mot · H3022569 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1.Kristdemokraternas familjepolitiska mål och grundvärden 1.1 Familjen är viktig för barnen och samhällsutvecklingen 1.2 Hemmiljön, familjelivet och uppväxtförhållandena påverkar vår hälsa och livskvalitet 1.3 Familjer är olika 1.4 Familjesäkra politiken – tid och rum för relationer 2.1 Ökad makt över föräldraförsäkringen till föräldrarna 2.1.1 Vad tycker föräldrar och svenska folket om föräldraförsäkringen? 2.1.2 Vad tycker remissinstanserna om kvotering av föräldraförsäkringen? 2.1.3 Vänsterregeringen har planer på att detaljstyra familjers liv ytterligare 2.1.4 Skyddad inkomst för föräldralediga och rätt till tjänstledighet 2.1.6 Ökad möjlighet att ta ut föräldrapenning för större barn 2.1.7 Bättre planeringsmöjligheter genom ett föräldrapenningkonto 2.1.8 Förenkla reglerna vid VAB 2.2 Obligatoriskt vårdnadsbidrag i alla kommuner 2.4 Graviditetspeng – trygghet i väntans tider 2.5 Familjeliv och arbetsliv 2.5.1 Ett föräldravänligt arbetsliv 2.5.2 Det gränslösa arbetslivet och familjens gräns 2.5.3 Fördelningen av arbete och omsorg i familjen har betydelse för hälsan 3.1 Förbättringar för resurssvaga familjer genom höjt barnrelaterat bostadsbidrag 3.2 Höjt golv i föräldraförsäkringen 3.3 Fritidspeng för barn i familjer med svag ekonomi 3.5 Fler bör komma överens om ekonomiska frågor vid en separation 4.Stöd för ett fungerande familjeliv 4.1 Föräldrastöd och föräldrautbildning 5.Föräldraansvar när föräldrar inte lever tillsammans 5.1 Viktigt med samarbetssamtal 5.3.1 Lagen om gemensam vårdnad 5.3.2 Stärk barnens rätt i vårdnadstvister 5.3.3 Två vårdnadshavare – inte fler 5.4 Vårdbidrag till båda föräldrarna när de lever isär 5.5 Utred dubbel folkbokföring 5.6 Se över strikta betalningsansvaret för underhållsstöd och bostadsbidrag. 5.7 Mer aktuell inkomst för underhållsskyldig 6.Förbättrad kvalitet i barnomsorgen 6.1 Högre kvalitet i förskolan 6.1.1 Barnens behov i fokus – små grupper, trygghet och anknytning 6.1.2 Satsningar på att minska barngrupperna – max tolv barn i småbarnsgruppen 6.1.3 Lättare för föräldrar att jämföra kvaliteten på barnomsorg 6.2 Öka tillgången till familjedaghem 6.2.1 Skärp skollagen – kommunen ska vara skyldiga att erbjuda familjedaghem 6.2.2 En kartläggning för att öka antalet familjedaghem 6.3Alarmerande stora barngrupper i fritidsverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om familjens betydelse för barnen och samhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föräldrarna är de viktigaste personerna i barnets liv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den ökande psykiska ohälsan bland barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagar och regelverk på familjepolitikens område ska utgå från barnens behov och rätt till båda sina föräldrar och till sitt ursprung, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att familjesäkra politiken genom att alla politiska beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer och nära relationer, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om målet för familjepolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att politiken ska möjliggöra för föräldrar att få mer tid för barnen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer flexibel föräldraförsäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föräldraförsäkringen inte ska vara tvångskvoterad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den sjukpenning- och föräldrapenninggrundande inkomsten för föräldralediga bör skyddas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga rätten till tjänstledighet på heltid för föräldrar tills barnet fyller , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jämställdhetsbonusen ska vara kvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett föräldrapenningkonto och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunna ta ut föräldrapenningdagar tills barnet fyller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra föräldrapenning för hela inskolningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa förfarandet med anmälan vid tillfällig föräldrapenning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett obligatoriskt vårdnadsbidrag i alla kommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa vårdnadsbidragets belopps- och åldersgräns och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnomsorgspengen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om en generell graviditetspeng under i graviditeten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av forskning om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja det särskilda bostadsbidraget för hemmavarande barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fritidspengen ska vara kvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjd socialbidragsnorm för barnfamiljer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredning som ser över frågan om att premiepensionen automatiskt ska delas lika mellan de föräldrar som har barn som inte fyllt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föräldrar ska få råd och stöd för att i större utsträckning komma överens om avtal om underhållsbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en skyldighet för kommunerna att erbjuda föräldrastödsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka trösklarna till familjerådgivningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att alla föräldrar vid en separation erbjuds ett samarbetssamtal, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om separationsteam och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barnens rättigheter i vårdnadstvister ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekräftelse av faderskapet ska kunna ske för ogifta som är överens om det på samma sätt som , men redan under graviditeten, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vårdbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för folkbokföring för barn som bor växelvis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över frågan om strikt återbetalningsskyldighet för underhållsstöd samt bostadsbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återbetalningen av underhållsstödet ska baseras på en mer aktuell inkomst för den som är underhållsskyldig, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om målet för förskolan och annan barnomsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behovet av att arbeta med de minsta barnens anknytningsprocess och att ge barnen tid att känna sig trygga bör betonas i förskolans läroplan, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förskolepersonalens uppgifter och ansvar för att frigöra tid tillsammans med barnen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att ange riktvärden för barngruppens storlek och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en lättillgänglig och utvecklad databas för föräldrar där man kan jämföra barnomsorg utifrån olika nyckeltal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppvärdera familjedaghemmen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa skollagen så att kommunerna blir skyldiga att erbjuda pedagogisk omsorg till dem som önskar det och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en kartläggning i syfte att öka antalet familjedaghem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskade barngrupper i fritidsverksamheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att antalet öppna förskolor bör öka och tillkännager detta för regeringen. anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor) Avvikelse från regeringen (KD) Vårdbidrag för funktionshindrade barn förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn familjepolitiska mål och grundvärden 1.1 Familjen är viktig för barnen och samhällsutvecklingen Familjen är den viktigaste gemenskapen i samhället och den behövs för att människor ska kunna växa och må bra. Den behövs för att barnen ska få omsorg och fostran i en kärleksfull miljö. När familjen fungerar är det en tillitsfull gemenskap som skänker trygghet och stabilitet i en ständigt föränderlig omvärld. Fungerar inte familjen som en trygg bas fungerar inte heller samhället. Barn som växer upp i en trygg familjegemenskap får i allmänhet goda förutsättningar att klara livets utmaningar. Naturligtvis finns det inga garantier för att allt ska gå väl bara för att man vuxit upp i en väl fungerande familj men sannolikheten ökar betydligt. 1.2 Hemmiljön, familjelivet och uppväxtförhållandena påverkar vår hälsa och livskvalitet En framgångsrik utveckling av samhället måste därför utgå från familjens villkor och vardag – alla familjers, oavsett hur familjen ser ut. Ingen människa kan fungera optimalt i sina olika roller i livet om man inte har balans i tillvaron. Fungerande relationer är viktigt i det lilla men också i det stora. Det är viktigt för oss som vuxna, men inte minst viktigt för barnen som är helt beroende av föräldrarnas omsorg och fostran. anser att föräldrarna är de viktigaste personerna i barnens liv. Utöver föräldrarna finns det många andra personer som kan vara viktiga för barnen, men föräldrarna är normalt sett de viktigaste personerna i barnets liv. Det är föräldrarna som står för anknytning, trygghet och ovillkorad kärlek. Det är också därför som forskning visar att föräldrastöd är viktigt, särskilt för de barn som riskerar att hamna snett i livet. som ett genomsnitt får barn och unga det ekonomiskt bättre och bättre i . är rotlöshet, ångest och bristande framtidstro vardag för alltför många. Vi ser att skolresultaten sjunker och många unga har svårt att få jobb. Den psykiska ohälsan hos barn och unga oroar. Förskrivning av antidepressiva läkemedel till barn och unga ökar. Trots att det har skett en kraftig nedgång i självmordsstatistiken generellt så har antalet självmordsförsök bland barn och unga ökat. Att må bra handlar inte bara om pengar och standard, utan om mycket mer än så. Att vi fått det bättre i genomsnitt betyder inte att alla har det bra. Det vi kan se är en välfärdsparadox: ”Barn och unga mår inte så bra som de har det”, som någon har uttryckt det. Det finns inga entydiga svar på orsakerna. Men den oroväckande utvecklingen sammanfaller med två andra större förändringar i samhället, föräldrarna arbetar mycket mer och barn tillbringar mycket större del av sin vakna tid utanför hemmet. Även om det inte finns ett direkt samband mellan dessa förändringar anser vi att föräldrars närvaro i sina barns liv aldrig kan överskattas. Vi tror att mer tid för barnen är mycket betydelsefullt för barnens hälsa och utveckling. Hur våra barn och unga mår är framförallt viktigt i sig – här och – för varje enskilt barn. Men det är också viktigt , för samhället i stort. De mänskliga resurserna blir en allt mer avgörande faktor för ett lands ekonomiska utveckling och konkurrenskraft. På en framtida världsmarknad kan inte konkurrera med pris utan med kunskap, kompetens och kvalitet. Och människor som har balans i tillvaron och mår bra lär sig mer och presterar bättre. Familjen är en gemenskap som vilar på vissa normer, värden och dygder. För att en familj ska fungera krävs att dess medlemmar arbetar för gemensamma mål och visar en grundläggande respekt för värden som trohet, kärlek, ansvar, generositet och jämlikhet. I då det individuella självförverkligandet framhålls som livets yttersta mål kan familjeidealen av vissa upplevas som provocerande. Men kritiken mot familjen är inte ny. Filosofer, revolutionärer och politiker med ambitioner att stöpa om hela samhället efter deras idéer och principer har ofta betraktat familjen som ett problem. För dem är det problematiskt att föräldrarna uppfostrar barnen utifrån sina egna värderingar, inte efter tyckarnas teoretiska system. I detta avseende går det en röd tråd från , , , , och till dagens socialistiska och liberala motståndare mot valfrihet i barnomsorgen. Det förekommer många märkliga argument i debatten om familjen. Många debattörer, främst på vänsterkanten, tar exempel på övergrepp, våld och kränkningar inom familjen till intäkt för att familjen är en förtryckande institution som bör avskaffas eller styras. Misstaget de gör är att inte se familjens nödvändiga och positiva roll. De resonerar lika enfaldigt som den som vill avskaffa skolan för att det där förekommer mobbning. Att familjen är viktig för de flesta visar olika undersökningar. Sverigestudien är en årlig kartläggning av svenskarnas personliga värderingar. I den senaste studien hamnar ”familj” på första plats. har ställt frågor om människors värderingar och i studien anger av de tillfrågade att ”Familjetrygghet” är ”mycket viktigt”. Familjen svarar mot grundläggande mänskliga behov. Det är den gemenskap som i stor utsträckning formar den framtida generationen. En politik som stödjer familjer är helt centralt och skapar en god spiral som ser till barnens välfärd, människors livskvalitet och ytterst hela samhällets intressen. 1.3 Familjer är olika Familjer ser olika ut. Den vanligaste formen av barnfamilj består av mamma, pappa och deras gemensamma barn. Det är en familjeform som väldigt många vuxna vill leva i och som också visat sig vara bra för barnen. Det är en familjeform som varit hållbar . Det finns all anledning för samhället att bekräfta värdet av denna familjetyp genom att underlätta för alla som vill bilda och hålla ihop i det som brukar kallas en kärnfamilj. Men det finns också andra familjeformer. Familjer bestående av ensamstående föräldrar med barn, särlevande föräldrar som delar på ansvaret för barnen, ombildade familjer och så kallade regnbågsfamiljer. För många är flera generationer det som alltid räknas in i familjebegreppet. Det finns en mångfald av familjetyper eftersom människor är olika och har olika egenskaper, erfarenheter och önskemål – men alla har vi behov av nära och kärleksfull gemenskap. Olika familjer fyller i allt väsentligt samma funktion, de delar samma vardagsproblem och det är inte familjeformen som avgör föräldrarnas ambition och förmåga att ge barnen en god uppväxt. När det gäller lagar och regelverk på familjepolitikens område anser att det är barnens behov och rätt till sina föräldrar som ska vara utgångspunkten. Dessa relationer måste lagstiftningen ta hänsyn till så att man så långt som möjligt säkerställer barnets rätt till båda sina föräldrar och till sitt ursprung. Det är detta som är innebörden i artikel sju där det står att barnet, så långt det är möjligt, har rätt att få vetskap om sina föräldrar och bli omvårdat av dem. 1.4 Familjesäkra politiken – tid och rum för relationer Det pågår – och har pågått under ett antal årtionden – en individualisering i samhället. Människor kan , på ett helt annat sätt än tidigare, välja att utforma sina liv utifrån egna önskemål, värderingar och intressen. Olika grupptillhörigheter och kollektiva förväntningar är inte på något sätt oviktiga, men de tenderar att betyda allt mindre för de olika val personer gör vad gäller exempelvis utbildning, yrke, familjebildning, religiös tillhörighet och politisk övertygelse. I många avseenden är individualiseringen positiv. Den kan innebära att enskilda personers makt över sina egna liv ökar. Fler kan välja att gå sin egen väg genom livet. Allt fler kan förverkliga sina egna drömmar och livsmål. Men det finns också avigsidor och risker med utvecklingen. Om individualiseringen leder till bräckligare, mindre stabila, gemenskaper kan tilltron, tryggheten och sammanhållningen i samhället påverkas negativt. Inte minst kan detta drabba barnen som är beroende av trygga och stabila relationer med sina föräldrar för att utvecklas positivt. Men nära relationer är inte bara viktigt för barn utan påverkar välbefinnande, hälsa och livslängd även för vuxna. Enligt vissa studier är social isolering lika skadligt som rökning och alkoholmissbruk. Politiken i stort, men inte minst familjepolitiken, bör därför utformas med hänsyn tagen till människors behov av att leva i nära gemenskap med andra. Om målet är människors välbefinnande är det alltför kortsiktigt att enbart fokusera på ekonomisk tillväxt, minskad arbetslöshet, bättre miljö eller något annat. Hur viktiga dessa målsättningar än är – och de är mycket viktiga – så bör politiken utgå från en helhetssyn på människan och alltid ta hänsyn till behovet av familj och nära relationer. Hemmiljö och familjeliv påverkar vår hälsa och livskvalitet. Och i ett bredare perspektiv blir de mänskliga resurserna en allt mer avgörande faktor för ett lands konkurrenskraft och ekonomiska utveckling. Människor som har balans i tillvaron och mår bra lär sig mer och presterar bättre. Familjernas situation och förutsättningar får också långsiktiga effekter eftersom det är där nästa generations medborgare formas. Det handlar inte bara om familjepolitiken. Familjernas förutsättningar påverkas av beslut inom en rad olika politikområden – skattepolitik, socialförsäkringarnas utformning, skolpolitik, arbetsmarknadspolitik, integrations- och migrationspolitik, bostadspolitik – listan kan göras lång. Vi anser därför att alla politiska beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer och nära relationer på samma sätt som man beaktar bl.a. miljöaspekter. Det kan handla om att identifiera hur ett förslag påverkar familjernas ekonomiska situation, hur balansen mellan arbete och fritid upprätthålls och hur det påverkar förutsättningarna att värna och vårda positiva familjerelationer. Vi vill helt enkelt familjesäkra politiken. Flera andra länder har utformat modeller för familjekonsekvensanalyser. och är två exempel. Kristdemokratisk familjepolitik syftar till att stödja familjerna, att möjliggöra mer tid för barnen och att öka familjernas frihet. vill därför ge fler valmöjligheter för familjer att välja den livsstil och barnomsorgsform som passar dem och deras barn bäst. Vi vill i det familjepolitiska målet betona förutsättningarna snarare än utfallet, vilket innebär en acceptans för att utfallet inte alltid blir detsamma för alla barnfamiljer. Olika utfall kan bero på att förutsättningarna är olika, men det kan också bero på att familjerna har gjort olika prioriteringar och val som får ekonomiska konsekvenser. Våra familjepolitiska målsättningar kan sammanfattas i fem punkter: Familjepolitiken ska stödja familjen Familjepolitiken ska möjliggöra mer tid för barnen Familjepolitiken ska öka familjernas frihet Familjepolitiken ska bidra till en trygg familjeekonomi Familjepolitiken ska bidra till förbättrad kvalitet i barnomsorgen Familjepolitiken ska öka familjernas frihet. Familjer ser olika ut och har olika förutsättningar. Barn har olika behov och föräldrar har olika önskemål och gör olika prioriteringar. Det är föräldrarna som har det primära ansvaret att avgöra vad som är bäst för deras barn och deras familj, inte staten eller kommunen. Familjepolitiken ska möjliggöra mer tid med barnen. Anknytning, omsorg, gemenskap och fostran kräver tid, och måste få ta tid. Föräldrar behöver bättre förutsättningar för att kombinera arbete och familjeliv. Det ska också vara möjligt att prioritera mer tid för barnen. Under barnets första är behovet av föräldrarna som allra störst. Det finns ett starkt önskemål från många föräldrar att vara hemma lite längre när barnen är små. Det finns också utvecklingspsykologiska och hälsomässiga argument som talar för att möjliggöra en senare start i förskola eller annan barnomsorg. Men vänsterregeringen går i motsatt riktning genom att föreslå ytterligare kvotering av föräldraförsäkringen och genom att avskaffa vårdnadsbidraget. Dessutom tyder statsministerns och socialförsäkringsministerns olika uttalanden på att fler åtgärder för att strypa möjligheterna för föräldrar att vara hemma lite längre med sina barn är att vänta. En relevant fråga är om regeringen tycker att svenska föräldrar har för mycket tid med sina små barn. Syftet med föräldraförsäkringen och vårdnadsbidraget är att barnen ska kunna få tid tillsammans med sina föräldrar, inte att såsom vänsterregeringen resonerar, tvångsstyra kvinnors och mäns grad av förvärvsarbete. familjepolitik utgår från familjens och barnens behov. Vi eftersträvar valfrihet och ekonomisk rättvisa mellan olika barnomsorgsformer och förutsättningar för föräldrar att ägna mer tid tillsammans med sina barn. Därför behöver barnfamiljernas möjligheter till flexibla val öka, inte begränsas. Vi vill stärka föräldraskapet, inte undergräva det. Vårt mål är att underlätta för föräldrar att vara hemma med sina barn och planera syskon i den takt som passar familjen, inte systemet. Vi föreslår därför en barntidsreform som består av en mer flexibel föräldraförsäkring och ett obligatoriskt vårdnadsbidrag i alla kommuner. 2.1 Ökad makt över föräldraförsäkringen till föräldrarna Att utveckla en trygg anknytning mellan förälder och barn tar tid, och måste få ta tid. i livet då man har små barn måste därför omsorgen om dem få vara den primära uppgiften. Kristdemokratisk familjepolitik syftar till att möjliggöra mer tid för barnen och att öka familjernas handlingsutrymme. Därför är det viktigt med en generös och flexibel föräldraförsäkring. är stolta över den svenska föräldraförsäkringen och vill att makten över hur den ska kunna användas i större utsträckning flyttas till föräldrarna. Nej till tvångskvotering av föräldraförsäkringen – föräldrarna ska bestämma. Föräldraförsäkringen är individualiserad, föräldrarna har rätt till hälften av dagarna vardera. På så sätt poängteras föräldrarnas betydelse för barnet och båda föräldrarna ges möjlighet till en nära kontakt med sitt barn. Detta är positiva till.