ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3023221 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en skyndsam bekämpning av sjögull i och tillkännager detta för regeringen. Vattenväxten sjögull räknas till s.k. invasiva arter, det vill säga främmande arter som lyckats etablera och massföröka sig i . Sjögull trivs i näringsrika vatten och växer på såväl hård som mjuk botten ned . Det förhållandet innebär att grunda sjöar och vikar växer igen, och stora naturvärden går om intet. Sjögullet finns i ett trettiotal sjöar i . I planterades växten i sjön , i län, och den har sedan via förts vidare och finns nu etablerad i Galten som är en del av . Man har försökt att bekämpa växten för att förhindra en utbredning till . Detta har misslyckats och bekämpningen, via slåtter, har förmodligen ökat utbredningen då även växtdelar bidrar till spridningen. Att växten nu nått det inre av tyder på att växten kommer att finnas i hela . En sådan utveckling kommer att vara förödande för som biotop. I det inre av , Galten, kan i det värsta scenariet hela sjön drabbas och endast de djupa sjölederna hållas rena. Konflikten med friluftslivet blir därmed påtaglig. En vidare spridning till innebär att områden som , och liknande grunda områden kommer att drabbas. En sådan utveckling strider mot de mål som finns för strandzonens biologiska funktion och den biologiska mångfalden. Att dessutom är vattentäkt för närmare två miljoner människor gör frågan än mer komplicerad. I en tidigare motion har jag påvisat problemet, varvid svaret innebar att frågan om växtens förökningsförmåga skulle ses över. Detta är nu gjort och tidigare vetskap har bekräftats. har alltså växten brett ut sig ytterligare, vilket visar att skyndsamma åtgärder erfordras för att komma till rätta med problemet. funktion som rekreationskälla, naturresurs, kommunikationsled och vattentäkt är med sjögullets utbredning hotad. Frågan är av nationell karaktär och kräver en skyndsam hantering för att värna de värden har. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H3023222 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta gälla året om och tillkännager detta för regeringen. Tidsomställningen vår och höst uppfattas som jobbig av många. För de allra flesta är det en bagatell om vi ska ställa om klockan eller inte . Det resulterar i bästa och värsta fall i en skön extra timme eller en förarglig försovning . Men så är inte fallet för alla. Det finns forskning som visar att det är en hälsofråga. fram och tillbaka, mellan och normaltid, orsakar ett stresspåslag som i sin tur ökar risken för hjärtinfarkt och dödsfall. Vi har alltså en återkommande skapad händelse där enskilda individers hälsa riskeras. Samma forskning visar att liv räddas när klockan ställs om till normaltid , men den samlade nettoeffekten är negativ. En timmes förlorad sömn borde inte spela så stor roll kan man tycka, men statistik visar att bakom ratten kan omställningen vara problematisk. till hela befolkningen så finns det resultat som visar på en ökad olycksfrekvens dagarna innan och efter omläggningen. Att stiga upp kan vara tufft, oavsett om det är eller . Så kallade kortsovare, personer som sover mellan fem och per natt är extra känsliga när klockan ställs fram . Motiveringen till tidsomställningen var ursprungligen att spara energi, vilket det rimligen bör gå att hitta hälsosammare och framförallt effektivare metoder att göra. Enligt en sammanställning av är besparingen högst marginell, . Vi menar att ska sluta ställa om klockan och riskera människors hälsa. Det är motiverat att låta gälla året runt. Eftersom ljus minskar antalet depressioner i samhället och med är majoriteten av befolkningen vaken mer under dygnets ljusa tid. i (C)
mot · H3023224 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta fördjupad statistik om nationalitet och invandrarbakgrund och tillkännager detta för regeringen. I är nästan en tredjedel av landets intagna i anstalt utländska medborgare (var det , upp från per ), vilket är en väldigt hög andel. Om man skulle titta på de som invandrat och fått svenskt medborgarskap skulle andelen med utländsk bakgrund givetvis vara ännu högre. är Kriminalvården förbjuden i lag att registrera de intagnas ursprungliga nationalitet eller om de har invandrarbakgrund. Det går med andra ord inte att titta närmare på intagna i gruppen svenska medborgare trots att den gruppen , på grund av höginvandring, är allt mer heterogen. Därmed förhindras man att förstå utvecklingen i samhället. Därför vill jag att regeringen återkommer med ett förslag som ser till att Kriminalvården tillåts föra och även ger uppdrag att föra statistik även inom gruppen svenska medborgare. Specialrapporter har gjort liknande, till exempel BRÅ, men även Kriminalvården tittade på ursprungsnationalitet och utländsk bakgrund i deras egen rapport ”Långtidsdömda män och kvinnor i ” . Regeringen bör återkomma med ett förslag om detta.
mot · H3023226 · 2015-10-06 00:00:00 — Utvecklingen av e-hälsa behöver tas tillvara och förutsättningar skapas för ännu mer kreativitet, användbarhet och nytta för såväl patienterna som vårdpersonalen. Det handlar i grunden om att ta tillvara på, dra nytta av och stödja användning av ny teknik på ett sätt som underlättar att ständigt dra nytta av ännu nyare teknik. Den moderna digitaliseringens möjligheter för patienter och brukare är obegränsade. Möjligheter kopplat till utmaningar är många och ska därför ges långsiktig strategi och genomförbar betydelse i praktiken. Det handlar t.ex. om användbara virtuella hälsorum, telemedicin, e-hälsa och ny teknik som lösningar på vardagstidstjuvar i vården. Denna utveckling kommer aldrig stanna, utan är en ständigt pågående process. Pröva möjligheterna att utveckla förutsättningar kring egenvårdsremiss genom att synliggöra den via internet på hemsidor. Pröva möjligheterna att öka tillgången till att få information, konsultation, rådgivning och kunna boka tid i vården via nätet. Nya rationella it-system kan kraftigt förändra, utveckla och underlätta för både personal och patienter i vårdens vardag. Därtill sätta ännu tydligare fokus på att underlätta medarbetarnas möte med patienten i vården. Finn (M)
mot · H3023227 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Utgiftsområdet omfattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. liberalerna står bakom det gällande målet för statsskuldsförvaltningen som innebär att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Den långsiktiga kostnadsutvecklingen inom området avgörs av statens upplåning och räntan på svenska statspapper. En del av statsskulden är exponerad mot utländsk valuta, varför valutakursrörelser också påverkar kostnaderna. För realskulden påverkas kostnaderna på motsvarande sätt av hur konsumentprisindex (KPI) utvecklas. För att hålla nere kostnadsutvecklingen är det avgörande att de offentliga finanserna på både kort och lång sikt är hållbara och marknadsaktörerna har en hög tilltro till betalningsförmåga. Det gör politiken inom området nära kopplad till frågan om överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket, som närmare redogörs för på annan plats i denna motion. Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Avvikelse från regeringen (FP)
mot · H3023233 · 2015-10-06 00:00:00 — Utred villkoren för anslutning till va-nät ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda villkoren för anslutning till kommunala va-nät och tillkännager detta för regeringen. De kommunala vatten- och avloppssystemen står inför mycket stora investeringsbehov. För kommunerna är detta en stor ekonomisk utmaning och belastning. Det drabbar även enskilda fastighetsägare som väljer att ansluta sig till ett nytt kommunalt va-nät. Skälet är att investeringskostnader och avgifter för de kommunala va-näten läggs ut på de fastigheter som ansluter sig. De nya kraven på enskilda avloppssystem med stora infiltrationsbäddar medför stora investeringar som många fastigheter, särskilt i glesbygden, inte klarar av att finansiera. Ofta står inte investeringskostnaderna i paritet med fastighetsvärdet och taxeringsvärdet på fastigheten. Den enskilda fastighetsägaren hamnar då i en situation, där det inte går att belåna fastigheten till investeringen. Då faller fastigheten i värde om den inte uppfyller de nya kraven på avloppsrening. Fastigheten kan ibland inte heller säljas till självkostnadspris och fastighetsägaren tvingas antingen avyttra sin bostad under nivån för belåning eller att inte ha fungerande avloppssystem. Därmed fastnar fastighetsägaren i en omöjlig situation, trots att fastigheten har en fungerande avloppsanläggning. Som en konsekvens kan detta i förlängningen medföra lägre kommunala fastighetsavgifter i glesbygden på grund av sänkta taxeringsvärden. Med de nya kraven på avloppsrening kopplat till nuvarande finansieringsprinciper för va-avgifter, ställs både kommuner och enskilda fastighetsägare i svåra ekonomiska situationer. Ett alternativ skulle kunna vara att den kommunala fastighetsavgiften kan användas till att reducera anslutningsavgiften till det kommunala va-nätet och för enskilda fastighetsägares nya avloppssystem. Problembilden finns i hela landet, men särskilt i glesbygden. De nya kraven åtföljs inte av en motsvarande finansieringslösning för att klara pålagor som riksdag och myndigheter beslutat om. Situationen fordrar en utredning med uppdrag att lägga förslag till realistiska ekonomiska lösningar för kommuner och enskilda fastighetsägare.
mot · H3023235 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa maskeringsförbud på fotbollsmatcher och tillkännager detta för regeringen. Fotbollsmatcher är så mycket mer än bara fotboll. Det är supportrar och pyroteknik och ibland hettar det över av all energi som finns på och utanför planen. Hoten är många på och i anslutning till fotbollsmatcher. Våldsamma, kanske alkoholpåverkade människor, tifo som urartar eller annat som utgör ett hot för det stora flertalet vanliga fotbollssupportrar. De personer som utgör ett hot mot ordningen och säkerheten på matcherna ska avlägsnas, lagföras, allt eftersom vad de gjort sig skyldiga till. Dock kan det vara svårt att lagföra dem om de inte går att identifiera, om de är maskerade. Maskering kan utgöra allt från rånarluvor, tröjor och jackor med luvor till solglasögon och halsdukar. När maskering sker i organiserad form är den dock oftast enhetlig och ibland kan färger på maskeringen symbolisera olika klubbar. Det har utkristalliserats att maskering främst används vid tre situationer: inne på arenorna vid användning av otillåten pyroteknik, utanför arenorna vid marscher till matcherna och vid entrén till arenorna när de stormas. Ett förbud mot att bära maskering på och i anslutning till fotbollsmatcher skulle kunna verka brottsförebyggande genom att polis och ordningsvakter kunde ingripa redan när de ser någon som är maskerad. Arrangörerna skulle också lättare kunna avvisa och avlägsna maskerade människor från matcherna. Trots att det står i tävlingsregler att maskering är förbjuden, upprätthålls inte detta av polis och övrigt rättsväsende, därför behövs en lagreglering på området.
mot · H3023236 · 2015-10-06 00:00:00 — Fler teknikgymnasier och lärlingsjobb ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta teknikgymnasier och ett system för lärlingsjobb och tillkännager detta för regeringen På vissa orter finns så kallade ”Teknikcollege” där ett gymnasium samverkar tätt med ett lokalt industriföretag. finns 150 certifierade utbildningsanordnare och runt 2 000 samverkansföretag spridda över hela landet. Ett exempel är industrikoncernen som tagit flera initiativ, till exempel ”Volvosteget”. Detta är en betald utbildning för människor unga med grundläggande gymnasiekompetens. vill låta näringslivet spela en betydligt större del i arbetet med att utforma relevanta och attraktiva gymnasieutbildningar. Vi vill skjuta till mer resurser för detta ändamål, både i syfte att öka informationen kring dem och för att underlätta för teknikföretagen att satsa långsiktigt på denna typ av utbildningar. Det är företagen själva som bäst förstår vilken kompetens som behövs för att en utbildning ska kunna övergå till en lärlingsplats, en praktikplats och i ett riktigt heltidsjobb. Ett annat sätt att möta företagens skriande behov av yrkeskunniga medarbetare är införandet av lärlingsjobb. Den nya anställningsformen skulle möjliggöra för en arbetsgivare att anställa en ung lärling med en provanställningsperiod där arbetsgivaravgiften är helt avskaffad, i stället för dagens . Vidare ska lärlingen också kunna anställas till av ingångslönen, detta givetvis i samråd med arbetsmarknadens parter.
mot · H3023237 · 2015-10-06 00:00:00 — Ökad tillgång till idrottsanläggningar och idrottsmiljöer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att i sina rekommendationer skriva fram att ytor för idrottslig aktivitet ska vara en naturlig del av kommunernas samhällsplanering och tillkännager detta för regeringen. En stillasittande livsstil, tillsammans med felaktiga kostvanor, är den primära orsaken till den dramatiska ökningen av övervikt och fetma vi sett . Fler måste träna mer. och rekommenderar alla vuxna att vara fysiskt aktiva i sammanlagt minst . Intensiteten bör vara minst måttlig. Vid hög intensitet rekommenderas minst . Regelbunden fysisk aktivitet ger betydande hälsovinster: minskad dödlighet i hjärt- och kärlsjukdomar, minskad utveckling av åldersdiabetes, minskad risk för frakturer (förebygger benskörhet och ökar benmassan), ökad muskelstyrka och hållfasthet i senor och ligament, förbättrad balans- och koordinationsförmåga, minskad risk för tjocktarmscancer, ökad kondition, minskad risk för belastningsskador, ökad fysisk utveckling och rörlighet, positiv inverkan på olika komponenter inom immunförsvaret, påverkar övervikt/behåller idealvikt, bättre stresstolerans och minskad nedstämdhet, bättre självuppfattning och självförtroende, ökad inlärningsförmåga, stimulerar barns sociala och mentala utveckling, bättre koncentrationsförmåga och förbättrad psykisk hälsa och allmänt välbefinnande, för att nämna några. Forskning visar att avståndet till en idrottsanläggning har stor betydelse för om människor är regelbundet fysiskt aktiva eller inte och att människor tenderar att använda idrottsanläggningar mer regelbundet om de finns nära bostaden eller arbetsplatsen. Alla barn och ungdomar ska ha möjlighet till idrott i sitt närområde i tillgängliga och inbjudande idrottsanläggningar. Idrottsanläggningstätheten ska vara uppbyggd så att det finns en god valmöjlighet där så många idrotter som möjligt kan bedrivas i så många kommuner som möjligt. I en ny undersökning svarar att det är helt centralt, mycket viktigt eller ganska viktigt att det finns en idrottsanläggning i närheten av där de bor. svarar också att idrottsanläggningarna bidrar oerhört mycket, mycket eller ganska mycket till en ökad livskvalitet. Siffran varierar väldigt lite mellan dem som är medlemmar i en idrottsförening och de som inte är medlemmar i en idrottsförening och bland de som har barn och de som inte har barn. Självklart kan kommunerna bäst avgöra var idrottsytor och idrottsanläggningar ska ges utrymme, det kan inte regleras på nationell nivå. Men eftersom det inte finns något krav på anläggningstäthet eller närhet till bostadsområden i händer det allt för ofta, framförallt i de växande storstäderna, att idrottsanläggningar prioriteras bort i planeringen när städerna förtätas eller nya bostadsområden byggs. Idrottsanläggningar måste bli ett naturligt inslag i samhällsplaneringen, på översiktlig och detaljerad nivå. Därför bör skriva fram i sina rekommendationer att ytor för idrottslig aktivitet ska vara en naturlig del av kommunernas samhällsplanering i både översikts- och detaljplaner. Per Lodenius (C)
mot · H3023238 · 2015-10-07 00:00:00 — Behov av reglering i skönhetsbranschen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behov av reglering i skönhetsbranschen och tillkännager detta för regeringen. Det finns många exempel på att människor blir felbehandlade i skönhetsbranschen. Den enskilde som lockas att göra ingreppen får ofta betala . De flesta människor tror att de att de är i säkra händer när de väl ska göra ingreppen, men så är inte alltid fallet. Skönhetsbranschen är oreglerad och det innebär att det inte finns någon kontroll på vilka som kan utföra ingreppen. Och när något inte går som det ska står kunden i stort sett utan skydd. I andra länder, t ex och , finns särskilda föreskrifter för skönhetsbranschen. I har frågan utretts av och det är angeläget att det leder till ett lagförslag som reglerar branschen för ökad trygghet för konsumenterna. Den enskilde behöver ha rätt till bra och korrekt information om ingrepp och behandlingar och ha det skydd som en reglering kan innebära, för att inte utsätta sig för risker i onödan. Dessutom skulle en reglering sannolikt också innebära bättre möjligheter till ekonomiskt kompensation om ett ingrepp eller en behandling misslyckas.
mot · H3023239 · 2015-10-07 00:00:00 — Ett nytt nationellt program för att förebygga självmord ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt program för att förebygga självmord och tillkännager detta för regeringen. antog ett nationellt program för att förebygga självmord. Inga pengar anslogs dock för att uppnå målen och ingen projektledare, styr- eller ledningsgrupp tillsattes. Dessutom var många av strategierna övergripande och mer av folkhälsokaraktär snarare än specifikt självmordsförebyggande strategier. , nuvarande MSB, har i en rapport visat att det är samhällsekonomiskt rimligt att satsa på att förebygga och undvika ett enda självmord. Över 1 500 personer i tar sitt liv , de flesta i samband med en depression och ofta i stundens ingivelse. Det sistnämnda är viktigt att understryka, eftersom möjligheterna att rädda en person till ett bättre liv ofta är goda, men då krävs naturligtvis att ett fatalt självmordsförsök med dödlig utgång kan undvikas. Överrepresenterade grupper bland dem som tar sitt liv är medelålders och äldre män och det finns också en överrepresentativitet inom hbtq-gruppen. Men självmord är tyvärr vanligt förekommande i alla ålders-, etniska och socioekonomiska grupper. Det behövs ett omtag när det gäller de nationella strategierna för att förebygga självmord. bör ta fram ett nytt nationellt program, som har specifika, mätbara, realistiska och tidsatta mål för hur självmorden ska minska inom olika demografiska grupper och runt om i landet. Pengar måste också anslås för att förverkliga målen. Det är nödvändigt att programmet inte bara har strategier av folkhälsokaraktär, minst lika viktigt är specifikt självmordsförebyggande strategier. Det finns metoder som har en direkt effekt på att minska självmorden och dessa måste börja användas i i betydligt högre grad än som sker .
mot · H302324 · 2015-10-01 00:00:00 — Utbildningsplatser till kommunala lärcentrum ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna att förlägga fler utbildningsplatser till kommunala lärcentrum och tillkännager detta för regeringen. Enligt rapport utbildning (SOU 2015:70) bedrevs det 2003 högskoleutbildning i 188 av landets kommuner. , fanns det bara högskoleutbildning i 98 av landets kommuner. I finns en långt gången samverkan mellan , kommunala vuxenutbildningarna och kommunernas lärcentrum (högre utbildning på distans). Lokalt ser man i kommunerna stora rekryteringsbehov som man inte kan tillgodose med dagens utbud av högskole- och universitetsutbildningar. har enligt Arbetsförmedlingens statistik landets högsta arbetslöshet. Enligt studier som genomförts i länets kommuner hade majoriteten av lärcentrumens studenter inte påbörjat sina studier om utbildningen varit förlagd till högskoleort istället för i den egna kommunen. Samma studie visar att många får jobb efter sina studier och nästan alla () blir kvar i hemkommunen. Undersökningar visar också att de studerandes sociala bakgrund var ”i det närmaste spegelvänd mot den som råder vid universitet och högskolor i stort”. Majoriteten () av de studerande vid lokala lärcentrum hade arbetarklassbakgrund. En genomförd förstudie (2015) om lärcentrum i bekräftar bilden från tidigare studier. Bland studenterna från , , , och hade arbetarklassbakgrund. Lärcentrum svarar på så sätt upp mot en nationell önskan om breddad rekrytering till högre utbildning. Lärcentrum i samverkan med högskolan i lyckas nå nya grupper av högskolestuderande, ofta äldre och med bakgrund i hem utan längre studietradition. Studenterna får i hög utsträckning jobb efter sin utbildning och de blir ofta kvar i hemkommunen. Lärcentrum och högskolan i sitter med andra ord på en nyckel för att öppna dörren till högre studier för nya målgrupper och motverka dagens snedrekrytering. Därför bör möjligheterna att förlägga fler utbildningsplatser till kommunala lärcentrum övervägas.
mot · H3023241 · 2015-10-07 00:00:00 — Det är viktigt att särskilt skickliga lärare rekryteras till skolor i utanförskapsområden. Därför är det naturligt att andelen karriärtjänster är högre på skolor i utanförskapsområden. vill utöka satsningen på karriärtjänster i utanförskapsområden. Ska vi nå högre kunskapsresultat i den svenska skolan behövs det mer ansträngning från elevernas sida, ska alla elever också få stöd och stimulans från skolan när de behöver det. För att ge bättre förutsättningar för fler elever att klara kunskapsmålen är möjlighet till sommarskola betydelsefull. Alla elever bör ha samma möjligheter att delta i sommarskola, oavsett i vilken kommun man bor. Det bör därför finnas en tydlig skyldighet för kommuner att erbjuda sommarskola från årskurs 6 för de elever som löper risk att inte bli behöriga till gymnasiet.
mot · H3023243 · 2015-10-07 00:00:00 — Klassa älvdalska som nationellt minoritetsspråk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att klassa älvdalska som nationellt minoritetsspråk och tillkännager detta för regeringen. Älvdalska är ett eget språk De flesta lingvister är ense om att älvdalska är ett eget språk. Avståndet mellan älvdalska och svenska kan jämföras med avståndet mellan isländska och svenska. Älvdalskans ljudsystem, grammatik, syntax och ordförråd skiljer sig radikalt från rikssvenskans. Så har älvdalskan exempelvis bevarat nasala vokaler, som har försvunnit i andra nordiska språk, samt behållit det fornnordiska kasussystemet med fyra kasus. Även alfabetet skiljer sig från svenskans och består av 35 bokstäver. Ulum Dalska (), som bildades , är en av största språkföreningar med närmare 2 000 medlemmar, och antalet personer som kan tala älvdalska är något större än så. En Facebookgrupp där medlemmarna skriver på älvdalska har ca 3 000 medlemmar. För att ett litet språk ska överleva krävs förstås att modersmålstalarna själva använder det och är engagerade i dess försvar, men också att majoritetssamhället understöder dess överlevnad. I en rapport från 2013 uppmanas att klargöra huruvida älvdalska är att betrakta som ett eget språk eller en dialekt, genom att genomföra en oberoende vetenskaplig undersökning i samarbete med talarna. Att andra lika små språk ges officiell status finns exempel på, t ex aranesiska, som talas av runt 4 700 personer. Språket har officiell status i d’tillsammans med katalanska och spanska. Det lärs ut i de lokala skolorna vid sidan av spanska och katalanska. fick det officiell status i hela . Språket har upplevt en renässans och den katalanska regeringen har t.o.m. understött utvecklandet av ett översättningsprogram mellan katalanska och aranesiska. Det är dags att inte bara hörsammar utan faktiskt utreder möjligheten att klassa älvdalska som nationellt minoritetsspråk. Detta bör ge regeringen tillkänna.