ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021954 · 2015-10-06 00:00:00 — Tiden för användning av dubbade vinterdäck ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga tiden mellan då det är lagstadgat krav på vinterdäck och när man får använda dubbade vinterdäck , och tillkännager detta för regeringen. Enligt svensk lag ska vinterdäck användas på personbilar, lätta lastbilar och bussar med en totalvikt av högst mellan och då vinterväglag råder. Vinterdäck ska vara däck som är särskilt framtagna för vinterväglag och kan antingen vara så kallade friktionsdäck eller dubbade däck. Mellan är det förbjudet att använda dubbade vinterdäck, om det inte är vinterväglag som motiverar användning av just dubbade däck. Det är alltså tillåtet med dubbdäck mellan och . Det innebär att har man på sig att byta från sommardäck till dubbade vinterdäck. Men för att byta från dubbade vinterdäck till sommardäck. Många behöver ta hjälp med att byta däck på sin bil. Det skapar arbetstillfällen för många verkstäder och inte minst däckverkstäder. Ofta är dessa verkstäder mindre företag som har en hektisk tid då det är säsong för däckbyte. Problem uppstår dock när man inte har rimlig möjlighet att ta sig an de uppdrag man får förfrågan om. Det antal bilar man har att byta dubbdäck på under höstens kommer rimligen tillbaka för att åter byta tillbaka till sommardäck. Men då har man på sig att planera för samma arbetsmängd. För att ge rimlig chans till planering och spridning av arbetet borde tiden mellan kravet på vinterdäck och kravet på när dubbade vinterdäck inte längre får användas åtminstone fördubblas från dagens . Per Lodenius (C)
mot · H3021955 · 2015-10-06 00:00:00 — Studiebidrag för personer med intellektuell funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om att ta fram ett förslag till studiebidrag för studenter med intellektuell funktionsnedsättning, och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten för personer med utvecklingsstörning att studera vidare efter gymnasiet måste bli bättre. Bland annat så är det små möjligheter att kunna finansiera studier på högskola eller yrkeshögskola. Det är också svårt att förutse hur den personliga ekonomin kommer att se ut då det inte finns ett samlat regelverk kring eftergymnasiala studier för personer med utvecklingsstörning. Reglerna för aktivitetsersättning sätter stopp för att ha kvar denna ersättning under studier på högskola. så kan det vara svårt att få ut full ersättning då en person med intellektuell funktionsnedsättning kan behöva mer tid för sina högskolepoäng. Vilket i sin tur innebär att trots att man studerar på heltid inte får ihop tillräckligt med poäng för att enligt nuvarande regler få lika mycket i studiemedel som den som inte har denna funktionsnedsättning. CSN kan efter ansökan ge en högre ersättning även om man inte uppnår det antal poäng som egentligen krävs. Det finns dock en osäkerhet i detta då man bland annat inte vet om man kommer att få denna högre ersättning innan studierna inleds och osäkerheten kring risken att bli av med aktivitetsersättningen. så innebär systemet med att få en högre ersättning för färre antal studiepoäng att kostnaden för varje poäng blir högre för den studerande. Det är dock möjligt att ansöka om avskrivning för merkostnaden man fått jämfört med studenter som studerar i normal takt. Men återigen så är det något man inte vet innan man inleder sina studier. En väg att gå kan vara att ge studenter med utvecklingsstörning en högre bidragsdel. Det finns tidigare utredningsförslag om att ta aktivitetsersättningen för personer med utvecklingsstörning som studerar och istället få studiemedel från CSN med en högre bidragsnivå. Dock gäller förslaget bara för studier till och med gymnasienivå. Vilket innebär att studier på högskola och yrkeshögskola inte innefattas i detta förslag. Om ett högre bidrag för studerande med intellektuell funktionsnedsättning skulle införas skulle systemet bli mer inkluderande och ge fler möjligheten att utveckla sig genom högre studier och lättare få en plats på arbetsmarknaden. Men det är viktigt att ha ett system som är lätt att förstå och där man kan förutse vad det betyder ekonomiskt för den studerande under men också efter att man avslutat studierna. Per Lodenius (C)
mot · H3021956 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att visitkorten för ledamöter ska kompletteras med punktskrift och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Visitkort är ett sätt att synas. Ett sätt att lämna sina kontaktuppgifter till andra för att kunna fortsätta att hålla just kontakt med varandra. Inom har vi ett eget tryckeri som trycker visitkorten för riksdagsledamöterna. Dessa visitkort har en layout som gör det lätt att se varifrån personen med kontaktuppgifterna på kortet kommer, vilken funktion denna person har och hur man kan ta kontakt. Men det gäller bara om man kan läsa vad som står på kortet. Och för att kunna göra det behöver man ha en relativt god synförmåga. Är man gravt synskadad eller blind har man ingen möjlighet att tolka vad som står på riksdagsledamotens visitkort. finns teknik för att på ett enkelt sätt komplettera visitkort med punktskrift. Det gör inte visitkorten svårare för seende att läsa av visitkortet, men det ger en möjlighet för den som är blind att ta del av visitkortets innehåll. ska vara tillgänglig för alla. Då bör det också vara möjligt för alla att kunna ta kontakt med riksdagsledamöterna. Ett sätt att göra detta möjligt är att de visitkort som trycks för riksdagsledamöterna kompletteras med punktskrift. Per Lodenius (C)
mot · H3021957 · 2015-10-06 00:00:00 — Eftergymnasial utbildning för den som gått i särskola ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram regelverk som ger möjlighet för den som gått i särskola att studera på högskola och yrkeshögskola liksom på andra eftergymnasiala utbildningar, och tillkännager detta för regeringen. Livslångt lärande, möjligheten att vidareutbilda sig också efter gymnasiet, är viktigt. Också den som har en intellektuell funktionsnedsättning och därför gått i särskola borde ha den möjligheten. Lika viktigt som det är att de som har det lätt för sig har möjligheten att utvecklas efter sin förmåga och sitt intresse, lika viktigt är det att de som har en intellektuell funktionsnedsättning också får möjligheten att utvecklas efter sin förmåga och sitt intresse. Men har du gått i särskola så har du inte samma möjlighet. Det beror egentligen på vad kommunen vill erbjuda dig och faktiskt tillåter. Du har egentligen ingen egen valmöjlighet. Det här är så onödigt! Vi vet att det finns så många jobb som man kan utföra, oavsett vilka funktionsförutsättningar man har. Bara man får chansen att fortsätta att lära sig mer efter gymnasiet. Alla behövs i vårt samhälle. Alla har en plats i vårt samhälle. Det är en fråga om demokrati. Flera projekt och utbildningar försöker hitta modeller för en eftergymnasial utbildning för den som gått i särskola. Många goda exempel finns på flera håll i landet. Men behövs det permanenta lösningar, där särskola inte längre innebär ett hinder för studier efter gymnasiet. De projekt runt om i landet som genomförs och har genomförts på detta tema ger en bra grund för ett regelverk där det öppnas upp möjligheter för den som gått i särskola till utbildning på högskola och yrkeshögskola liksom på andra eftergymnasiala utbildningar. Per Lodenius (C)
mot · H3021958 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pensionspoängen för tjänstepensionen bör bli möjlig att dela mellan makar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öppna upp för möjlighet för att överlåta individuella pensionspoäng även från inkomstpensionen till partner med gemensamma barn och tillkännager detta för regeringen. har väldigt ojämställda pensioner. I genomsnitt motsvarar kvinnors pensioner av mäns pensioner. Det har flera orsaker, bland annat en ojämställd arbetsmarknad där kvinnor generellt har lägre lön och arbetar färre timmar samt även att kvinnor i högre utsträckning tar större ansvar under småbarnsåren. Kvinnor utför fortfarande i genomsnitt motsvarande mer obetalt arbete än män, med barn och hem, arbete som inte syns i pensionskuvertet. Många äldre ensamstående kvinnor som genomgått en skilsmässa lever med mycket små pensioner och har ofta svårt att betala för grundläggande behov såsom bostad, mat, kläder och mediciner. Många av dessa kvinnor har ofta utgjort en förutsättning för mannens karriär när hon varit hemma och tagit hand om hem och barnen och därmed haft en låg eller ingen inkomst alls. Vid skilsmässor delas inte pensionerna mellan makarna som andra tillgångar. Det gör att många kvinnor tvingas leva i fattigdom när de blir äldre. För att uppnå mer jämställda pensioner behöver pensionspoängen för tjänstepensionen bli möjliga att dela för ökad rättvisa. Under småbarnsåren, då den obetalda arbetsbelastningen är extra ojämn, föreslår jag därför att pensionspoängen delas rakt av mellan makarna. finns möjligheten att överlåta pensionsrätter från premiepensionen, vilken utgör av den pensionsgrundande inkomsten. Man bör även kunna dela inkomstpensionen och tjänstepensionen då det är de största delarna av pensionen. Möjligheten att dela på pensionsrätter kan tillsammans med en utökad jämställdhetsbonus för föräldraförsäkringen ge större incitament till en mer jämställd fördelning av arbetsuppgifter mellan betalt och obetalt arbete. Vill man ändå dela upp det betalda och det obetalda arbetet ”ojämnt” så ska man kunna överlåta delar av pensionsrätten så att inte den ena partnern behöver stå utan en rimlig pension som pensionär.
mot · H3021959 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge kommunerna möjlighet att bötfälla för nedskräpning och tillkännager detta för regeringen. Nedskräpningen har en stor negativ påverkan på miljön. När människor kastar burkar, plastpåsar och annat skräp i naturen leder det till att farliga ämnen sprids och att djur skadas. har polisen möjligheten att direkt på plats bötfälla människor för nedskräpning. Det har tyvärr inte lett till att fler bötfälls, utan antalet personer som blivit bötfällda för nedskräpning har faktiskt minskat . Det är dock rimligt eftersom polisen har viktigare brott att prioritera än att jaga folk som lämnat skräp efter sig, men problemen med nedskräpningen kvarstår. är det kommunerna som städar upp parker, torg och andra allmänna platser. Det finansieras av skattepengar. Pengar som skulle kunnat användas till skola, vård och omsorg används i stället för att städa upp på allmänna platser. Det behövs beteendeförändring för att minska nedskräpningen. Informationen om nedskräpningens konsekvenser behöver stärkas. Ett förslag för att minska nedskräpningen är även att låta kommunerna få möjlighet att bötfälla den som skräpar ner. Kommunerna har ansvar för att hantera parkeringar och har rätt att bötfälla människor då de har parkerat fel. På samma sätt skulle kommuner kunna få möjlighet att bötfälla de som skräpar ner utomhus. bör ge ett antal kommuner möjlighet att prova detta för att se vad resultatet blir. Är pilotprojekten framgångsrika bör de permanentas och spridas till fler kommuner. Det bör dock alltid vara upp till varje kommun att avgöra om de vill använda verktyget eller bekämpa nedskräpningen på det sätt som passar kommunen ifråga bäst. kommuner har ekonomiska incitament för att prioritera att minska nedskräpningen då de får stå för hela kostnaden för att städa upp gator och torg. En möjlighet att bötfälla de som skräpar ner skulle ge kommunerna helt nya möjligheter att kombinera och prioritera mellan informerande, förebyggande och åtgärdande insatser.
mot · H3021960 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av att förbättra järnvägen på och tillkännager detta för regeringen. är viktigt för tillväxten i hela . Fungerade väg- och järnvägsförbindelser mellan och övriga är förutsättningar för blomstrande handel, turism och arbetspendling även på småorter. blev både motorväg och järnväg med dubbelspår färdigt mellan och . Det var en viktig satsning i som har skapat en positiv befolkningsutveckling på orterna vid den nya väg- och järnvägen. Vägförbindelserna mellan och norra har väsentligt förbättrats i och med utbyggnaden av till motorväg. blev sista etappen klar som binder samman , och med motorvägen hela vägen. Mitt i stråket mellan och finns , med stor utvecklingspotential. Järnvägsförbindelserna mellan och på är dock eftersatta. De behöver förbättras för att öka kapaciteten av person- och godstrafiken, och för att korta restiderna. Det skulle leda till minskad miljöbelastning och skapa en mer dynamisk arbetsmarknad i . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H3021961 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa enhetlig moms och tillkännager detta för regeringen. När den stora skattereformen genomfördes fanns en grundläggande princip bakom skattereformen att lika inkomster skulle beskattas lika. Skattereformen innebar bland annat att all moms gjordes enhetlig och att nästan alla varor och tjänster blev momspliktiga. Sedan reformen infördes har en rad förändringar skett som innebär att momsen kan anses vara enhetlig. Det finns tre olika momssatser. För de allra flesta varor är momsen , för bland annat livsmedel, restauranger, camping och egengjord konst är momsen och för till exempel böcker (men inte e-böcker), tåg, taxi, djurparker och skidliftar är momsen . Dagens momssystem skapar gränsdragningsproblem, ökar administrationen för småföretag och saknar miljöstyrande effekter på konsumtionen. Gränsdragningsproblemen visar sig ofta, ett exempel är för badhus. I vanliga fall räknas badhusbesök som idrottsverksamhet, och är därför belagt med sex procents moms. Men om syftet är någonting annat än idrott och folkhälsa, till exempel att ha roligt, räknas det inte längre som idrottsverksamhet. Besök på äventyrsbad beskattas därför med tjugofem procents moms. Olika momssatser och gränsdragningsproblemen ökar administration och regelkrånglet för småföretag. Det ger även ökade kostnader för skattemyndigheten som får lägga resurser på att ge stöd och kontrollera vid gränsdragningsproblem. Det finns även en betydande risk för ökat skattefusk med olika moms för liknande varor och tjänster. Enligt en rapport från minskade skattefusket med sedan restaurangmomsen blev mer enhetlig. Dagens momssystem saknar även miljöstyrande effekter på konsumtionen. När nya och mer miljövänliga produkter introduceras på marknaden är ofta priset högre eftersom ny teknik är dyrt att ta fram. Momsen, som är en procentsats av priset, gör till exempel att dyra miljövänliga bilar får mycket högre skatt än billiga bilar som släpper ut mycket. Ökad beskattning av miljöutsläppen skulle däremot ha miljöstyrande effekt på konsumtionen och göra det mer lönsamt att köpa miljövänliga produkter. Det är därför viktigt att även se över hur punktskatterna kan utformas för att öka beskattningen av miljöutsläpp i samband med att man utreder möjligheten att införa enhetlig moms.
mot · H3021962 · 2015-10-06 00:00:00 — Möjligheten att dela upp kommunalskatten mellan fler kommuner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att dela kommunalskatten mellan flera kommuner och tillkännager detta för regeringen. Urbaniseringen leder till att många människor flyttar från turist- och landsbygdskommunen till storstadsregioner för högre studier och arbete. I många turist- och landsbygdskommuner finns därför en negativ befolkningsutveckling som leder till ett lägre skatteunderlag. I dessa kommuner finns också många delårsboende som spenderar och semestrar där, som de bor, arbetar och betalar skatt i en annan kommun. Denna struktur skapar utmaningar för turist- och landsbygdskommuner vars skatteintäkter inte matchar det faktiska befolkningsunderlaget. Den ökade rörligheten är bra. Det blir allt vanligare att människor växer upp i en kommun, bor och arbetar i en annan kommun samt spenderar och semestrar i en tredje kommun. Det tar inte dagens skatteutjämningssystem hänsyn till och skapar en orättvis fördelning som missgynnar turist- och landsbygdskommuner. Det påverkar även respektive region och landsting. Den kommunala fastighetsavgiften som infördes tar inte hänsyn till var fastigheten är belägen, utan intäkterna för fastighetsavgiften går in i det kommunala skatteutjämningssystemet och utbetalningen via ett schablonbelopp per invånare i kommunerna. Det gör att turistkommuner med många fritidshus och få invånare blir nettobetalare i systemet medan andra kommuner är nettotagare. Ett förslag för en rättvisare skattefördelning är att ge människor själva möjlighet att fördela hur stor andel av skatten som ska gå till de kommuner man har en koppling till. Det kan t.ex. vara kommunen man är uppväxt i, har bott i, bor i eller äger en fastighet i. Människor har ofta ett starkt band till både kommunen man är uppväxt i och den där de har sitt fritidshus eller näringsfastighet och vill se en positiv utveckling även där. För dessa turist- och landsbygdskommuner skulle ökat skatteunderlag leda till bättre service och infrastruktur som är mer anpassad till det faktiska befolkningsunderlaget.
mot · H3021963 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska gränshinder för näringslivet mellan och och tillkännager detta för regeringen. Handel och utbyte med andra länder är avgörande för svensk tillväxt och sysselsättning. För att näringslivet ska kunna göra fler affärer, förbättra rörligheten och öka sysselsättningen är det viktigt att ta bort formella och informella gränshinder mellan länder. Formella och informella gränshinder kan man stöta på när man tar jobb eller gör affärer över gränsen. Formella gränshinder är skillnader i lagar och regelverk mellan två länder, medan informella är till exempel brist på information, komplicerade rutiner eller brist på kunskap. –, och , lyfts ofta fram i diskussionerna gällande gränshinder och framförallt gällande arbetspendling mellan länder. är det ca 20 000 som pendlar från och har sin huvudsakliga inkomst i . Det kan jämföras med att fler än 28 000 svenska pendlare har sin huvudsakliga inkomst i , sedan tillkommer även 27 500 deltidspendlare. Pendlingen mellan och är alltså störst i . Pendlingen är viktig för att öka rörligheten och få större arbetsmarknadsregioner, men för att öka sysselsättning och tillväxt är det än viktigare att näringslivets gränshinder prioriteras. –är vid EU:s yttre gräns. Det gör att företagen som ska passera –Norge-gränsen tydligare drabbas av gränshinder som hindrar affärerna eftersom inte är med i EU:s tullsamverkan. är viktigaste handelspartner ihop med . Flera undersökningar visar att företagen stöter på hinder inom främst tre områden: tull och moms, olikheter i regelverk och standarder samt brist på information. Dessa gränshinder drabbar framförallt små och medelstora företag som har mindre resurser för att övervinna dessa hinder. Det svenska gränshindersarbetet måste därför stärkas, informationen förbättras framförallt till små och medelstora företag samt att svenska myndigheters gränshindersuppdrag förtydligas. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H3021964 · 2015-10-06 00:00:00 — Förutsättningarna på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ett högre tak för och indexering av lönestöden för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att en enda myndighet ska ansvara för att allt arbetsmarknadspolitiskt stöd för personer med funktionsnedsättning genomförs, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ett särskilt anställningsstöd för personer med funktionsnedsättning i den ideella sektorn och tillkännager detta för regeringen. ”Situationen på arbetsmarknaden för många personer med funktionsnedsättning är fortfarande kritisk. Insatserna har inte räckt till.” Så skriver Myndigheten för delaktighet i sin uppföljning till regeringen . Även aktuell statistik visar på en fortsatt dyster situation; SCB:s senaste tilläggsundersökning till säger att av personer med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga är sysselsatta, det vill säga mindre än för övriga befolkningen. Vidare ökar andelen inskrivna på Arbetsförmedlingen som har en funktionsnedsättning och antalet långtidsarbetslösa med funktionsnedsättning blir allt större. som Myndigheten för delaktighet pekar i sina återrapporteringar på vad som är extra viktigt för att utvecklingen ska påskyndas, att (SOU 2012:31 och SOU 2012:92) förslag blir verklighet. Framför allt pekas på ett höjt tak och löpande indexering för lönestöden samt att en enda myndighet får allt ansvar för arbetsmarknadspolitiskt stöd för personer med funktionsnedsättning. Detta behöver ses över. Förutsättningarna för ett nytt stöd som riktar sig särskilt till de arbetsgivare som i högst grad anställer personer med funktionsnedsättning, den ideella sektorn, behöver också ses över. Ett sådant riktat anställningsstöd skulle både gagna den grupp av personer som är särskilt utsatta på den svenska arbetsmarknaden och bli ett viktigt stöd för många föreningar och ideella organisationer i vårt land. Per Lodenius (C)
mot · H3021966 · 2015-10-06 00:00:00 — Översyn av krisberedskapen i hela samhället ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av krisberedskapen i hela samhället och tillkännager detta för regeringen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har identifierat, , inte mindre än 27 hot och risker av nationell karaktär. Eftersom det varken är praktiskt eller ekonomiskt försvarbart av förhålla sig till var och en av dessa är det myndighetens slutsats att behöver en generell krishanteringsförmåga. Ingen vet vilken kris som följer härnäst och vad behov av avhjälpande åtgärder den kommer att medföra. Generell krishanteringsförmåga förutsätter ett tydligt definierat ansvar på alla nivåer i samhället – för individer och hushåll, för politiska organ och myndigheter, och för det civila samhället och dess företag och organisationer. Ansvaret omfattar beredskap i form av mental insikt, engagemang, kunskaper, materiella resurser, organisation och ledarskap. Medvetna, informerade och förberedda medborgare är grunden för samhällets styrka. Förmågan inskränker sig inte till någon specifik händelse. I fokus är en hög allmänkompetens som uppnås genom utbildning, beredskapsplanering, och regelbundna samövningar kring några typfall. Övningar ger god personkännedom och kunskap om varandras ansvarsområden och kompetens som ökar effektiviteten vid verkliga händelser. När samhället är rustat för att kunna hantera en stor händelse, till exempel en kärnteknisk olycka, är sannolikheten stor att det också kan klara mindre allvarliga, helt oförutsedda påfrestningar. Det finns för majoriteten av de identifierade hoten och riskerna ingen väsentlig brist på resurser i vårt samhälle, men det gäller att veta var de finns och hur man kommer åt dem i händelse av kris. För goda resultat i form av en optimal krishanteringsförmåga räcker det inte med en tydlig ansvarsfördelning. Aktörerna måste ha förstått, och även accepterat, sina olika roller, något som ställer krav på delaktighet och kommunikation. Med anledning av ovan sagda bör en översyn göras med syfte att tydligt identifiera ansvar för krisberedskap i hela samhället.