mot · H302761 · 2015-10-02 00:00:00 — En Sverigedemokratisk budget – 2016 godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till följd av tekniska justeringar till och enligt förslaget i avsnitt 19.1. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till enligt förslaget i avsnitt 19.1. godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt förslaget i avsnitt 19.2 och 19.8. godkänner den preliminära beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt förslaget i avsnitt 19.2 och 19.9 som riktlinje för regeringens budgetarbete. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i avsnitt 19.6. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i avsnitt 19.7 som riktlinje för regeringens budgetarbete. 5.1 GRAVIDITET – TIDEN I MAMMAS MAGE 5.1.2 FASTSTÄLLANDE AV FADERSKAP 5.1.5 JURIDISKT SKYDD FÖR OFÖDDA 5.2 FÖRLOSSNING – VÄLKOMMEN TILL VÄRLDEN 5.3 FÖRÄLDRALEDIGHET – RÄTT TILL TID MED FÖRÄLDRARNA 5.3.1 NEJ TILL EN TREDJE ”PAPPAMÅNAD” 5.3.4 UTÖKAD RÄTT TILL DELTID 5.4 BARNOMSORG – MÖTET MED OMVÄRLDEN 5.4.3 BARNOMSORG GENOM ANHÖRIGA 5.5 VÄLMÅENDE – TRYGGHET, SÄKERHET OCH GOD HÄLSA 5.5.1 BARN OCH UNGDOMSPSYKIATRIN 5.5.2 KOST OCH NÄRING 5.5.3 REGISTERKOLL VID ARBETE MED BARN 5.5.4 INFORMATION OM DÖMDA PEDOFILER I BARNS NÄROMRÅDEN 5.6 FAMILJEN – DE SOM STÅR DIG NÄRMAST 5.6.1 RÄTT TILL FADERSKAPSTEST 5.6.2 GEMENSAM VÅRDNAD SOM NORM 5.6.4 MEDLING VID SEPARATIONER 5.6.5 ÖKAD RÄTTSSÄKERHET VID VÅRDNADSTVISTER 5.6.6 FOSTERHEM OCH ADOPTION MOT FÖRÄLDRARS 6.1 VARKEN STOLTA ELLER NÖJDA 6.1.1 ”ETT SKOLSYSTEM I AKUT BEHOV AV FÖRÄNDRING” 6.1.2 MIGRATIONSPOLITIK OCH SKOLPOLITIK 6.2 KARRIÄRTRAPPA FÖR LÄRARE 6.2.2 KARRIÄRSTEGE MED SEX NIVÅER 6.2.4 LYFT SKOLAN UNDERIFRÅN 6.3 ÅTGÄRDA UNDERSKOTTET PÅ LÄRARE 6.3.1 KOM TILLBAKA! 6.3.2 FLER VÄGAR IN I LÄRARYRKET 6.3.3 UTNYTTJA HÖGSKOLANS PEDAGOGER 6.5.1 SOL OCH MOLN 6.6 JOURSKOLOR ISTÄLLET FÖR MINDRE KLASSER 6.6.1 ÖKAD TRYGGHET I SKOLAN 6.8 SKOLMATEN I FOKUS 6.8.2 SATSNING PÅ TILLAGNINGSKÖK 6.9 ÖVERSYN AV ANTAL LÄRARUTBILDNINGAR 6.11 KURATORER, VAKTMÄSTARE, SKOLSKÖTERSKOR MM 7.1 STATEN OCH KAPITALET 7.1.1 INDUSTRIN GENERERAR ARBETSTILLFÄLLEN … 7.1.2 … OCH VÄLSTÅND! 7.1.3 KOMPETENS FRAMFÖR ALLT 7.1.4 MARKNADEN UTSER VINNARNA 7.1.5 STOLTA MEN INTE NÖJDA 7.2.1 VI MÅSTE HA BASKRAFT 7.2.2 BEVARA OCH UTVECKLA KÄRNKRAFTEN 7.2.3 SERVERHALLAR – EN NY BASNÄRING 7.3.1 LÅT PENGARNA GÖRA NYTTA I MINDRE BOLAG 7.4 UTBILDA FÖR INDUSTRINS BEHOV 7.4.1 TEKNIKCOLLEGE OCH SAMARBETE MED INDUSTRIN 7.4.2 LÄRLINGSJOBB – 12 MÅNADER 7.4.3 TEKNIKBRYGGA – EN ANDRA CHANS 7.4.4 VIDAREUTVECKLING UNDER KONJUNKTURSVACKOR 7.4.5 UTBILDNING INOM GRUVNÄRINGEN 7.5 FORSKNING OCH INNOVATION 7.5.1 GOTT KLIMAT FÖR INNOVATIONER 7.5.2 SAMMANSLAGNING AV STATLIGA FORSKNINGSAKTÖRER 7.7 HANDEL OCH FRIHANDEL 7.7.2 FRIHANDEL MED FÖRBEHÅLL 7.8.4 NATIONELLT KUNSKAPSCENTER FÖR ARBETSMILJÖ 7.8.5 ARBETSSKADOR OCH STRESS 7.8.6 HOT OCH VÅLD 7.8.8 FORTBILDNING AV OMBUD 7.8.9 TRAKASSERIER OCH MOBBNING 7.8.10 CENTRUM FÖR ÄLDREPOLITIK 7.8.11 FRISKVÅRD OCH FÖRETAGSHÄLSOVÅRD 7.8.12 INGEN KARENSDAG I ARBETEN MED HÖG SMITTORISK 7.9.1 RIV UPP LAVALLAGEN 7.9.4 ALTERNATIV TILL FAS 3 7.10.2 KRAFTIGT HÖJT TAK 7.10.4 SAMMANSLAGNING AV MYNDIGHETER 7.11.1 SLOPAD ALLMÄN LÖNEAVGIFT 7.11.2 LINDRAT SJUKLÖNEANSVAR FÖR SMÅFÖRETAG 8.2 POLITIKENS MÖJLIGHETER OCH BEGRÄNSNINGAR 8.3.1 EKOLOGISK ELLER KONVENTIONELL ODLING? 8.3.2 OFFENTLIG UPPHANDLING OCH URSPRUNGSMÄRKNING 8.3.4 SVEKET MOT SVENSKA JORDBRUKARE 8.3.5 ETT UPPRÄTTAT SVENSKT JORDBRUK 8.3.6 EN SVERIGEDEMOKRATISK SYN PÅ NATUREN 8.3.7 MILJÖ- OCH DJURVÄNLIG PRODUKTION 8.3.9 SÄNK DIESELSKATTEN TILL DANSK NIVÅ 8.4 SKOGSBRUK I VÄRLDSKLASS 8.4.1 SKOGEN HAR RELATIVT GOD STATUS 8.4.2 ETT VÄL FUNGERANDE SYSTEM 8.4.3 BEVARA OCH BRUKA SKOGEN 8.5 FISKE OCH VATTENBRUK 8.6.2 NEJ TILL HÖJD SKATT PÅ BENSIN OCH DIESEL 8.6.4 OMLOKALISERING AV MYNDIGHETER 8.8.2 STATLIG FINANSIERING AV ISBRYTNINGEN 8.8.3 AVSKAFFAD FARLEDSAVGIFT FÖR KRYSSNINGSFARTYG SOM TÖMMER SIN LATRIN I HAMN 8.8.8 NEJ TILL FLYGSKATT 8.8.10 MINSKADE LEASINGKOSTNADER FÖR SVENSKT FLYG 8.8.11 POST OCH IT 8.8.14 STÄRK SVENSK ÅKERINÄRING 8.11.2 MINERALERSÄTTNING OCH LANDSBYGDSFOND HÖGRE UTBILDNING OCH SYSSELSÄTTNING 9.1 GRUNDBULT – NY MODELL FÖR RESURSALLOKERING 10.1 RÄTT TILL HELTID 10.2 AVVECKLING AV OFRIVILLIGT DELADE TURER 10.3 NYSTART FÖR OMVÅRDNADSLYFTET 10.4 KOMPETENSUTVECKLING OCH KARRIÄRVÄGAR 10.9.5 NEJ TILL KVOTERING 10.9.6 NEJ TILL GENUSPEDAGOGIK 10.9.7 INDRAGET STÖD TILL POLITISKA OCH RELIGIÖSA ORGANISATIONER SOM UPPMUNTRAR KVINNOFÖRAKT 11.1 MILJÖ OCH ENERGI 11.1.2 ENERGIEFFEKTIVISERING OCH FORSKNING 11.1.4 ÅTGÄRDER FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD OCH SKYDD AV NATUR 11.1.5 NEJ TILL UTBYGGNAD AV SUBVENTIONERAD VINDKRAFT 11.1.6 FJÄRDE GENERATIONENS KÄRNKRAFT 11.2.1 FÖRENKLADE BYGGNORMER FÖR STUDENTBOSTÄDER 11.2.4 INVESTERINGSBIDRAG FÖR BOSTÄDER 11.2.5 LANTMÄTERIET, KOSTNADSFRI KARTTJÄNST 11.4.1 ÅTGÄRDER MOT SÅ KALLADE BLUFFAKTUROR 11.4.3 SMS-LÅN, SMÅLÅN OCH ÖVERSKULDSÄTTNING 11.4.4 UNDERLÄTTA FÖR SKULDSANERING 11.4.5 ÖKADE MÖJLIGHETER FÖR BETALNINGSUPPGÖRELSER FÖR MYNDIGHETER 11.4.7 FRIVILLIGT REGISTER FÖR TESTAMENTE 11.4.8 ÖVERSYN AV LAGEN MOT TVÅNGSÄKTENSKAP 12.1.3 STIMULANSBIDRG TILL PERSONER FRÅN 85 ÅR OCH ÄLDRE I SLUTENVÅRDEN 12.1.4 OBLIGATORISK HÄLSOKONTROLL AV NYANLÄNDA 12.1.5 ÅTERSTÄLLNING AV HÖGKOSTNADSSKYDDET 12.2.2 TRYGGHETSBOENDEN OCH SÄRSKILDA BOENDEN 12.2.4 STÖD TILL ANHÖRIGVÅRDARE 12.2.7 GLASÖGONBIDRAG FÖR BARN OCH UNDGOMAR 12.4 UTSATTA FAMILJER OCH BARN 12.4.1 ERSÄTTNING TILL NARKOLEPSIDRABBADE 13.4 ÖVERFÖRING AV PENSIONSRÄTTER 14.1.4 NEJ TILL NATO 14.1.6 KRAFTIGT STÄRKT FÖRSVARSFÖRMÅGA 14.2.1 SATSNING PÅ POLISEN 14.2.3 STATLIGT ANSVAR FÖR SKADESTÅND TILL BROTTSOFFREN 14.2.8 GRÄNSSKYDDET OCH ORGANISERAT TIGGERI 15.1 BISTÅND SOM GÖR NYTTA – MED DE MEST UTSATTA I FOKUS 15.2 HUMANITÄRT BISTÅND – FLYKTINGHJÄLP 15.6 FRI RÖRLIGHET INOM EES 15.7 SKÄRPT TILLGÅNG TILL TRYGGHETSSYSTEM FÖR ICKE EES-MEDBORGARE 15.9 SLOPANDE AV INTEGRATIONSPOLITIKEN 15.10 AVSKAFFAD SUBVENTIONERAD VÅRD AV TILLSTÅNDSLÖSA INVANDRARE 16.1 KULTUR, MEDIER, TROSSAMFUND OCH FRITID 16.2 KULTUR I VÅRD OCH OMSORG 16.3 IDROTT OCH FRILUFTSLIV FÖR I RÖRELSE 16.4 VÅRD OCH VÄRNANDE AV KULTURMILJÖER OCH KULTURRESERVAT 16.6 – FÖR BEVARANDET AV SVENSKT KULTURARV 16.7 KANON FÖR KUNSKAP – NATIONELL KULTURKANON 16.8 TUSENÅRIG HISTORIA – KYRKOANTIKVARISK ERSÄTTNING för TUSEN ÅR FRAMÅT 16.11 FUNKTIONHINDRADES TILLGÅNG TILL KULTUR 16.12 GAALTIJE OCH SAMISKT KULTURLYFT 16.13 INCITAMENT FÖR STÄRKT FILMPRODUKTION I 16.14 KULTURELL HÄNSYN I SAMHÄLLSPLANERING 16.15 REFORMERAT PRESSTÖD OCH AVSKAFFAD REKLAMSKATT SKATTEPOLITIK FÖR TRYGGHET OCH UTVECKLING 17.1 SKATT OCH FINANSIERING 17.2 BESKATTNING OCH SAMHÄLLSEKONOMISKA RISKER 17.3 BÄTTRE SKATTEVILLKOR FÖR NÄRINGSLIVSUTVECKLING 17.4 SLOPAD ALLMÄN LÖNEAVGIFT 17.5 AVSKAFFA FASTIGHETSSKATTEN PÅ INDUSTRIENHETER 17.6 MER AV FORSKNING & UTVECKLING 17.7 STABILITET OCH RISKHANTERING INOM SKATTE- OCH TULLOMRÅDET 17.8 TRYGGA SKATTEINTÄKTERNA, SERVICE OCH VÄLFÄRD 17.9 FÖRSTÄRK TULLENS ARBETE MOT SMUGGLING 17.10 SATSNING PÅ EXPORTINDUSTRIN 18.1 UTGIFTSRAMAR PER UTGIFTSOMRÅDE 18.1.2 SAMHÄLLSEKONOMI OCH FINANSFÖRVALTNING 18.1.6 FÖRSVAR OCH SAMHÄLLETS KRISBEREDSKAP 18.1.9 HÄLSOVÅRD, SJUKVÅRD OCH SOCIAL OMSORG 18.1.10 EKONOMISKT TRYGGHET VID SJUKDOM OCH FUNKTIONSNEDSÄTTNING 18.1.11 EKONOMISK TRYGGHET VID ÅLDERDOM 18.1.12 EKONOMISK TRYGGHET FÖR FAMILJER OCH BARN 18.1.13 JÄMSTÄLLDHET OCH NYANLÄNDA INVANDRARES ETABLERING 18.1.14 ARBETSMARKNAD OCH ARBETSLIV 18.1.16 UTBILDNING OCH UNIVERSITETSFORSKNING 18.1.17 KULTUR, MEDIER, TROSSAMFUND OCH FRITID 18.1.18 SAMHÄLLSPLANERING, BOSTADSFÖRSÖRJNING OCH BYGGANDE SAMT KONSUMENTPOLITIK 18.1.20 ALLMÄN MILJÖ- OCH NATURVÅRD 18.1.23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL 18.1.25 ALLMÄNNA BIDRAG TILL KOMMUNER 18.1.26 STATSSKULDSRÄNTOR M.M. 18.1.27 AVGIFTEN TILL EUROPEISKA UNIONEN STATSBUDGETEN OCH DEN OFFENTLIGA SEKTORN 19.1 UTGIFTSTAK FÖR STATEN 19.4 DEN OFFENTLIGA SEKTORNS FINANSER 19.6 FÖRSLAG TILL UTGIFTSRAMAR 2016 19.7 FÖRSLAG TILL UTGIFTSRAMAR 2017–2019 19.8 BERÄKNING AV STATSBUDGETENS INKOMSTER 2016 19.9 BERÄKNING AV STATSBUDGETENS INKOMSTER 2017–2019 Om man vill bygga från grunden finns det ingen mer lämplig utgångspunkt än barn- och familjepolitik. Vi tror att trygga familjer och trygga barn är grunden för ett tryggt och starkt samhälle. Vi kallar det ”barnslig politik”. som det är ett oerhört viktigt område är det något av en balansgång. Ett problem i är att politiker har alltför många synpunkter på hur familjer lägger upp sin vardag. Vi i vill att samhället ska hjälpa och stödja barnfamiljerna, medan vi jämfört med andra partier är mindre intresserade av att styra föräldrar rörande sådant som de bäst beslutar själva. I denna anda vill vi bland annat utbilda fler barnmorskor och stärka neonatalvården. Alla barnfamiljer med barn i åldern 1–ska erbjudas ett vårdnadsbidrag på , vilket stärker föräldrarnas möjlighet att själva bestämma när deras barn är redo att börja på förskolan. Vi vill också avkvotera föräldraledigheten och stärka småbarnsföräldrars rätt till deltidsarbete. I förskolan vill vi att maximalt antal barn per grupp ska vara 15 i enlighet med rekommendation. Vi vill också slopa karensdagen för förskolepersonal. Öka kvalitén och minska barngrupperna i förskolan Slopa karensdagen för förskolepersonal Om trygga barn är ett fundament så är en väl fungerande skola nästa oumbärliga sten i samhällsbygget. Hela vårt demokratiska samhällsbygge, kunskapssamhället och inte minst vår ekonomi står och faller med utbildning. I denna budget fokuserar vi huvudsakligen på grundskola och gymnasium, som ”producerar” utbildade, samhällsmedvetna medborgare, både direkt till arbetsmarknaden och för högre utbildning. Tyvärr blinkar varningslampor för det svenska utbildningssystemet. I internationella undersökningar faller svenska 15-åringars resultat drastiskt i både läsning, matematik och naturvetenskap och vi ligger nu bland de sämst (!) presterande länderna bland de 34 av undersökta länderna. Detta är alarmerande. Vi i har utgått från kritik i våra förslag till reformer, där vi mycket högt prioriterar lärarnas arbetssituation, utveckling och karriärmöjligheter. Vi föreslår sex certifieringsnivåer, där varje ny nivå ger lönepåslag som utveckling och ansvar krävs från den enskilde läraren. I samma reform ingår certifieringsnivåer för rektorer, som fortsättningsvis ska rekryteras bland behöriga lärare. Vår budget innehåller också en satsning på landsbygdsskolor, som kan behöva ekonomiskt andrum när elevunderlaget tillfälligtvis är svagt. Vi vill också initiera en reform av skolmaten så att elever får mat som lagas av utbildad personal vid deras egen skola. Införa en karriärstege för lärare och rektorer Genomföra en digitalisering av utbildningsystemet i sin helhet Stimulansbidrag för återanställning av kuratorer, skolsköterskor, vaktmästare, etc. Införa stimulansbidrag till landsbygdsskolor som hotas av nedläggning Ge fler vägar in i läraryrket samt locka tillbaka personal från näringslivet Vi i tror på en pluralistisk ekonomi där politiker tar ett steg tillbaka och låter de bästa idéerna blomstra och de bästa entreprenörerna bli framgångsrika. Vi ser emellertid att samhället har en viktig roll att fylla som garant för fungerande institutioner, infrastruktur, utbildning och social trygghet, vilket i sin tur kräver finansiering. Motorn i denna process är en fungerande industri. Industrin genererar i sig ungefär en miljon jobb i , men i slutändan är i stort sett hela ekonomin och arbetsmarknaden beroende av exportinkomsterna. Industrinationen är och har varit ett vinnande koncept, men inget är farligare än att ta denna framgång för given. Vi i ser orosmoln i form av försvagad kompetensförsörjning, en energipolitik som underskatter behovet av baskraft och otillräckliga satsningar på infrastruktur. vill se reducerat sjuklöneansvar för företagens nio första anställda, en substantiell besparing för små och medelstora företag utan tröskeleffekter. föreslår också att den allmänna löneavgiften för små̊ företag med upp till nio anställda helt avskaffas. Vi vill utöver vår satsning på grundskola och gymnasium enligt ovan möta behovet av industriell gymnasiekompetens genom satsningar på teknikcollege och en så kallad teknikbrygga. Vi vill styra svensk energipolitik bort från tveksamma satsningar på vindkraft och istället fokusera på en förnyelse av kärnkraften. Vi står också för en industrigaranti, som innebär att varje kostnadsrelaterad försämring för svensk industri måste balanseras av motsvarande lättnad i skatter eller motsvarande. På det sättet kan företagen känna framtidstro och tillförsikt inför att investera i . Avskaffa den allmänna löneavgiften för småföretag med upp till nio anställda Avskaffa fastighetsskatten på industrienheter Satsa på teknikbrygga för studenter som behöver stärka sin tekniska kompetens Sänka skatten för serverhallar till samma nivå som för den energiintensiva industrin är ett parti för hela . Vi är inte en intresseorganisation för en viss samhällsgrupp, något särintresse eller någon enskild region. Vårt fokus är att stad och land, centrum och förort ska hänga ihop. Det svenska samhället och den svenska samhällsekonomin utgör en enhet för oss. När detta är sagt ser vi med oro på att stora delar av liksom verkar ha hamnat i skugga. Den svenska livsmedelsproduktionen är i en negativ trend, vilket inte bara hotar vår självförsörjning utan också landsbygdens ekonomi. Vi i förordar dansk nivå på dieselskatten för lant- och skogsbruk och vi vill införa en betesersättning på per ko och år och statlig medfinansiering till avbytartjänster för animalieproduktion. Vi vill också kraftigt reducera inköpen av skyddad skog och istället fokusera på skötsel av redan skyddade områden. Vi vill också se en avbyråkratisering av både jord- och skogsbruk, som är viktiga näringar på landsbygden. Sänka skatten på diesel i jord- och skogsbruk (miljarder kronor) Köp av skog mm Regeringens prioriteringar handlar i första hand om en satsning på en oekonomisk och icke human massinvandring. Man satsar på låtsasjobb istället för åtgärder som leder till verkliga jobb inom industri och småföretag. prioriterar annorlunda, vilket vår budget visar. Vårt reformutrymme ger det nödvändiga kapital som behövs för långsiktiga investeringar. Regeringen föreslår ett flertal kraftiga skattehöjningar som slår mot sysselsättning, mot landsbygden och mot industrin. säger klart och tydligt nej till de i budgetpropositionen föreslagna skattehöjningarna enligt tabell nedan. (miljarder kronor) Bensinskatt (diesel) –3,8 –3,8 –3,8 –3,8 –15,2 –5,7 –5,7 –5,7 –5,7 –22,8 Särskild löneskatt för äldre –1,8 –1,8 –1,8 –1,8 –7,2 –2,7 –2,7 –2,7 –2,7 –10,8 –1,7 –1,7 –1,7 –1,7 –6,8 –0,25 –0,25 –0,25 –0,25 –1,0 –15,95 –15,95 –15,95 –15,95 –63,8 I presenterade ett förslag på nytt politiskt program. Förhoppningen är att de idéer och förslag på förändringar som programmet innehåller ska bidra till att utveckla den familjepolitiska debatten så att fokus inte begränsas till de vuxnas villkor, utan också ska omfatta barnens. De må vara familjens minstingar, men i vår politik har de stor roll. Barnen är vår framtid och de förtjänar den bästa start i livet vi kan ge! Programmet kommer att presenteras på Landsdagar . Dock förutsätter ett så omfattande program som detta att budgetutrymme finns för att säkerställa ett de enskilda förslagen kan genomföras. Därför reserveras budgetutrymme för dessa satsningar. 5.1 GRAVIDITET – TIDEN I MAMMAS MAGE För är det en självklarhet att ett välmående samhälle ska sträva efter att ge alla blivande föräldrar möjligheten att säkert och tryggt förbereda för tillökning i familjen. Vi vill därför stärka samhällets stöd då ett utvecklas till ett litet barn, redo att möta världen. För många blivande föräldrar är det första besöket på mödravården också den första förberedande externa kontakten. Då ska graviditeten bekräftas, antalet kontrolleras och undersökning av fostrens hälsa göras. Vanligtvis sker det första ultraljudet –20. Vid det första besöket vid mödravården, där viktig information som berör livets inledning ges, bör båda föräldrarna kunna medverka. föreslår att båda blivande föräldrar ska ges ledigt mot ersättning vid ett ultraljudsbesök hos mödravården. 5.1.2 FASTSTÄLLANDE AV FADERSKAP Så snart en graviditet är bekräftad är också den gravida kvinnan av uppenbara skäl fastställd som barnets mor. Om hon har en make fastslås denne per automatik som far. Om hon är ogift måste dock faderskap fastställas genom en särskild registrering. Ett sådant fastställande av faderskap kan enligt nuvarande regelverk ske tidigast barnet beräknas att födas. Detta medför bland annat en risk för formella komplikationer i de olyckliga fall då endera föräldern avlider innan faderskapet är fastställt. Det kan handla om arv som går förlorat, eller att barnet plötsligt står utan vårdnadshavare. vill se över i syfte att möjliggöra tidigare fastställande av faderskap. Vi anser också att det därefter bör fastställas som rutin inom mödravården att inleda processen om fastställande av faderskap i de fall föräldrarna ger sitt medgivande. Runt om i erbjuds kurser och föräldrautbildningar, både kostnadsfritt via , och via privata alternativ. Vid deltagande i utbildningar hos mödravårdscentralen ges både mannen och kvinnan möjlighet att nyttja tillfällig föräldrapenning. Men trots att möjligheten finns visar en doktorsavhandling vid att av förstföderskorna ”inte nås av denna möjlighet ”. vill skjuta till extra resurser till för att utreda hur andelen förstagångsföräldrar som genomgår föräldrautbildning kan öka. På samma sätt som höga halter av stresshormoner utsätter det växande fostret för hälsorisker, har moderns allmänna hälsotillstånd och vanor stor påverkan. Under graviditeten delar mor och barn blodomlopp, och därmed även upptag av näringsämnen såväl som vissa gifter. Att vissa substanser är mer skadliga än andra är vida känt, och information delges också vid kontakt med mödravården. Trots detta vet vi att det alltjämt är förhållandevis många kvinnor som av olika anledningar fortsätter att exempelvis bruka tobak och alkohol medan de är gravida. I vissa fall har information om skaderisker aldrig nått fram, i andra fall tas den inte på allvar. vill låta utreda hur insatserna för att minska gravidas bruk av skadliga ämnen kan intensifieras och utvecklas, samt ta fram en nationell plan för att säkerställa likvärdiga insatser landet över. 5.1.5 JURIDISKT SKYDD FÖR OFÖDDA Enligt en studie genomförd vid Rikskvinnocentrum drabbas mer än en av hundra gravida kvinnor av våld från någon närstående. räknas det som en försvårande omständighet om offret vid våldsbrott är en gravid kvinna. Detta är givetvis bra, men inte tillräckligt. Från den 22:a graviditetsveckan räknar man med att ett är ett livsdugligt barn om det skulle födas för . Samma veckogräns gäller för att skriva in även dödfödda barn i folkbokföringen. vill ge ofödda barn juridiskt skydd från vecka 22 och att den som begår våld som drabbar barnet ska kunna ställas inför rätta för detta på samma sätt som om barnet redan vore fött. anser att det särskilt i graviditeten ska finnas förutsättningar för lugn och harmoni, för mamman såväl som för barnet i livmodern. För kvinnor som på grund av ett ansträngande yrke upplever besvär finns möjlighet till graviditetspenning. Trots detta nekas många denna avlastning med följden att de tvingas fortsätta arbeta heltid, trots höggraviditet och inte sällan fysiskt påfrestande arbetsuppgifter. Att behöva gå till ett jobb och utföra arbetsuppgifter som upplevs alltför ansträngande leder naturligtvis till ökad oro och stress. Detta är negativt för både mamman och barnet. föreslår en översyn av behovsprövningens utformning. Vi vill även förstärka budget för graviditetspenning och medel för detta. 5.2 FÖRLOSSNING – VÄLKOMMEN TILL VÄRLDEN Efter normalt ca är det för det lilla barnet att komma till världen. En förutsättning för att förlossningen ska gå så bra som möjligt är att mamman också erhåller så bra stöd som möjligt. Det finns otaliga studier som påvisar riskerna med en förlossning som inte går som planerat. Med tillräckliga förutsättningar och resurser inom förlossningsvården kan riskfaktorer minimeras. skrev tio barnmorskor en uppmärksammad debattartikel som tog upp den alarmerande bristen på barnmorskor inom förlossningsvården. En barnmorska har alltid ansvar för två liv, kvinnans och barnets. Ofta har barnmorskan ofta dessutom ansvaret för flera förlossningar . Detta innebär att barnmorskan, hur gärna vederbörande än vill, inte kan ge det stöd som varje enskilt par behöver. Stöd under förlossningen är av största vikt för både mamma och barn, och en avgörande del av den kvalitet som förlossningsvården håller. avser därför att öka dagens antal utbildningsplatser med 300 platser så att bristen på barnmorskor kan åtgärdas. Barn som föds extremt tidigt i överlever allt oftare, vilket är glädjande. Men reglerna för när livsuppehållande behandling ska sättas in på extremt tidigt födda barn skiljer sig åt på de olika universitetssjukhusen i landet. Medan vissa försöker rädda alla barn som föds redan i den 22:a graviditetsveckan, sätter andra inte in livsuppehållande behandling rutinmässigt förrän eller 24. Detta är en skillnad som vi ställer oss starkt kritiska till. Oavsett födelseort ska alla nyfödda få samma chanser att överleva en för tidig födsel. vill införa nationella riktlinjer för svensk neonatalvård. Under vissa perioder av året räcker platserna på förlossningsvården knappt till. Naturligtvis ska modern ges en prioriterad plats eftersom hon är den som genomgår födseln. Dock är det viktigt att även se till faderns roll. Det förekommer ofta att nyblivna pappor på grund av platsbrist inte får stanna kvar på BB efter det att förlossningen är klar, trots att familjen så önskar. Detta innebär problem på flera plan. Dels bör det vara en självklarhet att papporna precis som mammorna ska få uppleva de första hela dygnen med den nya familjemedlemmen, dels är nyförlösta mammor inte sällan i behov av stöd och utrymme för vila, särskilt . har föreslagit stimulansbidrag till för inrättandet av fler vårdplatser och det är vår avsikt att utvidga detta ytterligare med syfte att inrätta fler förlossningssalar och familjerum där efterfrågan är särskilt stor. avser därför att utöka tidigare stimulansbidrag för landstingen. Barnavårdscentralen ska vara ett stöd för de nyblivna föräldrarna så att barnet ges de bästa förutsättningarna. Både och påpekar emellertid att det saknas nationella samanställningar över antalet barnavårdscentraler. Man hör alltför ofta i medierna att barnavårdscentraler minskar sin verksamhet, flyttas eller stängs, men det finns ingen statistik över vad detta har för konsekvenser för barnens tillgång till mottagningen. har det pågått ett arbete mellan staten och SKL med syfte att bygga upp ett nationellt kvalitetsregister som ska möjliggöra en bättre och mer jämlik barnhälsovård över hela landet. Registret heter (HBVQ). avser att skjuta till ytterligare anslag för att utöka och skynda på arbetet med att färdigställa projektet. 5.3 FÖRÄLDRALEDIGHET – RÄTT TILL TID MED FÖRÄLDRARNA Efter månader av väntan ska föräldrarnas alla förberedelser testas då barnet kommer hem efter tiden på BB. börjar en ny sorts vardag, för alla inblandade. menar att ett stort mått av valfrihet och självbestämmande är en grundförutsättning för såväl barnets som föräldrarnas välmående. Varje familj är unik och ingen vet bättre än föräldrarna vilka behov och önskemål familjen har. 5.3.1 NEJ TILL EN TREDJE ”PAPPAMÅNAD” Regeringen har aviserat att de avser att införa en tredje s.k. pappamånad . Detta betyder att de nuvarande öronmärkta som inte kan överföras mellan föräldrarna utökas .