mot · H3021994 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt utvecklingsbistånd med genderperspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU sätter upp tydliga mål i syfte att efterleva resolution i alla konflikter där EU involveras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillämpa öppna och transparenta rekryteringar för offentliga tjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera redovisningen av könsfördelningen av chefer i årsredovisningslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jämställdhetsintegrera statens myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erbjuda heltidstjänster till anställda inom offentliga sektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka jobbdiskriminering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag till ändring i premiepensionssystemet så att pensionspoängen automatiskt delas mellan småbarnsföräldrarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka omfattningen av RUT-avdraget till att omfatta fler tjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avfärda kvotering i föräldraförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bibehålla jämställdhetsbonusen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för anslag återuppta det ambassadörsprogram för kvinnliga företagare som regeringen avslutat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla verktyg för arbetsgivare att kartlägga om och hur kvinnor och män exponeras i olika grad på arbetsplatsen som riskfaktor för sjukskrivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga medel ska främja att flickor och pojkar får lika möjligheter till del i planering av fritidsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra tillgängligheten till förebyggande arbete och den s.k. första linjen (primärvården, elevhälsan, ungdomsmottagningar) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en bred utredning för att kartlägga och undersöka orsakerna till psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyldighet för kommuner att erbjuda minst ett föräldrastödsprogram under barnens uppväxt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att hindra våld i nära relationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en samtyckeslagstiftning i någon form bör införas i svensk lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisen bör ges ökade resurser för att arbeta förebyggande mot våld mot kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra sociala mediers upphovsmän ansvariga för kränkningar som sprids från deras medieplattformar utan att de tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa lagstiftning som särreglerar hedersbrott i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka kursen samhällsorientering för nyanlända och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge offer för trafficking en villkorslös reflektionsperiod på minst då de inte kan utvisas och tillkännager detta för regeringen. Ideologiska och historiska utgångspunkter hävdar att grunden för ett framgångsrikt jämställdhetsarbete är insikten om alla människors lika värde. Övertygelsen om att vi oavsett ras, kön, ålder, religion, social ställning eller sexuell läggning ställning har samma värde och därmed samma rättigheter, har lett till en världsvid kamp mot diskriminering. Trots en historia av utveckling och enorma framsteg, måste varje generation på nytt vinnas för tanken om det okränkbara människovärdet och för insikten om ovedersägliga, universella rättigheter och skyldigheter. Utgångspunkten för arbete för jämlikhet, och i det här fallet jämställdhet, är det historiskt rika arv som den kristna idétraditionen utgör. Detta är inte enbart källsprång för vår ideologi, utan ligger också till grund för naturrättstänkandet, upplysningens idéer om mänskliga fri- och rättigheter, FN:s allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna. Dessa har samtliga hämtat sin inspiration från kamp förd av kristna filosofer, vars ledstjärna utgjorde alla människors lika värde och var en kamp för etik och naturrätt, för religionsfrihet och tolerans. Det finns starka och legitima skäl att tala om en jämlikhetens och jämställdhetens förhistoria, där kampen om mänskliga fri- och rättigheter går tillbaka på en idétradition och människosyn som är långt äldre än såväl liberalism som socialism. Den kristna idétraditionen med grundläggande värden som frihet, kunskap och sanning har inspirerat och legat till grund för både jämställdhetssträvanden och våra politiska ideologiers frihetstema. De värden som utkristalliseras ur ovan beskrivna kristna tankegods, underbygger så den moderna kampen för jämställdhet, samt förser den med etiska perspektiv. Exempel på sådana värden eller principer är bland annat människovärdesprincipen, värnandet av det gemensamma bästa, solidaritetsprincipen, personalismen och subsidiaritetsprincipen. Genom sin rationella och fria natur är varje människa en person. Varje människa är ett mål i sig, sitt eget ändamål. Ingen får äga henne eller på ett kränkande sätt använda henne som ett medel. Denna människosyn, benämnd personalism i kristdemokratisk ideologi, medför att alla människor har samma absoluta och okränkbara värde. Ur ett historiskt perspektiv är jämställdhet således inte främst en kvinnofråga utan en fråga om mänskliga fri- och rättigheter. Arbetet för att öka rättvisa och valfrihet mellan könen, kan och får inte begränsas genom att betraktas med utgångspunkt från ”kvinnors rättigheter”, utan bör ses som kvinnors (och mäns) mänskliga rättigheter. Med avstamp i en ideologi som likt naturrätten tar fasta på absoluta och universella värden, följer också en naturlig medvetenhet om förekomsten av orättfärdiga strukturer. Dessa manifesteras exempelvis i orättvis lönesättning, osynliggörande av värdefullt samhällsarbete, som främst utförs av personer tillhörigt ett visst kön, såsom hemarbete och anhörigvård. Insikten om orättfärdiga strukturer blir i högsta grad aktuellt i diskussionen om traditionella könsroller när människor pressas in i orättfärdiga sociala strukturer och förväntningar. På flera samhällsområden, till exempel vad avser kvinnors respektive mäns val av olika utbildningar, handlar arbetet mot orättfärdiga strukturer dock snarare om att skapa reella val och handlingsalternativ än om att få på förhand bestämda eller föredragna statistiska utfall. Om alla människor, oavsett kön, genom alla tider, hade fått leva i harmoni med sina mänskliga fri- och rättigheter hade inte arbetet för jämställdhet behövts. Orättfärdiga strukturer på grund av kön hade inte funnits. Diskriminering på grund av kön hade inte existerat. Men verkligheten är långt ifrån någon sådan utopi. Därför behövs en nationell och internationell kamp för alla människors fri- och rättigheter, oavsett ålder, religion, social position, etnisk tillhörighet, sexuell läggning, och som i det här fallet specifikt kön. Kristdemokrati rymmer som politisk filosofi en teoretiskt och praktiskt hållbar grund för jämställdhetsarbetet. Andra politiska alternativ med en oklar eller bristfällig människosyn och med alternativa etiska grunduppfattningar misslyckas eller ger en otillräcklig grund. Vårt ansvar för kvinnor utanför Diskriminering av kvinnor i utvecklingsländerna innebär att de trots att de i genomsnitt arbetar fler timmar , får lägre lön, är mindre läs- och skrivkunniga samt har ett lägre energiintag i förhållande till sin kroppsvikt i jämförelse med männen. Då det oftast är flickorna som prioriteras bort när föräldrar ska bekosta barnens utbildning, tenderar de att bli kvar i tungt jordbruksarbete. När bistånd i ökad omfattning riktas till kvinnor i mottagarländerna skapar deras direkta deltagande och inflytande ett djupare, bredare och stabilare folkstyre. Bistånd riktat till kvinnor gagnar i allmänhet även barn och effekten är därför tvåfaldig. Det finns ett flertal exempel på att kvinnor bidrar direkt till en effektivare utveckling på flera olika plan. Det är viktigt att ett genderperspektiv finns på biståndet, så att hänsyn tas till både kvinnors och mäns behov. anser att jämställdhetsfrågor är avgörande för att uppnå effektiv och hållbar utveckling i utvecklingsländerna. Uppskattningar från motsvarighet till Sida, , gör gällande att om fler flickor gick i skolan skulle världens samlade bruttonationalprodukt (BNP) öka med i genomsnitt . förordar att svenska biståndsmedel prioriterar jämställdhetsfrämjande insatser. Jämställdhet är en fråga om demokrati. Oberoende av kön ska alla människor ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. Därför är det viktigt att män och kvinnor finns representerade i olika beslutande församlingar för att både mäns och kvinnors kompetens, perspektiv och prioriteringar ska tas tillvara. Det är angeläget att statens myndigheter successivt skärper kraven på myndigheter att arbeta med jämställdhet, både internt och i den utåtriktade verksamheten. Det övergripande uppdraget att jämställdhetsintegrera verksamheten bör successivt införas i myndigheternas instruktioner. bör innehålla tydliga krav på återrapportering av hur verksamheten bidragit till att uppfylla de jämställdhetspolitiska mål som är tillämpliga i respektive fall. Att kvotera efter kön i fördelningen av positioner i samhället riskerar att verka kontraproduktivt för målet om jämställdhet. Det handlar i många stycken om att långsiktigt ändra på attityder och värderingar, så att alla kan använda sin fulla potential i olika uppdrag. Risken med kvotering är att det blir en förändring som saknar förankring på djupet. Att kvotera till styrelser i bolag innebär ett intrång i äganderätten. Börsbolagens styrande funktioner utgör ofta referenspunkter för debatten om könsfördelningen i samhället. Flera partier anser denna arena vara prioriterad för kvoteringsinstrumentet. Vi tror det behövs ett tryck i frågan, men vi tror inte kvotering är rätt väg att gå. Enligt Andra AP-fondens kvinnoindex ökade andelen kvinnor i börsbolagens styrelser för och uppgår för jämfört föregående år. Andelen kvinnor i börsbolagens ledningar ökar också och uppgår för (18,4). bör understrykas att statistiken utgår från ett fåtal personer som är berörda vilket gör utslaget känsligt för variationer. I den jämställdhetsstatistik som SCB upprättar framgår att könsfördelningen på många områden utjämnats under Alliansens tid vid makten. Mycket beror på ett aktivt arbete för att uppnå ökad jämställdhet och att verkligen leta efter rätt kompetens. kunde skevhet iakttas i flera sammanhang då ett köns representation understeg . Glädjande nog är fördelningen betydligt jämnare . Sammanhang för fördelning kvinnor/män Ledamöter i statliga bolagsstyrelser Förtroendeuppdrag i kommuner och landsting Sty-ledamöter i börsnoterade företag Chefsposition inom privat sektor Indikatorer för fördelning av makt och inflytande, jämförelse 2005-2015. Det är fortfarande möjligt enligt figur 1 att iaktta skevheter i flera kategorier där något av könen dominerar. Genom att göra ansökningsförfaranden transparenta och tillgängliga förhindras att etablerade nätverk som kanske är könshomogena premierar sina egna. Det är därför tillsättningen av offentliga ledningspositioner och utnämningspolitik sker med öppna förfaranden där man tillämpar annonsering, upprättar kravprofil och dokumenterar tjänstetillsättningen. Det var också vägledande för alliansregeringen när man med som kommun- och finansmarknadsminister förändrade rekryteringen av myndighetschefer från en sluten utnämningsprocess till ett mer öppet rekryteringsförfarande. Det är glädjande att skevheter i representationen i de politiska församlingarna minskat även om det återstår arbete att göra. Alla partier har ansvar för att den utvecklingen fortsätter. Det går att iaktta en skevhet bland chefer inom privat sektor. Delegationen för jämställt arbetsliv har föreslagit att för årsredovisningslagen (1995:1554) ändra lydelsen så att skyldigheten för uppgiftslämning om fördelningen mellan kvinnor och män bland styrelseledamöter, verkställande direktör och andra personer även inkluderar chefer. Förslaget skulle främja transparensen beträffande jämställdhet och bör därför övervägas. Lika möjligheter till trygghet Kvinnor kan förvänta sig en lägre pension än män, vilket beror på att kvinnor i regel har en lägre livsinkomst än män. Detta kan i sin tur härröras ur ojämlikheter i lönebildningen, att kvinnor förvärvsarbetar i mindre utsträckning bland annat för att de tar ett större ansvar för barn, samt att kvinnor oftare drabbas av ohälsa. kan premiepensionen överföras mellan makar, men det kräver aktiv begäran. Många känner inte till eller utnyttjar denna möjlighet. anser att grundregeln bör vara att hela premiepensionen automatiskt delas lika mellan föräldrarna tills barnet är . Den som önskar frångå denna regel bör skriftligt begära detta. Regeringen bör återkomma till med ett förslag. Lika möjligheter till försörjning och arbete Svenska kvinnors förvärvsfrekvens ligger bland de högsta i världen. Trots detta har vi en från europeiskt perspektiv mycket könssegregerad arbetsmarknad. Enligt rapporten luppen (2013) har näst mest segregerade arbetsmarknad. Kommuner och landsting har i huvudsak varit kvinnornas arbetsmarknad där många kvinnor gör ovärderliga insatser inom vård, skola och omsorg. Historien i den offentliga sektorn är dock kantad av sämre möjligheter till karriär och löneutveckling där arbetstagaren saknar möjlighet att låta arbetsgivare konkurrera om deras arbetskraft. Under de år som alliansregeringen regerade möjliggjordes en rad reformer som bidrog till att bryta det förhärskande arbetsgivarmonopolet, förbättra utvecklingsmöjligheterna och tryggheten i traditionellt kvinnodominerade yrkeskategorier. Införandet av lag om valfrihetssystem, LOV, som verktyg för kommuner och landsting att konkurrenspröva verksamhet genom att överlåta valet av utförare till brukaren inom funktionshinders- och äldreomsorg samt hälso- och sjukvårdstjänster, har spelat en viktig roll för att frigöra kvinnors kompetens. konstaterar i en utvärdering att mediantillväxten av antalet företagsamma kvinnor inom vård och omsorg i kommuner som infört LOV (lagen om valfrihetssystem) uppgick till medan den låg stilla i övriga kommuner. Värdet av att släppa in flera aktörer som bryter arbetsgivarmonopolet i de kvinnodominerade yrkena bör inte underskattas. Det växande antalet privata vårdföretag främjar också den ökade representationen av företagsledare som är kvinnor. En annan, traditionellt sett, kvinnodominerad sektor som länge präglats av många otrygga anställningsförhållanden är hushållsnära tjänster. Genom avdraget för hushållsnära tjänster () har en dynamisk tjänstesektor öppnats som kraftigt stimulerat kvinnors företagande men också gett förbättrade arbetsvillkor och lönekonkurrens för dess arbetstagare. I sammanhanget är det beklagligt att den nuvarande regeringen på flera sätt agerar för att beskära och åderlåta de arbetsmarknadssektorer där kvinnor fått se en tillväxt och förbättring av sina arbetsvillkor. Under valrörelsen talade om en ”jobbstreaming”, där alla förslag skulle präglas av jobblinjen. Förslag som leder till färre jobb skulle med ”jobbstreaming” inte läggas fram. Agerandet för att kväva välfärdsföretagares vinstmöjligheter och stympningen av RUT-avdragets omfattning står i stark kontrast till allt tal om ”jobbstreaming”. RUT-sektorn, liksom andra tjänstebaserade bransche, präglas av låga trösklar och en potential för tillväxt och innovation. Regeringen bör därför främja denna sektor genom att utöka omfattningen av skatteavdraget till att omfatta fler tjänster. Ett exempel dit RUT-avdraget kan utökas är vissa tvättrelaterade tjänster. Kvinnors företagande har under ett flertal år gått i en starkt positiv trend parallellt med att alliansregeringen genomfört reformer som frigjort tidigare reglerade sektorer för företagande. konstaterade att andelen företag som drivs av kvinnor ökat . konstaterar 2015 att kvinnor som leder företag ökat från till . Det är därför oroande att det nu går att konstatera ett negativt trendbrott som sammanfaller med den nya regeringens inskränkningar för de tidigare så expansiva branscherna. The Global Entrepreneurship Monitor (GEM) är världens mest extensiva studie i entreprenörskap med internationella jämförelser utifrån 200 000 respondenter i 73 länder. I GEM:s definition av entreprenörskap sjönk den svenska andelen från 2014, vilket fick att rasa från plats 10 till 18 bland de 29 jämförbara länder som karaktäriseras som innovationsdrivna. Tappet i svenskt entreprenörskap drivs främst av ett kraftigt fall i andelen entreprenörer bland kvinnor. färre kvinnor var entreprenörer 2014 jämfört . För att inte helt förlora de framsteg som gjorts för kvinnors arbetsvillkor och företagande bör även dagens regering överväga en politik vars reformer främjar ett fritt och vitt företagande. Ambassadörer för kvinnors företagande Under alliansregeringens försorg gavs 2007 i uppdrag att utse ambassadörer för kvinnors företagande. Projektet skulle bidra till att synliggöra kvinnors företagande och bredda bilden av företagande. Ett särskilt fokus var kvinnor som driver innovativa företag i tjänstesektorn. Under den första omgången valdes cirka 800 kvinnor ut som ambassadörer vilka utan ersättning mötte strax över 130 000 personer –2014. Den nuvarande regeringen valde att inte förlänga uppdraget vilket därmed avslutades /15. anser beslutet att avsluta projektet beklagligt och förordar att det återupptas inom ramen för anslag. Att förena familjeliv och arbetsliv menar att politiker, arbetsgivare och fackföreningar tillsammans bör främja former för ett mer barnvänligt arbetsliv, ett arbetsliv som också möjliggör aktivt föräldraskap. Föräldraskapet bör självfallet betraktas som kompetenshöjande och en viktig samhällsuppgift. Utgångspunkten skall vara att förbättra situationen för barnen och minska föräldrars stress. Arbetet bör ske tillsammans med arbetsmarknadens parter. Många larmrapporter har visat att många barn mår psykiskt dåligt. När barn hör av sig till återkommer ofta att barnen känner sig ensamma utan någon vuxen att relatera till och prata med. Vi kristdemokrater anser att det skett en grav missbedömning av betydelsen för föräldrar att tillbringa tid, och mycket tid, tillsammans med sina barn. Uppfattningen att lite kvalitetstid för familjen, om den bara spenderas på rätt sätt, skulle kunna fylla samma funktion och möta barnets behov som kontinuerlig närvaro och uppmärksamhet, innebär inte bara en förlust för barnet, utan även för samhället i stort. familjepolitiska program innebär ett modernt och flexibelt stöd till alla småbarnsfamiljer, också de ensamstående familjerna. Våra grundläggande mål är rättvisa, valfrihet och möjlighet att ägna mer tid tillsammans med barnen. Detta kan uppnås genom att alla politiska beslut analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer och nära relationer. En flexiblare, förlängd föräldraförsäkring utan tvångskvotering, kommunala vårdnadsbidrag och en utvidgad barnomsorgspeng som även ger möjlighet för föräldrar att ta hand om enbart sina egna barn är kristdemokratiska förslag för en familjevänligare politik. Vår uppgift är inte att bestämma hur föräldrarna ska göra utan erbjuda valmöjligheter och undanröja hinder som står i vägen för en vardag anpassad för varje familjs unika villkor att få vardagen att gå ihop. Alla barn skall ha rätt att växa upp i trygga stabila familjer med föräldrar som har tid. Trygga föräldrar som ger sina barn just tid skapar trygga barn som blir trygga samhällsmedborgare. För många barn ligger detta idealtillstånd tyvärr långt från verkligheten. I den svenska debatten har det ofta ifrågasatts när en kvinna eller man valt att arbeta helt eller delvis i hemmet. Det nuvarande svenska skatte- och bidragssystemet är otillräckligt för att säkra föräldrars möjligheter att själva välja den balans mellan förvärvsarbete och möjlighet till fortsatt karriär, i kombination med familjebildande, som passar just deras situation. Vi ser positivt på att allt fler pappor väljer att ta ut sin del av föräldraförsäkringen. Barn behöver knyta an till båda föräldrarna. går det att konstatera att fäder tar ut betydligt mindre av föräldradagarna än mödrarna. Hur ansvaret för hemmet och föräldradagarna ska fördelas är dock inte en politisk fråga. Det måste varje familj själv få bestämma. ska fritt kunna överlåtas mellan föräldrarna; vi säger bestämt nej till kvotering i föräldraförsäkringen. ställer sig positivt till den jämställdhetsbonus som alliansregeringen införde som syftar till att öka ett jämnare uttag av föräldraförsäkringen. Bonusen uppmuntrar föräldrar att dela lika och motverkar de ekonomiska hinder som kan finnas i vägen för ett jämnare uttag. Vi motsätter oss därför nuvarande regerings förslag att avskaffa jämställdhetsbonusen. anser att arbetstiden måste betraktas ur ett livscykelperspektiv och ta hänsyn till de olika behov olika människor har i olika skeden av livet. Som 20-åring har man andra önskemål om arbetstidens omfattning och förläggning än när man är 35 eller . Arbetslivet måste vara förenligt med att vara förälder, odla ett intresse, vara aktiv i föreningsliv, driva eget företag vid sidan om en anställning och så vidare. Därför bör arbetstiden kunna variera under olika tider i livet. En annan viktig är att skapa möjlighet för ett långvarigt deltagande i arbetslivet. avvisar en generell arbetstidsförkortning. Den ekonomiska välfärdsförlust det skulle innebära om alla skulle korta sin arbetstid skulle slå hårt mot företagen såväl som den enskilde. Kvinnor arbetar deltid i betydligt högre utsträckning än män. Från att av kvinnorna arbetade deltid 1987 har andelen minskat till parallellt med att män som jobbar deltid gått från till (Pensionsfällan, ). Trots de positiva förändringarna innebär deltidsfällan försämrade försörjningsvillkor och urholkade pensioner. Flest deltidstjänster finns inom offentlig sektor, hotell och restaurang samt handel, branscher som alla är utpräglat kvinnodominerade. Bland fackförbundet medlemmar arbetar deltid. Trots att det i vissa branscher råder stor arbetskraftsbrist kvarstår problemet med de deltidsarbetande som vill ha högre sysselsättningsgrad. uppgav mer än var sjätte deltidsarbetande person att de ville och kunde arbeta mer. 2012 handlade det om 193 000 personer eller av alla sysselsatta (SCB). En vanlig orsak är att deltidsarbetande inte klarar den egna försörjningen. Det är viktigt att de som så önskar får möjlighet att gå upp i anställningsgrad och att nya tjänster som inrättas blir heltidstjänster. menar att offentlig sektor, det vill säga den politiskt styrda sektorn, har ett stort ansvar att tillskapa heltidstjänster.