mot · H2023095 · 2015-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försvaret i höstbudgeten bör tillföras det anslag som Överbefälhavaren anser vara det minsta tänkbara som det anges i budgetunderlaget till försvarsbeslutet (avsnitt 1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör skriva på en försvarsallians med (avsnitt 2.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de övergripande målen för det militära försvaret ska vara de som anges i motionen (avsnitt 3.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de övergripande uppgifterna för det svenska försvaret ska vara de som anges i motionen (avsnitt 3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de övergripande målen för det civila försvaret ska vara de som anges i motionen (avsnitt 3.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den nationella krisledningen måste bli mer skyddad, redundant och övad (avsnitt 3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bör avvecklas som egen myndighet och flyttas in i (avsnitt 3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör återupprättas en civilförsvarsmyndighet (avsnitt 3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att civilförsvarsstrukturen ska likna den militära med befälhavare på alla nivåer (avsnitt 3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SOS Alarm bör omvandlas till en avdelning inom (avsnitt 3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det svenska försvaret inte längre ska anses vara av modellen insatsförsvar utan i stället ska anses vara ett existensförsvar (avsnitt 4.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att varje brigad ska inhysas i ett militärområde (), att militärområdena ska delas in i försvarsområden och att försvarsområdena ska delas in i närskyddsområden (avsnitt 4.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Försvarsmakten ska ha två och en halv mekaniserad brigad, två sjöstridsflottiljer, en ubåtsflottilj, sex stridsflygdivisioner och en transportflygdivision (avsnitt 4.3.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Försvarsmakten ska ha sju mekaniserade brigader, en stadsskyttebrigad, tre sjöstridsflottiljer, en ubåtsflottilj, tio stridsflygdivisioner och två transportflygdivisioner (avsnitt 4.3.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arméns strategiska uppgifter (avsnitt 4.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fältarméns taktiska mål (avsnitt 4.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om territorialarméns taktiska mål (avsnitt 4.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla polisens IED-förmåga (improviserad sprängladdning, improvised explosive device) och föra över den till Försvarsmakten (avsnitt 4.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Särskilda beredskapspolisen (SBP) bör återskapas med 1 500 civilpliktiga i länsvisa avdelningar (avsnitt 4.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underskottet i materielinvesteringar till 14 (IO 14) om först ska finansieras så att IO 14 realiseras innan vidare uppbyggnad av försvaret påbörjas (avsnitt 4.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den militära personalreserven ska beväpnas och övas som lätt infanteri (avsnitt 4.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om marinens strategiska uppgifter (avsnitt 4.3.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flottiljernas taktiska mål (avsnitt 4.3.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att såväl mekaniserade brigader som amfibiebrigader ska repetitionsutbildas (avsnitt 4.2.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flygvapnets strategiska uppgifter (avsnitt 4.3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stridsflygdivisionernas taktiska mål (avsnitt 4.3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värnpliktsutbildning bör startas i mindre skala utan föregående utredning för att sedan öka till en selektiv nivå där alla förband blir försörjda (avsnitt 4.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försvarets logistik aldrig i grunden får bli fredsställd (avsnitt 4.5.2). Den så kallade försvarsgruppen, regeringen samt , har enats om att stärka försvaret med mer än liggande statsbudget. Det är alldeles för lite. Sanningen är att försvarets andel av BNP är på väg mot rekordlåga . Försvarsmakten har krävt minst 20 miljarder mer än liggande budget för att kunna bygga insatsorganisation 14 (IO14) som beslutades 2009. budgeterar mer än liggande budget . Vi markerade redan i Försvarsberedningens rapporter genom avvikande meningar att försvaret behöver en rejäl upprustning för att nå en grundnivå och för att klara att uppbringa en rimlig försvarsförmåga. Upprustningen måste påbörjas redan nu så att försvaret återfår förmågan att försvara , innan det är . har i rapporterna Vägval i en globaliserad värld (Ds 2013:33) samt Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20) gett sin syn på utgångpunkterna för den svenska säkerhetspolitiken i partireservationerna. Under det senaste halvseklet har globaliseringen varit den dominerande faktorn i den internationella ekonomin. Detta har på många sätt varit en positiv utveckling, men det har också inneburit en mängd nya problem. Den ökande globaliseringen har knutit samman världen på gott och ont. Det ökade beroendet mellan olika delar av världen gör att händelser på en plats kan få återverkningar i stort sett i resten av världen. Den ändrade ekonomiska maktbalansen i världen leder successivt till en politisk och militär maktförskjutning där och dominerande ställning undergrävs. Världen är snabbt på väg mot en multipolär världsordning utan en eller ett par dominerande supermakter. Utvecklingen kommer leda till en situation som påminner om läget första halva med ett antal stormakter. Denna utveckling har påskyndats av den rådande ekonomiska krisen. En viktig konsekvens av budgetproblemen är kraftiga nedskärningar i försvarsanslagen i och . Den kraftiga befolkningsökningen i kombination med en snabb ekonomisk utveckling i världen leder till en omfattande belastning på världens miljö och en kapplöpning efter naturresurser. Risken är stor att detta kan leda till fler konflikter om odlingsmark, sötvatten, energiresurser, mineraltillgångar och andra naturtillgångar. Kampen om resurserna riskerar också att leda till ansträngda relationer och i värsta fall väpnade konflikter mellan stormakterna. Mycket tyder på att jordens klimat är på väg att bli varmare. Om detta stämmer, oberoende av orsak, så kommer detta få stora konsekvenser för Arktisregionen med nya transportleder och möjligheter till utvinning av naturresurser. Arktisområdet kommer då att bli en mycket viktigare strategisk region. storskaliga vattenkraft och kärnkraft är känsliga för sabotage, det gäller såväl i freds- som i krigstillstånd. De skyddade zonerna runt kraftverken bör göras större och bevakas bättre, byggnaderna bör förstärkas ytterligare och hemvärnet/territorialarmén bör ges en mer aktiv roll i försvaret av verken. I har en ohämmad massinvandring lett till att antalet personer i arbetsför ålder som inte arbetar har ökat dramatiskt. Det tär hårt på resurser. Bristen på civilingenjörer i är ett växande problem som bör tas på stort allvar. Befolkningsökningen i vissa delar av världen leder till ökade hot för globala pandemier. Modern sjukvård klarar av att läka allt fler sjukdomar och sjukdomstillstånd men är ingen garant för skydd mot nya smittsamma sjukdomar som kan uppenbara sig snabbt. kapacitet för att omhänderta och bota sjuka bör öka. Det kan vara bra med ytterligare ett pandemicentrum. Efter kollaps har flera debattörer spått historiens död. Marxismens ekonomiska teorier har bevisligen visat sig leda fel och den västerländska marknadsekonomin har verkat vara det ensamt segrande. Alla skulle kunna bli överens om detta. Verkligheten har dock visat sig vara betydligt mer mångbottnad och framtiden är inte på något sätt lätt att förutse. Den växande islamismen är ett exempel på detta. Bushadministrationens tro att hela automatiskt skulle bli demokratiskt om m.fl. diktatorer störtades har visat sig vara fel. Nya visionärer kommer även påverka världen på ett icke förutsägbart sätt. Den västerländska normalmodellen behöver inte vara alla folks mål. Alla grannländer utom och är medlemmar i . Detta gör att ett nära samarbete mellan de nordiska Natoländerna och inte är helt enkelt. Ett utökat nordiskt eller nordisk-baltiskt försvarssamarbete i fredstid kan sannolikt spara resurser och kan underlätta att bibehålla viktiga funktioner inom underhåll, inköp, utbildning m.m. Ett starkt finskt och baltiskt försvar är väldigt viktigt ur svensk synvinkel då det ökar vår förvarnings- och förberedelsetid. försvar är i huvudsak inriktat på att försvara och havsområdena med omfattande energitillgångar. Detta gör att man primärt satsar på marin och flygvapen. satsar av BNP på försvaret och anslaget ökar. har övergett tanken på att ha ett allsidigt försvar utan vill, genom att vara en mycket lojal Natomedlem, försäkra sig om stöd från Nato istället. De relativt stora offren i den danska ISAF-insatsen är exempel på detta. Man satsar bara på ett par förmågor samt en stor förmåga till internationella insatser. Till detta kommer att man tvingas lägga resurser på marinenheter som kan skydda danska intressen på . satsar av BNP på försvaret. har fortfarande kvar ett omfattande territorialförsvar baserat på värnplikt. Landet genomför nu en kraftig reduktion av numerären både för att ha råd med omfattande materielinköp samt som konsekvens av neddragningar i försvarsbudgeten pga. den ekonomiska krisen. kommer tvingas välja mellan ökade försvarsanslag eller avvecklat territorialförsvar. är mycket intresserat av nordiskt försvarssamarbete och är neutralt. satsar av BNP på försvaret. har huvudsakligen inriktat sig på internationella insatser men håller nu på att stärka territorialförsvaret. satsar , och av BNP på försvar. och har dock beslutat att höja anslagen till av BNP. Alla baltiska länder är intresserade av ett nära försvarssamarbete med . Det är klart att våra baltiska grannländer inte tar nuvarande solidaritetsförklaring på allvar och att inte har några reella resurser att påverka förloppet av en kris i . Detta är ett allvarligt problem för den hittillsvarande säkerhetspolitiska inriktningen och kräver antingen en anpassning av politiken till våra faktiskt existerande resurser eller – vilket vi föredrar – en betydande resurstillförsel till det svenska försvaret. Det första vi kunde göra för att reellt hjälpa balterna är att befästa . En stående nordisk-baltisk fredsbrigad skulle vara en god idé, men den får inte vara bunden till EU eller Nato utan ska vara en mellanstatlig angelägenhet. satsar rejält på att bibehålla ett starkt territorialförsvar, ha nära relationer till och de centraleuropeiska grannländerna. satsar av BNP på försvaret. har haft ett av starkaste konventionella försvar. genomförs dock omfattande neddragningar i försvaret som i stort sett eliminerar förmåga att hjälpa andra länder i med deras territorialförsvar. satsar av BNP på försvaret. betraktar som, i fallande ordning, en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. och kommer att vara Natoanslutna och och kommer att vara icke Natoanslutna, och det är viktigt att ett realistiskt uppbyggt nordiskt samarbete på detta område tar hänsyn till dessa förutsättningar. Ett övergripande strukturellt problem för nordiskt samarbete på detta område är att det är splittrat mellan olika avtal och strukturer. Detta är enligt vår mening suboptimalt. För att kunna uppnå ett effektivt och fördjupat nordiskt samarbete bör avtalen samordnas i en gemensam struktur. Det nordiska försvarssamarbetet bör formaliseras för att kunna fortsätta att fördjupas. försvarspolitik ska fokusera på försvaret av . Genom att stärka vårt eget försvar, genom att fullt ut verka för en försvarsallians med och genom Partnerskapet för fred med Nato tar sitt säkerhetspolitiska ansvar. Ett starkt luft- och kustförsvar på är inte bara en svensk angelägenhet utan även en baltisk angelägenhet eftersom en militär bas på i fel händer är ett hot mot hela säkerhet. vill att ska verka för ett nära försvarssamarbete mellan och med målsättning att skapa en formell försvarsallians och ett gemensamt planerat försvar. vill vidare se att ett tätt samarbete med och om sjö- och luftförsvar. Eftersom och är Natoländer krävs det godkännande. Av uppgifter att döma är det politiskt möjligt. är mycket intresserat av kostnadsdelningar. Självklart förutsätter detta en rejäl höjning av försvarsanslaget för att ska se nyttan. Gemensam luftläges- och havslägesbild (även i krig), gemensam isbrytarkapacitet i arktiska förhållanden, gemensamma transportplan (landsdedikerade i krig) och gemensamma satellitsystem är exempel på omedelbara samordningsfördelar. Efter slut minskade de mellanstatliga konflikterna i världen. reducerades också försvarsanslagen i delar av världen. Det fanns en uppfattning att krig mellan stater var passé och att framtiden huvudsakligen skulle bestå av internationella insatser för att upprätthålla eller skapa fred och demokrati. Efter en kort euforisk period har detta scenario inte visat sig stämma. har försvarsanslagen i världen ökat kraftigt som konflikterna blivit allvarligare igen. Det har också visat sig vara mycket svårare och dyrare att sprida fred och demokrati än vad man trodde . Försvarsanslagens snabba ökning har bromsats upp , men detta beror enbart på att och tvingats göra omfattande nedskärningar av sina försvar pga. den ekonomiska krisen. Eftersom resten av världen fortsätter sina rustningar påskyndar detta bara utvecklingen mot en multipolär värld utan västlig militär hegemoni. I en multipolär värld med konkurrerande stormakter kommer det också att bli allt svårare för det internationella samfundet att enas kring insatser. Det faktum att ibland väljer att agera självpåtagen världspolis och intervenera utan FN-mandat riskerar sätta prejudikat för nya stormakter. Det finns få tecken som visar att vi går mot en fredligare värld. Risken har snarare ökat för att interna konflikter utvecklas till mellanstatliga konflikter som i , och . En annan fara är att nationellt självhävdelsebehov bland snabbt växande nationer riskerar att skapa nya mellanstatliga konflikter. Finns det även konkurrens om naturresurser så ökar riskerna än mer. Ett område där detta syns väldigt tydligt är i haven utanför östra och södra . Den på kärnvapen baserade terrorbalansen mellan och /har bevarat världsfreden. Den viktigaste mekanismen för att detta ska fungera är båda sidors konstaterade andraslagsförmåga. Bisarrt nog är det som hotar och oroar oss mest det som räddat oss undan ytterligare ett världskrig. Eftersom inget land vill starta kärnvapenkrig finns dock risk för bruk av militära medel på en nivå som ligger under den gräns där kärnvapenanvändning kan vara aktuellt. har börjat manövrera i detta handlingsutrymme. Det finns inget som tyder på att spridningen av massförstörelsevapen är under kontroll. I takt med ekonomisk utveckling får allt fler länder teknisk förmåga att utveckla massförstörelsevapen. ser många länder innehav av sådana vapen som en garanti mot anfall från konventionellt överlägsna länder. De länder som främst finns i världens blick just nu är och . Skulle något av dessa länder skaffa kärnvapen riskerar detta att leda till att flera grannländer också skaffar kärnvapen. En del av försvaret utgörs av det psykologiska försvaret med uppgift att skydda mot fiendens felaktiga propagandaspridning och föra ut den korrekta bilden av skeendet till den svenska och internationella publiken. Detta är en viktig uppgift i en konflikt eftersom krigföringen alltmer har utvecklats mot att knäcka inte bara motståndarens förmåga till strid utan också hans vilja att strida. För att kunna uppnå detta behövs en nystart av en särskild myndighet för detta ändamål – Styrelsen för psykologiskt försvar. I takt med globaliseringens framväxt har även terrorism och organiserad brottslighet globaliserats. Det har alltid funnits internationella nätverk, men går det mycket lättare att kommunicera och organisera sig internationellt. I en värld med helt olika nivå på militära resurser, både teknologiskt och ekonomiskt, måste svagare aktörer använda sig av asymmetrisk krigföring för att ha en chans att skada fienden. Särskilt viktigt är detta för icke-statliga aktörer. När den överlägsna aktören använder sig av fjärrstyrda drönare så svarar den svagare aktören med terrordåd antingen mot fysiska mål eller mot virtuella mål på internet. finns också risken att terrorister kommer över massförstörelsevapen. Det finns också en risk att terroristgrupper och den organiserade brottsligheten kommer att närma sig varandra. Terrorister behöver finansiera sin verksamhet och organiserad brottslighet kan använda sig av terroristernas metoder för att uppnå sina mål. Ett exempel på detta är organiserad brottslighet som hotar med cyberangrepp i utpressningssyfte. För att skydda och mot iranska långdistansrobotar kommer placera ut antirobotrobotar i . Robotarna som placeras i har väckt stor ilska i och resulterat i att i sin tur placerat ut olika robotsystem i . Om robotarna verkligen kommer på plats är risken stor för ytterligare rysk upptrappning. och bygger upp nya förmågor som exempelvis hangarfartygsgrupper vilket visar en vilja att kunna verka mot en kvalificerad motståndare utanför sina närområden. Inom överskådlig tid finns det dock ett tekniskt gap till som gör det orealistiskt att företa fjärroperationer utan tillstånd. förespråkar att avstår från medlemskap i . Vi ifrågasätter inte att Nato gjort bra saker. Nato och rustade exempelvis så starkt att ekonomi knäcktes under . Detta faktum och relation till Nato är dock två olika frågor. och var under inte med i Nato, men var väl rustade och utgjorde en zon med relativ avspänning. Så kan det fortfarande vara. Det finns flera skäl för att inte ska vara medlem i Nato: • Ett avspänningsskäl: Som neutralt mellan och land skapar vi avspänning i ett strategiskt geografiskt område. • Ett politiskt skäl: Vi riskerar inte att dras in djupt i konflikter som inte rör oss. • Ett tillräcklighetsskäl: Vi kan höja försvarsanslaget och, med eller utan , skapa en egen tröskeleffekt. Nato har också utvecklat ett omfattande samarbete med andra länder i närområdet via Partnerskap för fred (PFF). PFF utvecklas nu så att samarbetet fördjupas med vissa nationer som upplevs ha särskilt bra samarbetspotential. Frågan är nu hur nära relation kan ha med Nato utan att vi delvis börjar räknas in i alliansen. deltagande i Partnerskap för fred (PFF), Natos snabbinsatsstyrka (NRF) och värdlandssupport (HNS) markerar, som vi ser det, en gräns. Dessa tre åtaganden förpliktigar inte, det följer inga krav på stöd till andra länder eller på att vi ska vara tvungna att upplåta vårt territorium. Den försvarsallians vi vill bygga är den med . Vi vill inte ingå som fullvärdig medlem i Nato och inte heller ha någon mer djupgående integration i . En försvarsallians med innebär att om någon attackerar så är även i krig, men det innebär också att båda länderna har en högre tröskeleffekt mot angrepp. Dessutom utgör ett starkt svensk-finskt försvar en stabiliserande faktor i vår del av . PFF ger oss möjligheter att vid internationella konflikter delta tillsammans med Nato. NRF ger oss billig tillgång till bra övningar. HNS ger oss en ytterligare en möjlighet om krig försätter oss i ett ytterst ansträngt läge. EU har ännu inte format någon övergripande överstatlighet på försvarsområdet, men det närmar sig. Allt fler säkerhetspolitiska områden beslutas bli överstatliga. EU:s stridsgrupper är ett förstadium till EU:s egen krigsmakt och därför bör inte delta. Lika lite som EU bör bli en nation med egen lagstiftning och skatterätt, lika lite bör EU förses med en egen krigsmakt. Denna utveckling motverkas av Nato som är den enda organisation i som kan leda storskaligt krig. Få Natoländer vill byta ut Nato mot EU i ett krigsperspektiv. På försvarsmaterielsidan finns tankar inom EU om att låta EU bli ramen för gemensamma satsningar och att skapa en försvarsindustristrategi för EU. Medlemsstaternas forskningsanslag får då samlas till EU för gemensamt nyttjande i större skala utanför marknaden. Risken för att en sådan utveckling blir dödsstöten för svensk försvarsindustri är stor. Andra medlemsländer tar för sig i gemensamma projekt medan backar. bör satsa på försvarsmaterielsamarbeten med enskilda länder: de nordiska länderna i första hand, men även länder inom sexnationerssamarbetet (, , , , och ). Andra lämpliga länder är , och . Den svenska försvarsindustrin har på egen hand visat vägen till flera viktiga samarbeten. 3.1 Målet för det militära försvaret Det militära försvaret ska genomföra de insatser som riksdag och regering beslutat eller som i övrigt följer av Försvarsmaktens uppgifter. Försvarsmakten ska lösa följande: • … försvara rikets frihet och hävda territoriella integritet. • … om och skriver under en försvarsallians, optimera densamma. • … bistå det civila samhället vid katastrofer, störningar och olyckor. • … ge militärt bistånd i internationella insatser. Av dessa uppgifter följer att Försvarsmakten bland annat måste klara: • … att avvisa vid kränkningar och möta alla angrepp. • … att genom ett skalförsvar kunna tillfoga en angripare svåra och kostsamma förluster. • … att genom ett djupförsvar kunna slå ett angrepp av mekaniserade förband av brigads storlek i en riktning och möta angrepp i två andra riktningar. • … att skydda rikets ledning och krigsbaserna genom skydd och spridning. • … vidmakthålla aktuell försvarsplanering mot alla relevanta hotbilder. 3.3 Målet för det civila försvaret Målet för det civila försvaret ska vara: … att värna civilbefolkningen, … att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna, … att stärka Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. 3.4 Regeringens och verksamhet vid höjd beredskap Regeringen leder krishantering på nationell nivå. Den nationella krisledningen måste vara redundant och inte slås ut för lätt. Den fasta tjänstemannastab som är knuten till krisledningen ska vara väl samövad med regeringen. MSB läggs ner och denna myndighets forskningsdelar överförs till (). Därefter upprättas en civilförsvarsmyndighet med civil överbefälhavare. SOS Alarm inkorporeras i . var försvarets andel av BNP för att sedan sjunka till dagens . De minskade försvarsanslagen och stora omställningskostnader i kombination med en ensidig inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas. För att garantera rikets säkerhet måste nedrustningspolitiken få ett slut. Hela försvarsgrenar hotas av systemkollaps inom . Länderna i vår närhet har försvarsanslag av BNP eller har beslutat att uppnå det. försvarsanslag däremot fortsätter att sjunka och närmar sig .