ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3023040 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om minoritetspolitikens möjligheter att utvecklas i hela genom fler förvaltningsområden och tillkännager detta för regeringen. Svensk minoritetspolitik har succesivt utvecklats under de som förflutit. Det ansvar som finns i alla kommuner för att säkerställa de nationella minoriteternas ställning är viktigt att understryka, även om den väg som valts varit att uppmana och stödja de kommuner som vill gå före och bli så kallade förvaltningsområden. Det finns alla skäl att se över minoritetslagstiftningen och då inte minst för att åtgärda brister som de 16 åren visat. Men självklart är det viktigt att det sker i dialog med de nationella minoriteterna och urfolket samerna. Det verkar dock inte ha skett i detta fall då budgetens skrivningar kom som en total överraskning. Jag utgår ifrån att denna brist kommer att rättas till omgående. Men den satsning som gjorts på att nå fler kommuner och få fler att vilja kliva fram och bli ett förvaltningsområde behöver inte avstanna till följd av en aviserad utredning. När det nu finns 8 nya kommuner som ansökt om att få förbli förvaltningsområde bör de inte stoppas. Så många har slitit, lagt mycket jobb på kunskapshöjande insatser och aktiv opinionsbildning för att nå dessa kommuner. Det riskeras nu gå om intet när regeringen lägger locket på. Det är viktigt att utöka den kritiska massan för att nå framgång i minoritetspolitiken, för att kunna möta de utmaningar den står inför när det gäller inte minst både utbildning och äldreomsorg. Äldre sverigefinnar ökar snabbt och ca 116 700 personer med finsk bakgrund är eller äldre. Det råder stora brister på äldreomsorg på finska. Behoven av äldreomsorg på samiska ökar också medan språkkompetent personal saknas. Liknande gäller för meänkieli. Det är inte bara äldreomsorgen utan även modersmålsundervisningen för de nationella minoriteterna och för urfolket samerna där efterfrågan är större än tillgången på lärare. Det blir nu inte bättre av att regeringen stoppar utvidgningen av antalet förvaltningsområden. Ett moratorium slår mot barn och äldre i första hand. Det måste inom ramen för budget finnas utrymme att klara ett beslut om att bifalla ansökan från de berörda kommunerna och släppa fram minoritetspolitiken, istället för att avstanna den i väntan på utredning. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H3023041 · 2015-10-06 00:00:00 — Tillåtande av gårdsförsäljning av öl och vin ställer sig bakom det som anförs i motionen om gårdsförsäljning av öl och vin för att stärka Matlandet för företagande och jobb på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. har stora möjligheter att utveckla turistprofilen som upplevelseland och matland, både för hemmamarknaden och utlandsturism. Vi ser ett ökat intresse för att handla närproducerade produkter och då inte minst mat. Mathantverket synliggörs även genom att allt fler öppnar gårdsförsäljning. Det bidrar i sin tur till en levande landsbygd. En lång rad produkter vidareförädlas och blir genom kombinationsföretagande med t.ex. restaurang och butik sålda på gården. Vi har på samma sätt sett många små bryggerier och vinproducenter tillkomma . Det handlar även här om vidareförädling av lokal produktion och erbjuder ytterligare en möjlighet till att fördjupa den upplevelseturism som vi ser växa. I många andra länder förstärks landsbygdsturismen av möjligheterna att prova på och uppleva såväl landskap, mat som dryck – att prova på den lokala mångfalden. I har möjligheten till gårdsförsäljning av egna produkter dock begränsats. För de som förädlar råvaror till öl eller vin är det inte möjligt att både prova på och få köpa med sig gårdsölen eller gårdsvinet. Genom SOU 2010:98 visades att det var möjligt att öppna för gårdsförsäljning av öl och vin och värna Systembolaget. Det var möjligt att förena med EU-lagstiftningen. Tyvärr har utredningen inte lett fram till något resultat. behöver stärka satsningen på närodlat, på landsbygdsturism och då självklart även öppna för alla de mikrobryggerier och vinproducenter som med sina produkter ökar bredden i utbudet för alla de som vill smaka på landsbygden. Då det nu råder så delade meningar om vad konsekvensen skulle bli av en gårdsförsäljning borde det i vart fall vara möjligt att på försök pröva det förslag som utredningen presenterade. Det skulle t.ex. kunna ske i , , på och i . Detta bör regeringen få i uppdrag att genomföra.
mot · H3023042 · 2015-10-06 00:00:00 — Utrikesfödda kvinnors möjlighet till inträde på arbetsmarknaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa reformer som ökar utrikesfödda kvinnors möjlighet till inträde och delaktighet på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. har den största skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda av alla , särskilt när det gäller kvinnor. Vi behöver storstäda bland de regler som hindrar kvinnor från att bli ekonomiskt självständiga och få känna den samhörighet som ett jobb ger. Därför bör regeringen genomföra reformer som ger fler utrikesfödda kvinnor möjlighet till inträde och delaktighet på arbetsmarknaden; såsom att fortsätta arbetet för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden, vidareutveckla RUT- och LOV-reformerna, begränsa uttaget av föräldradagar efter barnets tvåårsdag och skapa snabbare vägar in på arbetsmarknaden genom att bland annat inkludera anhöriginvandrare i de arbetsförberedande etableringsinsatserna. Öppna upp arbetsmarknaden för fler. Mycket av det som kallas för integrationsproblem är i själva verket arbetsmarknadsproblem. stela och oflexibla arbetsmarknad, med låg rörlighet, försvårar för dem som har en svag ställning på arbetsmarknaden. Höga ingångslöner och turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS) cementerar onödigt höga trösklar in på arbetsmarknaden. Inför lagen om valfrihet (LOV) inom äldreomsorgen i alla kommuner. De vanligaste yrkena för kvinnor med utländsk bakgrund är att arbeta som undersköterska, sjukvårdsbiträde, vårdbiträde och personlig assistent. Med LOV-reformen växer arbetsmarknaden, som det blir fler arbetsgivare att välja på. Utöka , det vill säga avdraget för hushållsnära tjänster. gynnar de grupper som har det tuffare att komma in på arbetsmarknaden. av samtliga nya företagare i städbranschen är utrikes födda kvinnor. Begränsa uttaget av föräldradagar efter barnets tvåårsdag. Svensk arbetsmarknad utgår från att det ska gå att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Men istället för att underlätta kombinationen av jobb och barn leder dagens system till olyckliga inlåsningseffekter när nyanlända barnfamiljer retroaktivt tilldelas full föräldraförsäkring. Skapa snabbare vägar in. Underlätta validering av kunskaper samt vidga de arbetsförberedande etableringsinsatserna till att omfatta fler anhöriginvandrare, som till är kvinnor. Möjligheten till arbete ger ekonomisk självständighet, och en känsla av samhörighet och självförtroende. Det är regeringens skyldighet att genomföra reformer som ger alla möjlighet till jobb. och regeringens budskap till de kvinnor som kommer till ska vara: Välkommen till , ett land där du kan kombinera familj och arbete. Så bygger vi ett jämställt och långsiktigt hållbart . Per Åsling (C)
mot · H3023044 · 2015-10-06 00:00:00 — Servicekontor i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av vilka uppgifter inom statliga myndigheter såsom exempelvis , och som kan delegeras ut till servicekontorens rådgivare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse ett antal pilotkommuner där servicekontorens struktur kan testas och tillkännager detta för regeringen. Medborgares tillgång till offentlig service är en viktig beståndsdel för ett fungerande samhälle. Tyvärr ser vi att många upplever att tillgången blir allt sämre, både på landsbygd och i utanförskapsområden, i takt med att statliga myndigheter centraliserar till större orter och städernas centrum. Det behövs därför ett omtag i hela landet. Ett sätt att stärka tillgängligheten är att inrätta så kallade servicekontor, i enlighet med en finsk modell som pilotförsök nu lanseras brett i hela . I dessa servicekontor ska det finnas kundservice som tillhandahåller flera olika myndigheters tjänster. Det kan handla om service och rådgivning men också hjälp med att exempelvis söka pass eller söka arbete. Servicerådgivarna som arbetar på samservicekontoren ska i första hand erbjuda hjälp med hur man inleder olika ärenden samt rådgivning. Besluten fattas vid respektive förvaltningsområdes sakkunnigmyndighet. På dessa servicekontor ska det också finnas möjlighet för distansservice med myndighetskontakter på andra orter, t.ex. . Det finns också goda möjligheter till samarbete med andra lokala aktörer såsom exempelvis företag eller organisationer. På så sätt kan dessa servicekontor fungera som en okomplicerad väg in till såväl det offentliga som en kontaktyta med lokalt föreningsliv och arbetsmarknad. Tillgång till denna typ av servicekontor bör finnas i landets alla kommuner och kan även med fördel inrättas i stadsdelar i större städer. Lokala servicekontor kan bidra till att minska utanförskap i samhället. Dessa servicekontor har också ett ansvar att samverka med den kommersiella servicen på de platser där marknaden har svårt att vara bärkraftig. För att dessa servicekontor ska bli verklighet krävs en översyn av vilka uppgifter inom myndigheter såsom exempelvis polisen, Arbetsförmedlingen och kan delegeras ut till servicekontorens rådgivare. Därefter bör ett antal kommuner i utses till pilotkommuner för att testa modellen med servicekontor.
mot · H3023046 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Systembolaget ska ta ett större ansvar för att säkerställa likvärdiga förutsättningar för produktion och konsumtion av hantverksproducerade alkoholhaltiga drycker i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Systembolaget ska vara en positiv kraft i utvecklingen av som dryckesland och tillkännager detta för regeringen. Det bubblar och jäser i . har nämligen antalet bryggerier i närmare femdubblats, och totalt har antalet företag i dryckesindustrin ökat med . finns det alltså en växande näring av små bryggerier, destillerier och vinodlare. Dessa entreprenörer är viktiga jobbskapare, framförallt på mindre orter och på landsbygden. Dessutom utgör dessa företag en viktig beståndsdel i det svenska matundret utomlands, som visar sig genom att exporten av mat och dryck samt turismen kopplat till svensk mat och dryck ökar. För att ta vara på den potential som svenska dryckesproducenter utgör är det viktigt att skapa så goda förutsättningar för utveckling av som dryckesland som möjligt. I detta spelar Systembolaget en mycket viktig roll. Det svenska alkoholmonopolet gör dock att små producenter är helt i händerna på Systembolagets regelverk och logistikverksamhet för att nå ut till konsumenterna. Vi menar att det är viktigt att statliga Systembolaget som monopolföretag tar ett särskilt ansvar och säkerställer att förutsättningarna för små bryggerier och andra hantverksmässiga dryckesproducenter är likvärdiga i hela landet. Det är mycket olyckligt om små bryggerier som har stora avstånd till sina närmaste större orter riskerar missgynnas av Systembolagets regelverk. Det skulle i praktiken göra konkurrenssituationen ohållbar i stora delar av vårt land (exempelvis inland). Det är även viktigt ur ett konsumentperspektiv att Systembolaget tar ett ansvar för utbudet i hela landet. Vi anser att med det svenska alkoholmonopolet har Systembolaget ett särskilt ansvar att säkerställa likvärdiga förutsättningar för produktion och konsumtion av hantverksproducerade alkoholhaltiga drycker i hela landet och att vara en positiv kraft i utvecklingen av som dryckesland.
mot · H3023047 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att landets viltförvaltningsdelegationer måste ta hänsyn till redan gjort utredningsarbete innan man fastställer regionala miniminivåer på antalet vargar, och tillkännager detta för regeringen. Det är inte okomplicerat att förena en levande vargstam med den mycket omfattande betesdrift med nötdjur och får som finns i södra delen av vårt land. Betesdriften i sin tur är en förutsättning för att hålla landskapet öppet. Många av de som håller betesdjur i skogs- och mellanbygder i södra delen av vårt land gör det främst för att slå vakt om det öppna kulturlandskapet, den ekonomiska lönsamheten i verksamheten är mycket svag. Det finns därför skäl att anta att en ökad vargstam i området som innebär merarbete och en stor oro får många av dagens hållare av tamboskap att upphöra med betesdriften. Jakt skapar gemenskap i bygden och är en uppskattad fritidssysselsättning för många landsbygdsbor. Den ger också ett välkommet inkomsttillskott för de som väljer att arrendera ut jakten. Förutom att en ökad vargstam är mycket svår att kombinera med löshundsjakt är älg och rådjur vargens vanligaste föda, därvid uppstår en lokal konkurrenssituation om viltet. Viltförvaltningsdelegationer på länsnivå har berett och i vissa fall fattat beslut angående en nivå för en vargstam i respektive län, detta utan att närmare ha utrett konsekvenserna av ett sådant beslut. Rimligt vore givetvis att först utreda konsekvenserna av en utökning av antalet vargar i området innan beslut om en möjlig nivå på vargstammen fattas. Den tidigare alliansregeringen gav SLU – – i uppdrag att utreda effekterna av ett ökat antal rovdjur och fler rovdjursangrepp för landsbygdsföretagen. Utredningen är klar och har lagt fram sina slutsatser . Utredningen skulle också utreda vad de indirekta kostnaderna blir i form av merarbeten och produktionsbortfall för landsbygdsföretagen som följd av en ökad vargstam. En rimlig beslutsgång i landets viltförvaltningsdelegationer är då att inför beslut om regionala miniminivåer ta mycket stor hänsyn till gjord utredning. Oaktat detta måste följande krav vara uppfyllda innan en utökning av vargstammen på regional nivå kan tillåtas: De kostnader som skador och förebyggande av skador medför måste fullt ut bekostas av staten. Skall vi få en långsiktig tilltro till den förda rovdjurspolitiken kan inte landsbygdens folk ensamma bära kostnaderna för en ökad rovdjursstam. Det öppna landskapet är prioriterat och får aldrig hotas av ett rovdjurstryck. Generösa bidrag till byggande och hanterande av rovdjursstängsel måste inrättas.
mot · H302305 · 2015-10-01 00:00:00 — Tyst godkännande av deklarationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa tyst godkännande av deklarationer och tillkännager detta för regeringen. föreslog i delbetänkandet Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera (SOU 2006:89) att deklarationssystemet förenklas genom så kallat tyst godkännande. Om de förtryckta uppgifterna är korrekta och tillräckliga för en riktig taxering behöver deklarationen inte återsändas till eller bekräftas på elektronisk väg. Genom passivitet ger deklaranten ett tyst godkännande. Besparingar skulle kunna göras i fråga om pappersdeklaranterna, som fortfarande utgör ett betydande antal. Ingen behöver då heller längre bötfällas för att inte ha deklarerat, vilket innebär ytterligare administrativa besparingar. Om någon skattskyldig hävdar att hen inte fått en deklaration och sedan felbeskattats så bör det åligga att styrka att en deklaration verkligen översänts till korrekt adress. borde också deklarationssystemet helt kunna digitaliseras.
mot · H3023056 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om ett renodlat sysselsättningsmål och tillkännager detta för regeringen. I den ekonomiska vårpropositionen fastställs att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU . Det är, även om bivillkor finns, i praktiken ett arbetslöshetsmål. Regeringen har fått kritik både för att den inte meddelat vilka ålderskategorier som avses och för att målet är formulerat relativt andra länder. Vid sidan om ett rättmätigt ifrågasättande av arbetslöshetsmålets utformning finns dock en än mer central fråga, nämligen om alls siktar på rätt mål. Till följd av att nuvarande mål i låg utsträckning tar hänsyn till vad en icke-arbetslös person har för sysselsättning riskerar ett ensidigt arbete gentemot det uppsatta målet att missa avgörande delar i att identifiera och bekämpa utanförskap. Även om sysselsättningen inte skulle växa annat än försumbart, sjukskrivningarna öka och fler går in i förtidspension kommer en regering vägledd av nuvarande mål att kunna hävda att deras politik för oss närmare målet att arbetslösheten blir lägre. Regeringens arbetslöshetsmål riskerar därför att bli missvisande. När människor slutar söka ett arbete, erbjuds en förtidspensionering eller övergår i sjukskrivning sjunker arbetslösheten. Det är den typ av åtgärder man förväntar sig om det registreras som en framgång att flytta människor från arbetslöshet till andra transfereringssystem, istället för att människor kommer i sysselsättning. Följderna av en sådan situation vore ödesdigra. För samhällsekonomin skulle det innebära att utgifter växer som skattebaser krymper. Fler individer riskerar hamna i utanförskap. Politiken borde verka för att så många som möjligt ska få bidra och komma i arbete. Det mål som regeringen har satt upp har fått kritik. ser exempelvis en risk att arbetslöshetsstatistiken bättras på genom politiska reformer som flyttar människor ut ur arbetskraften. Därför föreslår vi att regeringen ska styra efter ett nytt och riktigt sysselsättningsmål för . En ambitiös form av mål som kommer att vägleda leda ekonomiska politik genom en period av strukturella problem på arbetsmarknaden och i av svag tillväxt i vår del av världen. Den avgörande variabeln utifrån vilken regeringens arbetsmarknadspolitik utvärderas bör således inte vara arbetslösheten i relation till andra länder utan hur stor andel av den arbetsföra befolkningen som är sysselsatt. behöver ett sysselsättningsmål.
mot · H302306 · 2015-10-01 00:00:00 — Kriminalisera vägran att lyda polis eller annan behörig personal vid olycksplatser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera vägran att rätta sig efter instruktioner av polis eller annan behörig personal vid olycksplatser och tillkännager detta för regeringen. Hjärtstopp i lunchrusningen, trafikolyckan är våldsam och offren måste skäras loss. Och precis som vid det allvarliga drunkningstillbudet på Askimsbadet försvåras räddningsarbetet av en mobilfotograferande mobb som vägrar flytta på sig. Ambulanspersonal, räddningstjänst och polisen har slagit larm om hur människor i stället för att flytta på sig och underlätta räddningsinsatser för nödställda, ställer sig i vägen med mobilkameror i högsta hugg och filmar olyckorna. För att stävja en utveckling av detta oacceptabla beteende och förhoppningsvis sätta stopp på det, bör straffrättsliga åtgärder nu tillgripas. Frågan om att införa en civilkuragelag som föreskriver en allmän skyldighet för personer att hjälpa nödställda har utretts (SOU 2011:16) utan att leda till lagstiftning. Som utredningen och remissinstanserna kom fram till är det ingen bra idé att med lagens hjälp försöka tvinga människor att vara modiga. Däremot är det både rimligt och fullt möjligt att i lag kriminalisera dem som vid olyckor vägrar lyda instruktioner från ambulans- och vårdpersonal, polisen, och annan räddningstjänst. Ett straffstadgande av det slaget behövs för att räddningspersonalens arbete inte ska försvåras av personer som likt hyenor flockas runt olycksplatser för att fotografera och filma i stället för att efter bästa förmåga hjälpa till i olycksarbetet. En utredning bör därför få i uppdrag att föreslå en lagändring i linje med vad som anförts i motionen.
mot · H3023060 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa presstödet och tillkännager detta för regeringen. Det svenska presstödet kom till när mediekonsumtionen och marknaden såg helt annorlunda ut. kommer svenska skattebetalare att ha betalat , mätt i dagens penningvärde, till olika mediekoncerner. Presstödet är inte bara otidsenligt utan det snedvrider även konkurrensen på marknaden och hämmar tillväxten av egenfinansierade tidningar. Bakgrunden till stödet har varit att man utan det skulle få en alltför likriktad marknad och att det behövs stöd till tidningar för att kunna behålla en mångfald på området. Mot bakgrund av den digitala revolutionen håller inte detta argument längre. Man kan på internet ta del av forum, bloggar och nättidningar som helt utan statligt stöd bidrar till mångfald. Vi har också sett en utveckling med allt fler gratistidningar som läses av fler personer än de presstödsberättigade tidningarna. Det föreligger således ingen risk för ett mer likriktat medieklimat om presstödet avvecklades. Som lagstiftare måste grunden vara att handskas ansvarsfullt med skattebetalarnas pengar vilket gör det svårt att motivera att stora och ofta välkapitaliserade koncerner ska tilldelas hundratals miljoner ur statskassan . Fri konkurrens bör råda även för dagstidningarna och det är rimligt att tidningar precis som företag får förlita sig på konsumenternas efterfrågan. har även slagit fast att presstödet begränsar en effektiv konkurrens på marknaden och riskerar att leda till att tidningarna har svagare incitament att effektivisera sin produktion. Presstödet för lågfrekventa tidningar är måhända ännu svårare att motivera. Stödet betalas ut till små och ofta tydligt politiserade tidskrifter med mycket små läsekretsar. Att staten finansierar öppet kommunistiska och andra extremistiska tidskrifter borde ha mycket begränsad folklig förankring. I förlängningen skulle det gagna inte bara skattebetalarna utan även mediesverige om presstödet avskaffades.
mot · H3023061 · 2015-10-06 00:00:00 — Modernisering av public service ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service fortsättningsvis bör finansieras inom ramen för statens budget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service-uppdraget bör renodlas och att det bör utredas om det är möjligt att sälja ut delar av , och tillkännager detta för regeringen. De svenska public service-bolagen kom till i när såväl konsumtion som marknad såg ut på ett helt annat sätt. Radio och tv-avgiften har till stora delar spelat ut sin roll då en tv-mottagare är nödvändig för ta emot tv-sändningar. Det ligger också något djupt problematiskt i att just finansieringen av public service ska vara oberoende av statens finanser och tas utanför budgetutrymmet. Det är svårt att motivera varför just public service är av så stor vikt att inte även anslagen till och likt Försvarsmakten borde beslutas enligt en samlad analys över statens budgetutrymme. Fortsättningsvis bör public Service finansieras inom ramen för statens budget. Renodling av public service-uppdraget har en ambition att konkurrera med kommersiell tv. Man anpassar program och tablå för att försöka maximera antalet tv-tittare. Vi har kunnat se hur nyhetsprogram förändras för att anpassa sig till en annan publik och att man lägger stora resurser på nöjesprogram som inte på något betydande sätt avviker från de produktioner som sänds i kommersiell tv. Det ligger ett grundläggande feltänk bakom denna strategi. Public service-uppdraget bör utgå från att public service ska sträva efter att erbjuda produktioner som ger maximal nytta för tittarna snarare än att maximera antalet tv-tittare. I de fall kommersiell tv redan erbjuder liknande produkter finns det ingen anledning för Public service att ge sig in i en konkurrenssituation. Vid en sådan renodling av public service-uppdraget bör det även utredas om det är möjligt att sälja ut delar av .