ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302518 · 2015-10-02 00:00:00 — Folkmordet seyfo i läroplanen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undervisning om seyfo bör skrivas i den svenska läroplanen och tillkännager detta för regeringen. är det folkmordet seyfo, då över en miljon armenier, pontiska greker och assyrier/syrianer dödades vid sammanbrott i skuggan av . Folkmordet utfördes genom tvångsdeportationer, avrättningar, massakrer och framkallad svält. De flesta dödades , men förföljelsen fortsatte. är den kristna närvaron i nästan utplånad. av assyrierna utplånades. Folkmordet organiserades av ungturkarna och utfördes av turkar och kurder. I visste stormakter vad som hände, inklusive . Efteråt begravdes frågan. De överlevande assyrierna blev kvar som förföljd minoritet i ursprungsländerna. erkände riksdag seyfo som folkmord. Trots att forskare räknar seyfo som folkmord fortsätter turkiska forskare, med få undantag, att förneka. Det är förbjudet i att tala om folkmord. I svensk läroplan finns skrivningar om världskrigen, Förintelsen och Gulag. Men det saknas skrivningar om seyfo, utfört av allierade under . Vi menar att historieundervisningen ska innehålla seyfo, dels för brottet, dels för dess kopplingar till Förintelsen och . Före invasionen av lär ha sagt: ”Vem minns väl folkmordet på armenierna?” Ökad kunskap om seyfo beskriver inte enbart offren utan hur förövarnas metoder gått i arv till nazister och islamister. Dessutom är kunskapen om seyfo central för att för att förstå slut och nya karta, med gränser som suddas ut. utsätts assyrier åter för folkmord. tvingade IS hundratusentals assyrier att fly från Nineveslätten i . tillfångatogs 300 assyrier i Khabourområdet i nordöstra . kommer rapporter om masskidnappningar av kristna. IS avrättningar sker med svärd som . Seyfo betyder svärd på assyriska. Lika viktig som Förintelsen är för att förstå moderna historia, lika viktig är seyfo för moderna historia. Det ger bakgrund till aggressivitet mot landets nationella minoriteter. Och vikten att göra upp med blodig historia för att försonas med offer och utveckla demokrati. Det turkiska förnekandet har inneburit enormt lidande för överlevande. De som överlevde är döda, men de berättade för sina barn om det fasansfulla och deras barnbarn berättar. I sin doktorsavhandling odyssé skrev Fuat om den smärta som gått i arv och hur seyfo är del av assyrisk identitet. Kännedomen om seyfo har ökat genom forskning, men förnekande gör folkmordens överlevare livrädda för glömskan. Därför bör seyfo bli en del av undervisningen.
mot · H302519 · 2015-10-02 00:00:00 — Straffskärpning vid våld mot förtroendevalda ställer sig bakom det som anförs i motionen om straffskärpning vid våld, hot och trakasserier mot förtroendevalda och tillkännager detta för regeringen. Demokratin bygger på att människor kan, vill och vågar att engagera. har en förtroendevald inte lika gott skydd som en myndighetsperson i vissa situationer, säger hon. Ett angrepp mot en förtroendevald, oavsett om det är hot eller våld, är också ett angrepp mot demokratin. Var femte förtroendevald i riksdag och kommunfullmäktige utsattes för hot, trakasserier och våld i samband med sina politiska uppdrag, visar Brottsförebyggande rådets rapporter. Detta påverkar det politiska engagemanget. Mer än var tionde förtroendevald har därför undvikit att engagera sig i eller uttala sig i en specifik fråga på grund av att de redan är utsatta eller är rädda för att bli utsatta. I gruppen redan utsatta har så många som en av fyra censurerat sig själv i något sammanhang kopplat till det politiska uppdraget. Drygt 2 300 brottsanmälningar kopplade till och de allmänna valen blev slutresultatet av . Detta var en ökning enligt polisen. Chefsåklagare granskade på förra regeringens uppdrag samtliga domar om hot och våld mot politiker . Angervåg konstaterade i utredningen att brott mot förtroendevalda hanteras som vilka brott som helst. Det saknades enligt Angervåg ”fokus på att gärningen inte enbart riktats mot den förtroendevalde som enskild person, utan även mot det demokratiska system som denne företräder”. Detta är allvarligt. Det är dags för en straffskärpning vid våld, hot och trakasserier mot förtroendevalda.
mot · H302520 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om utgångspunkten för det fortsatta bilaterala samarbetet med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Natos bör vara utgångspunkten för ett traktatsenligt, fördjupat försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete mellan och , och tillkännager detta för regeringen. undertecknade ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd (– HNS). Avtalet syftar till att säkerställa att värdlandet kan lämna effektivt stöd för militär verksamhet på sitt territorium i samband med övningar, krishanteringsinsatser eller andra insatser. Regeringen skriver i sin proposition Försvarspolitisk inriktning (2014/15:109) att ett avtal om värdlandsstöd skapar förutsättningar för att öka förmågan att ge och ta emot militärt stöd i linje med den solidariska säkerhetspolitiken och förenklar övningssamarbetet. Avtalet förutsätter vissa lagändringar och en lagstiftningsprocess är påbörjad. Avtalet kommer därför att underställas innan det kan träda i kraft. Regeringen anser att det är prioriterat att vidta de förberedelser som behövs för att säkerställa att , för ikraftträdandet, kan uppfylla sina åtaganden enligt samförståndsavtalet med om värdlandsstöd. Den så kallade inriktningspropositionen innehåller även långtgående ambitioner såvitt avser och bilaterala försvars- och säkerhetssamarbete. Enligt regeringen ska samarbetet med omfatta även planering och förberedelser för hävdandet av respektive lands territoriella integritet och utövande av rätten till självförsvar enligt artikel 51 i (s. 8 och 24). Även ett bilateralt nära samarbete med ett annat partnerland kommer med all sannolikhet att kräva ett icke oväsentligt lagstiftningsarbete. Allrahelst som regeringens ambitioner avseende synes mera långtgående än med Nato. är det mest beprövade och praktiska instrument som finns för samarbete på försvars- och säkerhetsområdet. Därtill är det författat på engelska, vilket torde underlätta när två länder med i grunden olika språk ska förhandla fram detaljerade och ofta känsliga delar i ett samarbetsavtal.
mot · H302521 · 2015-10-02 00:00:00 — Införande av medalj för internationell insats ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av en ”hedersmedalj för internationell insats” att tilldelas den som vid en internationell insats med fara för eget liv gjort en särskilt berömlig gärning, och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. beslutar på förslag av regeringen om varje internationell insats med svensk militär personal. Eftersom internationella insatser är ett säkerhetspolitiskt verktyg för statsmaktens hävdande av svenska intressen, beslutade i demokratisk ordning, vore det lämpligt att officiellt kunde visa sin erkänsla för särskilt berömliga gärningar som gjorts med fara för eget liv. För att belöna särskilt berömliga gärningar i samband med internationella insatser har Försvarsmakten som myndighet inrättat en egen ”belöningsmedalj för internationella insatser”. Denna medalj är formellt sett inte vare sig officiell eller ens halvofficiell. Det är i stället den militäre myndighetschefens sätt att belöna en militär insats bortom vad tjänsten kräver. I svenska internationella insatser deltar numera ofta också civila från andra myndigheter och organisationer sida vid sida med sina militära kolleger. Deras skilda kompetenser kompletterar varandra och är närmast en förutsättning för att insatsen ska lyckas. Försvarsmaktens belöningsmedalj kan ges till personal från andra myndigheter och organisationer, men detta är sällsynt. En hedersmedalj för internationell insats, beslutad av , har motsvarigheter i flera andra länder. Amerikanska Congressional Medal of är det kanske mest välbekanta exemplet. Nominering av en civil eller militär person som kandidat till en sådan officiell medalj bör kunna ske av envar ordinarie riksdagsledamot och beslut om dess utdelning beredas av . Under högtidliga former utdelas den sedan av talmannen.
mot · H302522 · 2015-10-02 00:00:00 — Barns rätt till utbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barns rätt till skolgång bör prioriteras i utrikes- och biståndspolitiken och tillkännager detta för regeringen. I den pågående internationella flyktingkrisen finns anledning att uppmärksamma barns rätt till utbildning. Utbildning är en rättighet och en förutsättning för demokrati, jämställdhet, välstånd, trygghet och fred. antog FN en allmän förklaring om de mänskliga rättigheterna som befäster att utbildning är en mänsklig rättighet. slår vidare fast att alla barn har rätt till utbildning av god kvalitet. Tyvärr är verkligheten något helt annat. Mer än 57 miljoner barn i skolåldern går inte i skolan, hälften återfinns i länder som drabbats av krig och katastrof, och mer än hälften av dem är flickor. statistik pekar på att 250 miljoner barn, av vilka 130 miljoner faktiskt har gått i skolan, inte kan läsa, skriva och räkna. En global utbildningskris pågår som många länder utvecklas snabbt. Ett dystert kännetecken för den globala utbildningskrisen är den ökande ojämlikheten i både tillgång och kvalitet på utbildning, mellan men också inom länder. Det är fattiga och särskilt utsatta flickor och pojkar som drabbas värst. Frågan aktualiseras ytterligare av den flyktingkris vi ser . Totalt befinner sig 30 miljoner flickor och pojkar på flykt – merparten utan utbildning, ibland under kortare men oftast . För barn i krig, naturkatastrofer och på flykt kan skolan ge trygghet, rutin, uppmuntran, lärande och utveckling, och allmänt bidra till barns välmående när de befinner sig i svåra förhållanden. I utvecklingsmålen som ska styra utvecklingsagendan är utbildning ett av de 17 prioriterad målen – i korthet handlar målet om att uppnå en inkluderande och jämlik utbildning och livslångt lärande för alla. I svensk utrikespolitik och i det internationella utvecklingssamarbetet saknas en tydlig prioritering av barns rätt till utbildning, och strategier och riktlinjer att alla barn ska få sin rätt till utbildning tillgodosedd. Exempelvis saknas en tydlig prioritering av utbildning i krig och katastrofer inom det humanitära biståndet trots att det som barn och föräldrar framförallt efterfrågar är att barn snabbt kan återuppta sin skolgång. I svensk bistånds- och utrikespolitik bör barns rätt till utbildning ha hög prioritet. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H302524 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att stötta bildandet av ett svenskt hbtq-museum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att kostnadsfritt upplåta en byggnad på central plats i för ett hbtq-museums dokumentations-, utställnings- och museiproduktionsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att utse ett hbtq-museum till ett nationellt resurscentrum för insamling och dokumentering av hbtq-personers kulturarv och tillkännager detta för regeringen. Den grupp som inte syns, finns inte. Finns man inte så är möjligheterna till lika rättigheter små. De svenska museerna har ett stort ansvar i att definiera vad som är viktigt –-och vad som inte är det. Ett erkänt faktum är att samtliga svenska museer sitter med samlingar som i huvudsak innehåller heterosexuell historia. Trots att tydliga riktlinjer finns för bevarandet av hbtq-gruppens kulturarv har den inte tagits på allvar. Hbtq-gruppens kulturarv har därför till stor del gått förlorad eller riskerar att förloras om inte ett särskilt institut ges i uppdrag och får stöd för att bevara hbtq-gruppens kulturarv. Organisationen arbetar på ett hedersamt sätt för att hbtq-personer ska ha samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter som andra genom politisk påverkan, informationsarbete och sociala och stödjande verksamheter. Men organisationen arbetar, precis som befintliga museum i , inte med hbtq-personers kulturarv på det sätt som behövs för att arvet inte ska förloras. De samlingar som RFSL har håller inte internationellt erkänd standard för hur kulturarv ska förvaras. Det finns organisationer med kapaciteten att driva ett hbtq-museum. The Unstraight Museum är en svensk icke-statlig ideell förening med säte i som startades . Organisationen startades av ideella krafter ur det faktum att svenska museer såväl som museer utanför gränser underlåtit och fortfarande underlåter att insamla, dokumentera och ställa ut hbtq-personers historia och samtid. Att vara ”unstraight” innebär att inte tillhöra heteronormen i samhället. Organisationen är politiskt obunden och medlem i (). För att hbtq-gruppen på ett rättvist sätt skall få sin historia och samtida situation erkänd efter att ha haft en historisk svag ställning på grund av statligt sanktionerad våld, förtryck och diskriminering krävs en mer permanent och statligt stöttad verksamhet än vad befintliga svenska museer har kunskap och kapacitet till. En organisation som har kapacitet och kunskap att driva ett htbq-museum bör därför erhålla verksamhetsstöd och den svenska staten bör upplåta en byggnad på central plats i för organisationen för dokumentation samt utställnings- och museiproduktion.
mot · H302525 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa året runt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att, så länge året om inte är infört, utöka till att gälla en månad tidigare och en månad kortare och tillkännager detta för regeringen. Den är både kall och mörk. Det är därför inte så underligt att vi i norr närmast dyrkar ljuset. Vädrets gudar kan politiker inte att styra över, men vi kan styra över hur vi utnyttjar dygnets ljusa timmar. Det är vi urkassa på. Genom att vi tillämpar blir det mörkare , när vi behöver ljuset som mest. Tanken med införandet av var att människor bättre ska kunna ta tillvara dygnets ljusa tid och att det blir lättare att spara energi. I har vi lämnat bondesamhället där människor främst var uppe till att man bäst utnyttjar eftermiddagar för sina lediga timmar. De flesta av oss går helt enkelt inte längre upp på mornarna och mjölkar kor. Forskare, verksamma vid , har analyserat data hur 23 000 barn i åldrarna rör sig beroende på vilken årstid det är. Omställningen från sommar- påverkar hur barn rör sig. För 439 av barnen fanns nämligen uppgifter direkt före och efter det att tiden flyttades fram . Barnen blev genast mer aktiva. Skillnaden var inte stor, men forskarna hävdar ändå att bör permanentas. Enligt deras beräkningar skulle barns rörlighet öka från 33 till 35 fysiskt aktiva minuter per dag. Allt fler svenskar tycker att är negativ och ser hellre att vi har året runt. Därför föreslås att året runt, det vill säga permanent flyttar fram klockan . Om detta inte anses möjligt bör utökas att gälla en månad tidigare och en månad kortare , sammanlagt fler sommartidsmånader, .
mot · H302526 · 2015-10-02 00:00:00 — Internationalisering av den svenska gymnasieskolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar lättare ska kunna tillgodogöra sig gymnasiepoäng för gymnasiestudier utomlands, särskilt inom språk, och tillkännager detta för regeringen. Behovet av interkulturell kompetens med kunskap och förståelse för andra länder, människor och kulturer, är generellt erkänt och ökar i vår globaliserande värld. För svenskt näringsliv och statlig förvaltning ger gymnasieutbyten möjligheter att rekrytera personer kunniga inom och förberedda för ett internationellt yrkesliv och som kan verka i en kulturellt blandad arbetsmiljö – i eller utomlands. Värdet av gymnasieutbyte är stort – för den enskilda elevens utveckling och för den svenska gymnasieskolan, som både genom återvändande elever och utländska utbytesstudenter får inspiration och utmaning från andra länders system och kulturer. Enligt den ideella föreningen och utbytesorganisatören (YFU) åker ungefär 1 000 svenska gymnasieungdomar på gymnasieutbyte runtom i världen, främst till där statistik visar att 600–700 studenter åker . Men unga som önskar att åka på utbyte möts i av murar istället för en hjälpande hand. Intresset för utbyte är stort men förutsättningarna varierar så kraftigt mellan skolor och familjer, att det i realiteten är ett fåtal förunnat att kunna åka. Generellt uppmuntras inte elever att åka på utbyte, och många elever och deras föräldrar vet inte om att möjligheten finns. Lärare och studievägledare har låg kunskap om internationellt gymnasieutbyte och har inte tillgång till kvalificerad information. Elever avråds från att åka på utbyte, eftersom gymnasieskolor inte alltid har rutiner för att hantera att en elev lämnar en årgång och börjar igen året . De finns inga formella möjligheter för en återvändande student att få tillgodogöra sig poäng för studier utomlands utan man behöver ”gå om” . Den svenska skolan borde verka för att erkänna den utbildning som tillgodogjorts utomlands. Särskilt ett tillgodoräknande av gymnasiepoäng för språkkunskaper från utlandet borde införas. Vidare har många studenter som vill åka på utbyten inte möjlighet att åka på utbyten pga. sämre ekonomiska förutsättningar. Vi borde därför verka för att ett stipendieprogram instiftas för behövande och särskilt begåvade studenter att erhålla medel för att kunna åka på utbyten.
mot · H302527 · 2015-10-02 00:00:00 — Likvärdighet mellan idrottsföreningar och friluftsliv i socialavgiftslagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta medlemmar i omfattas av undantaget i socialavgiftslagen och tillkännager detta för regeringen. Skillnad i hur socialavgiftslagens undantag tillämpas stämmer inte med intentioner när lagen skrevs. Detta tar sig uttryck i att medlemsorganisationer i kan åtnjuta befrielse från att betala in socialavgifter för ersättningar upp till ett halvt prisbasbelopp. Detta gäller inte för friluftsorganisationer som är medlemmar i paraplyorganisationen . Svenskt Friluftsliv har 24 medlemsorganisationer vilka har ca 1,8 miljoner medlemskap, ca 9 000 ideella styrelser och ca 300 000 barn och ungdomar. fördelar Svenskt Friluftsliv de statliga bidragen till friluftslivets organisationer. I socialavgiftslagen (200:980) 2 kap. 19 § står följande: ”En ersättning till en idrottsutövare från en sådan ideell förening som avses i 7 kap. 7–13 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet är avgiftsfri, om ersättningen från föreningen inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Lag (2010:1282).” I förarbetet till socialavgiftslagen (prop. 1990/91:76 s. 10) framgår det att med idrottslig verksamhet avses sådan verksamhet som anordnas av en organisation som är ansluten till , , eller annan jämförlig organisation. Ursprunget till det statliga friluftsanslaget hanterades av och kallades då Ö6-anslaget (övriga 6 organisationer). Då omfattades dessa organisationer av undantaget, men när anslaget flyttades till omfattades inte längre organisationerna av undantaget. (hanterades anslaget av .) Eftersom Svenskt Friluftsliv är en ”jämförlig organisation” med , att idrott och friluftsliv inte går att skilja åt, är det logiskt att Svenskt Friluftslivs medlemmar också omfattas av undantaget i socialavgiftslagen. Av ovanstående finner jag det angeläget att regeringen ser över socialavgiftslagen (200:980) 2 kap. 19 § så att det tydligt framgår att även friluftslivets organisationer omfattas av undantaget i socialavgiftslagen.
mot · H302528 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att införa bullerservitut vid nybyggnation och tillkännager detta för regeringen. finns det ett flertal markägare som inte tillåts bygga fler hus på sin fastighet eftersom den ligger i närheten av flygplatser, järnväg, skjutfält m.m. Trots att markägarna själva säger att det förekommande bullret inte stör dem så får de inget bygglov. Detta blir ett stort hinder då t.ex. generationsskifte blir aktuellt inom jordbruket. I förlängningen så urholkar detta vårt behov av en levande landsbygd och möjligheter att bedriva jordbruk. En översyn av lagstiftningen bör göras så att det finns möjlighet att införa bullerservitut i förekommande fall.
mot · H302529 · 2015-10-02 00:00:00 — Statligt ansvar för ökat bostadsbyggande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över det totala skattetrycket på bostadsbyggandet och se om det går att sänka på ett riktat sätt för att öka bostadsbyggandet i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilken roll länsstyrelserna ska ha i byggprocessen och optimera den så att länsstyrelserna bidrar till ett ökat bostadsbyggande, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla statliga myndigheter bör se över sina visioner och styrdokument så att dessa ger rätt signaler utifrån de politiska målen om ökat bostadsbyggande, och tillkännager detta för regeringen. Att öka bostadsbyggandet är en prioriterad politisk fråga inom alla partier, även om vår politik skiljer sig. Det kan konstateras att det byggs för lite i . Även om bostadsbyggandet, till följd av allianspolitik, nu äntligen tagit fart är det från en låg nivå. Stora ungdomskullar och invandring spär på behovet ytterligare. Det har funnits en tendens att man skyller på ”någon annan” som anledning till att det byggs för lite. Det har pratats om att kommunerna inte gör tillräckligt, eller byggbolagen. Men de flesta kommuner med bostadstryck arbetar intensivt med att förbättra plan- och bygglovsprocesser och byggbolagen arbetar med att optimera sina processer samt att sänka byggkostnaderna. Mindre har det pratats om statens roll. Dels att skatten utgör en stor del av de relativt sett höga svenska byggkostnaderna. Detta borde ses över med målsättningen att sänka de skatter som ger störst effekt på ett ökat bostadsbyggande. Dels att staten genom länsstyrelserna har en avgörande roll var och hur snabbt det byggs nya bostäder. Länsstyrelserna gör mycket konstruktivt arbete genom till exempel framtagande av relevant information och att samordna helheten inom sina län. Men man behöver se över vad som verkligen är nödvändigt för att säkra de statliga intressena ute i landet. Vi har i en självstyrelse med kommunala planmonopol och det är kommunerna som har bäst kännedom om sina behov av bostäder och var dessa lämpligast ska byggas. Eftersom processen för bostadsbyggande måste optimeras är det nödvändigt att även se över och justera länsstyrelsernas roll. Dessutom är det angeläget att statliga myndigheter i sina visioner och styrdokument är positiva till ökat bostadsbyggande. Visst finns det argument för att som i ha en nollvision för byggande på – framtida matproduktion är viktig – men ger ord signaler som sprids i hela organisationen. Eftersom det nutida och framtida behovet av bostäder är stort ger en sådan vision fel signaler. Därför bör staten se över sina visioner.
mot · H302530 · 2015-10-02 00:00:00 — Motion till 2015/16:530