mot · H2023016 · 2015-01-21 00:00:00 — med anledning av skr. 2014/15:16 om granskning av livsmedelskontrollen 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge och länsstyrelserna i uppdrag att verka för en ökad samverkan mellan kommunerna när det gäller livsmedelskontrollen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på lagstiftning som tydliggör att ansvarar för att utföra revision och uppföljning av kommunernas livsmedelskontroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på skärpt straff för brott mot livsmedelslagen. Av granskningsrapporten framgår att anser att staten inte tar ansvar för en fungerande livsmedelskontroll då regeringen inte har gjort tillräckligt för att komma till rätta med de brister och problem som finns. övergripande rekommendation är att regeringen och de ansvariga myndigheterna bör pröva om en tydligare statlig styrning leder till tillräckliga förbättringar i kontrollverksamheten. I skrivelsen framgår att regeringen delvis delar denna uppfattning och att man avser att ytterligare förtydliga instruktioner samt ge vissa uppdrag i syfte att förbättra och utveckla livsmedelskontrollen såsom föreslår. Ansvaret för genomförandet av livsmedelskontrollen delas mellan , länsstyrelser och kommuner. granskning avser den livsmedelskontroll som genomförs av länsstyrelser och kommuner, och inte den som genomför. 3 Fungerande livsmedelskontroll ger trygghet för konsumenterna Problemen inom den offentliga livsmedelskontrollen har uppmärksammats. uppfyller inte grundläggande krav i EU-lagstiftningen på att kontrollen ska vara riskbaserad och att den ska utföras så ofta som är lämpligt. Planerade kontroller genomförs inte och kontrollfrekvensen är inom vissa områden för låg. De statliga insatserna för att komma till rätta med problemen har enligt granskning varit otillräckliga. Den offentliga livsmedelskontrollen har stor betydelse för att konsumenterna ska kunna lita på att livsmedlen är säkra. Människors hälsa ska skyddas och man ska kunna lita på att livsmedlen är rätt märkta. 4 Staten har ansvaret för en fungerande, effektiv och likvärdig livsmedelskontroll anser att regeringen inte har agerat för att komma till rätta med de brister som konstaterats och att inte har utnyttjat de befogenheter som verket har tilldelats. I skrivelsen redogör regeringen för ett antal åtgärder som pågår eller kommer att inledas med anledning av rekommendationer och iakttagelser. välkomnar dessa initiativ. Vi vill särskilt uppmärksamma behovet av att utvecklar sin uppföljning av länsstyrelsernas och kommunernas kontrollverksamhet. Vår uppfattning är att inte minst måste förbättra stödet för uppföljning av den betydelsefulla kontroll som bedrivs av våra kommuner. är glappet för stort mellan kommunerna och . av kommunerna uppger att de i ganska stor eller mycket stor utsträckning behöver mer konkret stöd och vägledning. Vi ser dock behov av ytterligare åtgärder för att stärka kommunernas livsmedelskontroll. Under har och (Food and Veterinary Office) konstaterat att det finns problem i kommunernas livsmedelskontroll, bl.a. i fråga om resurser och kontrollfrekvens. Ett generellt problem är att kraven som ställs på kontrollmyndigheterna är relativt omfattande med tanke på att många kontrollmyndigheter på lokal nivå är väldigt små. Enligt kommunernas rapportering till har ungefär en tredjedel av de kommunala kontrollmyndigheterna mindre än en årsarbetskraft för livsmedelskontroll. Vid revisioner av livsmedelskontrollen i kommunerna framkommer att det ofta saknats uppföljning av huruvida företagen fått den kontrolltid de betalat för samt att uppföljningen i vissa fall inte varit tillräcklig. Kommunerna får enligt inte finansiera kontrollen med andra medel än kontrollavgifter. I en sammanställning med anledning av revisionerna från konstateras dock att 11 av de 88 undersökta kommunerna (12,) saknade personal i förhållande till kontrolluppdraget. Det är enligt anmärkningsvärt att det saknas personal, eftersom livsmedelskontrollen finansieras av de livsmedelsföretagare som kontrolleras. konstaterar även att av kommunerna har någon form av avvikelse när det gäller krav på kompetens och utbildning. I en enkät från framgår också att av kommunerna inte genomförde alla planerade kontrolltimmar. anser att ökad statlig styrning i livsmedelskontrollen är nödvändig. Det är därför positivt att regeringen i skrivelsen klargör att man avser att förtydliga roll för att avhjälpa brister i kontrollverksamheten. Vi anser dock att det finns skäl att redan nu ge ett konkret uppdrag till för att stärka de kommunala kontrollmyndigheterna med avseende på bemanning och kompetens. Det finns möjligheter för kommuner att samverka om livsmedelskontrollen, vilket i många fall kan vara en lämplig lösning för bättre utnyttjande av personalresurser. granskning visar dock att samverkan mellan kommunerna är begränsad och att något systematiskt arbete för att stödja en sådan utveckling inte sker från ansvariga statliga myndigheter. Då kontrollen ska finansieras av de livsmedelsföretagare som kontrolleras finns även ytterligare skäl att öka samverkan så att de får den kontrolltid de betalat för. Regeringen bör ge och länsstyrelserna i uppdrag att verka för en ökad samverkan mellan kommunerna när det gäller livsmedelskontrollen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5 Stärk revisionen av kommunernas livsmedelskontroll Regeringen bedömer att det inte behövs ytterligare klargörande i lagstiftningen om revision av kontrollmyndigheterna. delar inte den uppfattningen. reviderar både och länsstyrelserna kommunernas livsmedelskontroll. konstaterar att många länsstyrelser är tveksamma till om de har mandat att revidera kommunernas livsmedelskontroll. konstaterar även att det inte finns något tydligt mandat för revision i lagstiftningen och att den därmed kan anses ske på frivillig basis. Ansvaret för uppföljning är inte heller tydligt definierat i lagstiftningen. Det innebär att inte har stöd i livsmedelslagstiftningen för att lämna förslag på hur brister i kontrollverksamheten ska kunna åtgärdas. anser att det finns starka skäl för att endast ansvarar för utförandet av revisioner av kontrollmyndigheter. Vår bedömning är att länsstyrelserna brister i den kompetens som krävs för detta utförande. För en mer samlad och tydligt ansvarsfördelad revision av kommunernas livsmedelskontroll bör därför denna funktion endast utföras av en myndighet. I likhet med anser vi att det är rimligt att det även ingår i ledande och samordnande roll att genomföra en uppföljning som leder fram till förslag på förbättringar i kontrollverksamheten. På miljötillsynsområdet är detta tydligt formulerat. Där ska lämna en redovisning till regeringen av hur tillsynen kan utvecklas och förbättras. Denna redovisning ska omfatta de brister i tillsynen som verket identifierat och en beskrivning av hur de kan åtgärdas. Av ovan nämnda skäl bör regeringen återkomma till med förslag på lagstiftning som tydliggör att ansvarar för utförande av revision samt uppföljning av kommunernas livsmedelskontroll. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6 Skärp straffen för brott mot livsmedelslagen har gått sedan den s.k. hästköttsskandalen briserade med full kraft i . Inblandning av hästkött eller medveten felmärkning med hästkött är endast ett i raden av många avslöjanden om missförhållanden med livsmedel. Dessutom finns det mycket som tyder på att organiserad brottslighet i allt större omfattning ägnar sig åt fusk med livsmedel. Myndigheter och lagstiftare uppges alltid vara steget efter. Det finns stora ekonomiska vinster att göra och straffen är låga. anser att detta är en oroväckande utveckling. Konsumenterna ska kunna känna sig helt säkra på att den mat de konsumerar är säker. Dessutom bör konsumenterna kunna ställa krav på att maten är framtagen på ett etiskt acceptabelt sätt. Utifrån det perspektivet finns en hel del kvar att göra både för näringen och inom lagstiftningen. Här i har såväl som våra kommuner gjort anmälningar vid misstankar om brott mot livsmedelslagen. Men så gott som alla förundersökningar om brott mot livsmedelslagen läggs ned av polis och åklagare. Detta görs ofta med hänvisning till att straffsatserna är för låga. var det belagt med fängelsestraff att bryta mot livsmedelslagen. Men efter lagändringen 2006 finns endast bötesstraff som sanktion för brott mot livsmedelslagen. har föreslagit skarpare sanktioner för dem som bryter mot livsmedelslagen. På så sätt skulle dessa brott få en högre prioritering hos polis och rättsväsen. delar den bedömningen och anser att fängelsestraff vid grova överträdelser kan vara motiverade. Regeringen bör återkomma till med förslag på skärpt straff för brott mot livsmedelslagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)