det blir också relevant att kontrollera att företaget betalar skatt och arbetsgivaravgifter som står i paritet med reglerna såsom de anges i relevant kollektivavtal. Att neka eller förhindra för kontrollanterna ska i det ljuset ses som ett uppenbart brott mot upphandlingsavtalet. Vita-jobb-modellen har provats i och har lett till flera positiva erfarenheter. 7.9.4 ALTERNATIV TILL FAS 3 vill slopa den tredje fasen i Jobb- och utvecklingsgarantin. Det har inte fungerat som ett lämpligt sätt att slussa tillbaka individer till den ordinarie arbetsmarknaden. Vår förhoppning är att en del av nuvarande deltagare i fas 3 kommer att välja att stärka sin konkurrenskraft genom att erbjudas bättre möjligheter till om- och vidareutbildning inom ramen för exempelvis komvux, yrkesvux eller Myndigheten för . Utöver det måste man ha i åtanke att av deltagarna i fas 3 har något slags funktionsnedsättning, vilket medför en minskad arbetsförmåga. [8] Det innebär således att dessa individer behöver ett särskilt stöd för att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Därför föreslår en satsning på subventionerade föreningsjobb samt en höjning av taket i lönestödet i enlighet med den så kallade slutsatser. efter att den borgerliga regeringen tillträdde hade antalet medlemmar i någon arbetslöshetskassa minskat med ganska exakt en halv miljon. Detta kan tveklöst sägas vara en mycket riskfylld utveckling; dels på individnivå, dels även på samhällsnivå – hade flera av dem som stod utan försäkring blivit av med sina arbeten så hade en viktig automatisk stabilisator inte kunnat parera en konjunkturell nedgång. Huvudorsaken till denna nedgång var att regeringen införde en arbetslöshetsavgift. Denna medförde att arbetslöshetskassor inom branscher där risken för arbetslöshet var högre också skulle betala en högre avgift. Många kassor, inte minst hotell- och restauranganställdas, fick då kraftigt förhöjda avgifter, till följd av att folk helt enkelt inte hade råd att försäkra sig. Detta ödesdigra misstag rättas dessbättre till av dåvarande regeringen i samband med budgetpropositionen där denna straffavgift avskaffades. Det är dock fortfarande oroväckande många som inte letat sig tillbaka till någon arbetslöshetskassa. En stor del av svenska folket har uppenbarligen förlorat förtroendet för arbetslöshetsförsäkringen. utgångspunkt är att arbetslöshetsförsäkringen är såpass central att den bör betraktas som en del av de grundläggande socialförsäkringssystemen. Detta innebär också att den bör vara uteslutande finansierad via skattsedeln. vill således att även den så kallade finansieringsavgiften samt övriga administrativa avgifter, utöver själva arbetslöshetsavgiften, avskaffas och tas över av staten, till följd att medlemskap i en arbetslöshetskassa blir helt och hållet avgiftsfritt. Den finansieringsavgift som medlemmarna betalar pendlar . Samtliga anslutna skulle därmed med förslag få en ökad disponibel nettoinkomst motsvarande deras respektive medlemsavgift, men med helt oförändrade villkor. 7.10.2 KRAFTIGT HÖJT TAK anser att arbetslöshetsförsäkringen ska vara garanterad samtliga medborgare som uppfyller kraven för ersättning och att den ska vara solidariskt finansierad. fungerar inte arbetslöshetsförsäkringen tillfredsställande i bemärkelsen att alltför få – bara en av tio – får ut av sin tidigare inkomst. Det får till konsekvens att den som blir arbetslös inte ges möjlighet att fokusera på att söka jobb, utan istället måste tänka på att sälja bilen eller huset. ställer sig bakom den höjning som regeringen utför men vill se en starkare ersättning i början av perioden med en snabbare avtrappning då försäkringen mer får karaktären av just en omställningsförsäkring och mindre av ett mer långvarigt bidrag. Det är tillika problematiskt för den arbetslöse att man redan från dag ett i arbetslöshet förväntas söka arbete i hela landet. ska möjligheten att söka arbeten endast i sin hemregion och inom sitt kompetensområde finnas, utan inskränkningar i trygghetssystemen. Det innebär att den som är utbildad till exempelvis rörmokare, initialt kan fokusera på att söka jobb som just rörmokare. Detta är inte enbart till gagn för den enskilde individen, utan kan på samhällsnivå lindra den redan påtagliga missmatchningen på arbetsmarknaden. Först ska den arbetslösa uppmanas att söka – och ta – jobb i hela landet. Trots att arbetslöshetsavgiften slopats förekommer variationer mellan landets 30 olika arbetslöshetskassor. Inte minst har de separata administrationer, vilket leder till olika tolkningar och tillämpningar av regelverk. Det finns även en variation gällande handläggningstider och många arbetslöshetskassor är sena med sina utbetalningar. Eftersom val av arbetslöshetskassa sker genom val av fackförbund innebär det i praktiken att ens yrkesval avgör ens skydd och trygghet vid arbetslöshet. Det är inte en åtråvärd situation – en persons yrke eller bostadsort ska inte påverka en persons villkor för arbetslöshetsförsäkringen.