ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021759 · 2015-10-05 00:00:00 — Svensk lag lika för alla ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglerna för identifiering och polismedverkan m.m. vid avhysning av olagliga bosättningar bör förenklas, att lagar och regler bör tillämpas lika i hela landet samt att äganderätten bör värnas, och tillkännager detta för regeringen. Fattiga och utsatta EU-migranter som sitter utanför butiker och på gator och torg har blivit allt vanligare . Bakgrunden är fattigdom och arbetslöshet och att deras hemländer inte tar sitt ansvar och hjälper sina medborgare. Många av dessa människor möts dessutom av diskriminering och korruption med mera. En av följderna är ett ökat antal olagliga bosättningar i . Den fria rörligheten inom EU är en grundprincip som garanteras av EU – varje EU-medborgare har som huvudregel rätt att bo, arbeta eller tillhandahålla tjänster i varje annan medlemsstat. EU-medborgare har också rätt att vistas i EU:s medlemsländer utan krav på att kunna försörja sig. Tiggeri är inte förbjudet enligt svensk lag. Fastighetsägares äganderätt och rätt att fritt förfoga över sin fastighet är reglerad i svensk lag. Olovliga bosättningar omfattas inte av allemansrätten och betecknas i lag som egenmäktigt förfarande. Lagar och tillämpning av regler kan skapa ”moment 22” och medför i en del fall byråkrati och segdragna rättsprocesser. Lagar och regler tillämpas dessutom olika i olika delar av landet. Det är dock inte acceptabelt att äganderätten urholkas i vissa av dessa fall. Den självklara principen om alla människors lika värde innebär även att alla människor är lika inför lagen. Det finns exempel där kommunens miljöförvaltning anser att bosättningar innebär ett brott mot miljö- och hälsolagstiftningen och därför vill utrymma en bosättning men där det har uppstått problem. Det går inte ställa krav på kommunen då den inte äger marken. Man kan inte ställa ut containrar, toaletter med mera för då bryter man mot lagen och understödjer en olaglig ockupation av mark. Man kan inte avkräva åtgärder av den private fastighetsägaren som redan fått sin äganderätt inskränkt. Kronofogden anser sig inte kunna besluta om avhysning utan att samtliga av de boende är identifierade och polisen ansåg sig inte ha laglig rätt att identifiera personerna för kronofogdens räkning – således ett ”moment 22”. Planering av stängning av boplatser stoppas i en del fall av överklagan till som då kräver att samtliga personer ska identifieras, vilket kan vara svårt och polismedverkan ser olika ut i landet. En segdragen rättsprocess tar vid och bosättningen blir kvar. Reglerna för avhysning måste förenklas, reglerna för identifikation lättas upp och avseende polismedverkan med mera måste man tillämpa samma regler på samma sätt i hela landet. Det är också viktigt att samarbetar med myndigheter i dessa människors hemländer och att information ges om regelverket kring den fria rörligheten. Svensk lag ska gälla lika för alla och tillämpas lika i hela landet och äganderätten ska värnas.
mot · H3021760 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra ändringar i lagstiftningen och ge möjlighet att få testamentet registrerat och tillkännager detta för regeringen. Varje människas möjlighet att bestämma över sin egendom och genom testamente uttrycka sin sista vilja är en viktig och betydelsefull rättighet. I regleras hantering av testamente och där fokuserar man på formen för upprättande och återkallande av testamente. Där återfinns dock inte text om hur man kan säkra testamentet eller dess innehåll och därmed den enskildes sista vilja. Många testamenten finns i bankfack men många återfinns i hemmet och i en del fall med olika lydelser. Utredning får ske om vilket testamente som ska vara det giltiga. Det händer också att testamenten kommer bort, både genom olycksfall och av uppsåt. Mörkertalet är dessutom säkerligen stort för det är bara de gånger ett testamente återfinns och arvskiften gjorts på felaktig grund som problemet får publicitet. Det finns rättsliga system för att hantera liknande av enskilda upprättade dokument. Äktenskapsförord skall exempelvis registreras hos (). En översyn och förändring bör därför göras i lagstiftningen (), för att öka säkerheten kring testamenten och deras innehåll så att den enskildes sista vilja verkligen blir den som individen tänkt sig. Att införa en möjlighet att registrera testamente skulle kunna vara ett sätt att uppnå detta. Innehållet i registrerade testamenten borde då vara konfidentiella i motsats till vad som gäller dagens system med äktenskapsförord. finns möjlighet i lagstiftningen att under vissa omständigheter kunna upprätta ”nödtestamente”. Jag anser att i översynen av lagstiftningen bör denna möjlighet absolut finnas kvar.
mot · H3021761 · 2015-10-05 00:00:00 — Snabbare vägar till arbete för utländsk vårdpersonal ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder så att fler personer med utländsk vårdutbildning snabbare kan börja arbeta inom svensk sjukvård, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att delegera beslut om vårdlegitimation så att andra myndigheter än kan validera utländska betyg i syfte att snabbare få ut personer med vårdutbildning på svensk arbetsmarknad och tillkännager detta för regeringen. Enligt Kommuner och Landsting, SKL, behöver 225 000 personer nyanställas inom vård och omsorg . väntar flera tusen personer med vårdutbildning från länder utanför EU på att få ett arbete i . Trenden pekar dessutom i negativ riktning. Väntetiderna på att få en legitimation blir allt längre. Detta är uppenbart ett resursslöseri och bådar heller inte gott med tanke på demografiska utveckling. Det behövs fler händer inom vården och omsorgen och det behövs också läkare och tandläkare som är specialister som går in och fyller luckorna i Vårdsverige. Det är som prövar den utländska utbildningen. Enligt myndighetens hemsida behandlar man ärenden som inkom . ligger alltså efter och högarna bara växer. Bara det att pröva om ett lands vårdutbildning håller måttet i , en process som ska ta , tar . Ungefär hälften av dem som lämnar in ansökningar tvingas dessutom komplettera dem och då tar innan valideringsprocessen kan börja. Uppgifterna är hämtade från och det finns anledning att tro att väntetiderna är längre än så. Det är lätt att förstå om sökande försöker i något annat land eller ger upp drömmen att arbeta som allmänläkare eller specialist i . är detta förstås en förlust för . Enligt en undersökning som har tagit fram kostar en läkarutbildning i medan det endast kostar ungefär en tiondel att kompletteringsutbilda en utländsk läkare. Detta förstärker bilden av det samhällsekonomiska slöseri som pågår. Både samhälle och individ skulle tjäna på en snabbare valideringsprocess. Problemet är heller inte nytt. Ändå så växer högarna hos . Det är därför motiverat att regeringen ser över nya möjligheter att förenkla valideringsprocessen, utan att tumma på kunskapskrav och erfarenhet av praktik. Det är även värt att se över möjligheterna att inte endast låta hantera valideringsprocessen utan att delegerar valideringen till andra myndigheter.
mot · H3021763 · 2015-10-05 00:00:00 — Översyn av problemen inom bärplockningsbranschen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av problemen inom bärplockningsbranschen och tillkännager detta för regeringen. Dessvärre finns det oseriösa aktörer inom bärplockningsbranschen som på olika sätt utsätter bärplockare för oskäliga förhållanden. Detta får efterverkningar i flera led och situationen är allvarlig. Bärplockare utnyttjas, markägare drabbas och livsmedelskedjan utsätts för risker. En översyn kring vilka förbättringar som behöver genomföras för att komma tillrätta med dagens situation behövs. Det behöver bland annat finnas möjlighet att genomföra nödvändiga livsmedelskontroller. Åtgärder för att komma tillrätta med fel och fusk inom branschen kring skatter och avgifter bör också vidtas. Det förekommer relativt ofta att bärplockare som tillfälligt kommer till för att plocka bär ser sig tvingade att slå läger utan att ha markägarens tillstånd till detta. Om markägaren vill avhysa bärplockarna i fråga blir processen ofta både krånglig och dyr som det innebär en tragik för dem som berörs. Avgiften till är per person. Det är inte ovanligt att 100 personer skall avhysas vilket alltså medför stora kostnader för markägaren. Mindre markägare med små ekonomiska marginaler kan ha problem att betala de summor som avhysningen kan kosta. Staten bör inte ta ut sådana avgifter så att endast de stora skogsbolagen och markägare med god ekonomi kan nyttja möjligheten att på ett lagligt sätt genomföra avhysningen. I det korta perspektivet bör det ses över om det går att införa ett tak på avhysningsavgiften. Men det behöver också genomföras en heltäckande översyn som ser över hela dagens allvarliga problematik där ingen är vinnare.
mot · H3021765 · 2015-10-05 00:00:00 — Införande av s.k. Royalties for Regions vid gruvverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av s.k. Royalties for Regions vid gruvverksamhet och tillkännager detta för regeringen. gruvor, vår gruvnäring och dess betydelse har präglat dess svenska historia och kan inte underskattas. En betydande del av välstånd har under hundratals år byggts på brytning och förädling av metall och . Det är dock inte bara i ett historiskt perspektiv gruvnäringen haft betydelse utan även i allra högsta grad i ett framtida. I spåren av stigande världsmarknadspriser på järnmalm eller framförallt, som i fallet utanför i min valkrets , sällsynta jordartsmetaller visas nu ett ökat intresse för att öppna nya och expandera existerande gruvor. Myndigheten geologiska undersökning uppskattar att antalet gruvor i i stort sett kommer ha fördubblats i förhållande till dagens läge. I existerar positivt nog ingen gruvskatt – det som finns är en mineralavgift på av värdet på bruten malm. Denna är i praktiken helt obetydlig och kompenserar inte på något sätt för vare sig behov i form av infrastrukturinvesteringar och övrig samhällsplanering eller negativa konsekvenser i form av miljöpåverkan av gruvverksamhet då de som främst drabbas och får hantera konsekvenser, kostnader och miljöförstöring av detta – berörda kommuner och regioner – inte får någon del av denna överhuvudtaget. I har diskussionerna kring gruvverksamhet och mineralavgift endast handlat om ett rent statligt perspektiv och intresse – inte om de närmast berörda i form av människor, kommuner och regioner på berörda platser. Statens avsevärda intäkter från gruvnäringen kommer främst från utdelningar och bolagsskatt då avgiften främst varit en kompensation för markägaren. När den högerliberala i den australienska delstaten , världens främsta gruvregion, vann valet infördes i delstaten vad man valde att benämna Royalties for Regions (ej att förväxla med den av Laborregeringen införda och av den nuvarande högerregeringen avskaffade nationella gruvskatten) – där berörda kommuner och berörda inom delstatliga regioner kommer i åtnjutande av mineralavgifter för att kunna satsa på utbyggd infrastruktur, utbyggd service och välfärdsverksamhet m.m. Effekterna av Royalties for Regions har varit entydigt positiva – för närsamhället, för kommunen, för regionen, för delstaten, för den nationella nivån och för gruvnäringen. Genom denna har man fått en stark lokal nytta och uppslutning kring en viktig näring, man har stimulerat företagande, arbetstillfällen, entreprenörskap, utbyggd service och infrastrukturinvesteringar som skapat språngbrädor för tillväxt och utveckling i dessa ofta mindre samhällen, kommuner och regioner i avfolkningsbygd. I syfte att utveckla den mineralstrategi alliansregeringen sjösatte föreslår jag följaktligen att ovan nämnda modell i lämpliga och tillämpliga delar genomförs inom den svenska gruvlagstiftningen.
mot · H3021766 · 2015-10-05 00:00:00 — Centralisering av statliga jobb ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en redogörelse för hur man tänker säkerställa att inte fler statliga jobb flyttas från mindre orter i till storstadsregionerna, och tillkännager detta för regeringen. Ända sedan myndighetsutlokaliseringen har det varit en bärande politisk idé att statliga arbetstillfällen ska vara fördelade över landet och inte bara finnas i . blir det mer och mer uppenbart hur flertalet statliga förvaltningsmyndigheter väljer att bedriva ett eget centraliseringsarbete och flytta tidigare utlokaliserade tjänster tillbaka till storstadsregionerna. Det går stick i stäv med de politiska intentioner som ligger bakom tanken med utlokaliseringen av statliga jobb. har så många som 7 500 statliga jobb skapats i , motsvarande tillväxt av statliga jobb har inte skett i resten av landet. Den senaste raden av exempel återfinns bland annat i Skatteverkets omlokalisering och sammanslagning av verksamhet. Totalt handlar det om 510 jobb som flyttas från mindre till större orter. Enskilda statsråd gömmer sig ibland bakom formuleringen att det är myndigheterna själva som bär ansvar för hur man väljer att organisera sin verksamhet. Faktum kvarstår dock, lika tydligt som det stadgas i RF 2:6, regeringen styr riket. Eftersom flertalet förvaltningsmyndigheter nu så uppenbart väljer att organisera sig på ett sätt som går emot de politiska intentioner som varit vägledande för utlokaliseringen bör regeringen förtydliga sin styrning av våra förvaltningsmyndigheter. Det bör därför ges regeringen till känna att man ska återkomma till med en redogörelse för hur man tänker säkerställa att fler statliga jobb inte flyttas från mindre orter i till storstadsregionerna.
mot · H3021767 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att satsa på förbättrad infrastruktur i och tillkännager detta för regeringen. Fungerande kommunikationer är ett grundfundament för att jobben ska kunna växa till och bli fler i ett samhälle. , som tredje turistlän, och därtill starkt beroende av sin tunga industri är i stort behov av utbyggd och förbättrad infrastruktur. Det gäller såväl för den spårbundna trafiken som för vägnätet. arbetspendlar 50 000 privatpersoner längs delar av stråket –, endast 5 000 av dessa väljer tåget som färdmedel. Dalabanan har i denna del stor utvecklingspotential, genom ökad turtäthet och förkortad restid genom ombyggnation. Det är angeläget att en modernisering av sträckan sker för korta tidsdistansen mellan och . Bättre förutsättningar för arbetspendling skulle sannolikt leda till ökad inflyttning och bättre förutsättningar att utveckla affärsverksamhet även inom länet. Den spårbundna infrastrukturen har också en viktig roll att spela såväl för besöksnäringen som för den tunga industrin. Behovet av fler tunga transporter kommer att öka och då måste staten tillförsäkra att kapacitet finns för att den del av de tunga transporter som lämpar sig för järnvägstransport också kan transporteras på järnväg. av alla tunga transporter mäter dock i avstånd. Att dessa måste ske på väg snarare än järnväg är därmed uppenbart. Av såväl trafiksäkerhetsskäl som näringspolitiska avvägningar bör delar av vägnät moderniseras. finns ett flertal vägsträckor i länet där kapacitetsutnyttjandet överstiger det som borde vara en rimlig nivå. Följden är naturligt en svårare trafiksituation, med förseningar och ökad riskexponering för trafikanter. Dimensioneringen av vägnät måste medge inte bara de privatpersoner och företag som lever och verkar i länet, utan också den stora mängd besökare som begagnar infrastrukturen på väg till eller från något av länets populära besöksnäringsmål. Det är av stor prioritet att rusta vägsträckorna –och –just ur denna aspekt. Här återfinns vägar av låg standard som skapar flaskhalsar och exponerar bilister för stor risk i samband med besöksnäringens högsäsonger då trycket på vägnätet är stort.
mot · H3021768 · 2015-10-05 00:00:00 — Användningen av villkorlig frigivning ställer sig bakom det som anförs i motionen om användningen av villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. beviljas som huvudregel villkorlig frigivning då fängelse valts som påföljd efter två tredjedelar av den avtjänade strafftiden. har under föregående tillkännagivit för regeringen att den villkorliga frigivningen vid återfall i likartad brottslighet bör skärpas. används villkorlig frigivning mer eller mindre undantagslöst vid fängelsestraff som överstiger en månad. Vi menar att detta är en olycklig användning av institutet. Istället bör villkorlig frigivning endast komma ifråga då den intagna uppvisar god skötsamhet och en vilja att återanpassa sig. Institutet villkorlig frigivning bör användas som incitament för bättre skötsamhet och återanpassning. Inte som en huvudregel utan undantag. Huvudregeln bör vara att den fulla strafftiden avtjänas i fängelse. Den som uppvisar god skötsamhet och vilja till återanpassning ska dock kunna komma ifråga för villkorlig frigivning. Det är viktigt att den villkorliga frigivningen sker på ett rättssäkert sätt och inte blir föremål för godtycke i vilket den intagne inte kan förutse vad som förväntas för att villkorlig frigivning ska kunna ske. En utredning bör därför i samråd med Kriminalvården utforma förslag över vilka kriterier som ska gälla för villkorlig frigivning. Kriterierna ska bygga på uppvisad skötsamhet och vilja till återanpassning. Kriterierna ska vidare vara tydliga och förutsägbara för den intagne. Varje kriminalvårdsanstalt ska tydligt kunna redogöra för vad som förväntas av den intagne för att villkorlig frigivning ska kunna ske. Villkorlig frigivning ska aldrig kunna komma i fråga i de fall den intagne uppvisar misskötsamhet, begår ny brottslighet , eller genomför rymning eller rymningsförsök.
mot · H3021769 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att placera en forskningsreaktor i anslutning till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om elcertifikatssystemen kan nyttjas för forskning och provdrift av fjärde generationens kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. Kärnkraft har stor betydelse för svensk elproduktion, och kommer så ha . var före tankeförbudet framstående inom kärnenergiforskningen; tankeförbudstiden har varit hämmande för utveckling inom området men har återigen möjlighet att bli framstående inom kärnenergiforskning. Förutom behovet av att ligga i framkant rent generellt när det gäller forskning för att klara att bibehålla konkurrenskraft i en tuff global miljö, så finns behov av en säker och stabil energiförsörjning för att industrin ska klara sin konkurrenskraft. Dessutom finns inga tecken på annat än att energibehovet kommer att öka, vilket innebär att kärnenergi och forskning däri kommer vara avgörande för svensk ekonomi och konkurrenskraft. Den fjärde generationens kärnkraft skulle innebära stora framsteg mot ett säkert och hållbart energisystem. De problem som framhävts gällande kärnkraft såsom gruvbrytning av uran, riskerna vid drift och slutförvaret av bränslet skulle kunna minska med fjärde generationens kärnkraft. Riskerna vid produktion skulle med denna teknik kraftigt reduceras. Tekniken möjliggör användning av redan upparbetat bränsle. Redan använt bränsle har använts med endast en bråkdel av energiinnehåll. Att använda det redan upparbetade bränslet skulle förse den nya generationens verk med bränsle för överskådlig tid och således skulle behovet av gruvdrift på uran minska. skulle riskerna med restprodukten kraftigt minska. Det som har behov av 100 av förvar kan minska till med en lägre strålningsgrad. Till detta kommer att kärnkraften anses vara betydelsefull för begränsningen av koldioxidtillskottet i atmosfären. Således torde forskningen inom den fjärde generationens kärnkraft tilltala alla, logiskt sett även de som motsätter sig den tredje generationens kärnkraft. Den fjärde generationens kärnkraft kan med nämnda motivation gällande livscykelperspektiv betraktas som en hållbar energilösning. Det finns därför skäl att bejaka denna forskning och det finns en logik i att placera en forskningsreaktor i anslutning till . Forskning på detta område skulle få strategisk betydelse för , svensk ekonomi och svensk konkurrenskraft. Det finns därför anledning att analysera hur den forskningen kan stödjas och det bör utredas om elcertifikatsystemen kan nyttjas för detta ändamål. Med hänvisning till att ansatsen med detta system varit att stödja förnyelsebar, alternativt fossilbränslefri energiframställning, torde det vara lämpligt med en översyn för att uppnå denna föresats. Elcertifikatsystemets legitimitet härrör sig till att uppsatta kriterier och ansatser efterföljs. Ett förtydligande av systemet där hållbar energiframställning definieras och där samhällsnyttig och framtidsinriktad utveckling premieras. Detta bör komma till stånd och bör därför vara prioriterat.
mot · H3021770 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för skuldsatta individer som lever på existensminimum när det gäller möjligheten för dem att öka sina drivkrafter att snabbare betala av sina skulder och tillkännager detta för regeringen. Synen på överskuldsättning skiljer sig åt i olika länder och är kulturellt betingat. Skiljelinjen är ofta huruvida man ser det som ett kreditmarknadsmisslyckande eller som ett betalningsmoralsproblem. Överskuldsättning är dock ett problem inte bara för den enskilde utan också för hela samhället. Orsakerna till överskuldsättning kan vara av vitt skilda skäl, inte sällan i samband med stor tragik involverad på ett eller annat sätt. Vilket i sin tur försvårar processen med att hantera situationen vare sig det är att förhindra, att komma till rätta med den eller att bearbeta faktum. Oavsett vilket förtjänar alla möjligheten att få en ny chans och framförallt krävs att det finns en upplevd möjlighet att komma ur sin situation. För den enskilde innebär överskuldsättning en tillvaro som skapar stora påfrestningar och en situation som ofta upplevs som hopplös. Detta är i sig grund för ohälsa och lidande, en situation som upplevs som hopplös utan framtidstro eller utsikter att kunna påverka sin egen situation visar sig vara en av de främsta anledningarna till ohälsa. Förutom de ekonomiska svårigheterna innebär det dessutom ofta fysiska och psykiska påfrestningar för den enskilt drabbade. Tyvärr är det ofta svaga eller inga incitament för den överskuldsatte att förändra sin situation. Existensminimum gäller vare sig arbetsinkomster finns eller inte och om de är höga eller låga. Således förändras inte förutsättningarna utifrån vilken strävan den överskuldsatte har. Viljan och incitamenten skulle kunna öka om en viss andel av lönen mäts ut i stället för att en absolut minimigräns fastställs. Det skulle innebära att den överskuldsatte får behålla en del av en eventuell ökad inkomst, en extra arbetad timme kommer den överskuldsatte till del. Ett nytt jobb kan innebära snabbare avbetalning och en ny tro på en bättre framtid för den enskilde, kort sagt, med en tydligare arbetslinje för den överskuldsatte ökar också möjligheterna att snabbare betala av skulden. Situationen med hopplöshet kan förbytas till ny framtidstro och är i sig en förutsättning för att motverka ohälsa. Jag anser att reglerna bör ses över för att öka möjligheterna för överskuldsatta att få möjligheter att skapa sig själva en ny chans och en bättre framtid, att incitamenten förändras till fördel för egen flit och strävan. Till nytta för den enskilde och utsatte och till nytta för samhället.