mot · H302761 · 2015-10-02 00:00:00 — innebär det att vi räknar med att lite mer än dubblera vårt åtagande till 4 000 flyktingar . Det finns tillfällen då familjer splittras eller kärlek uppstår över nationsgränser. Som ett familjevänligt parti ser det givetvis som önskvärt att var och en får leva nära sina närmaste familjemedlemmar. inser vi att dagens kravlösa och svagt reglerade anhöriginvandring belastar det svenska samhället bortom rimliga proportioner. Vi är således öppna för anhöriginvandring och familjeåterförening, men anser att detta bör följa ett väluppbyggt regelverk samt att ansvaret för den invandrades försörjning och omsorg bör ligga på anknytningspersonen, inte den svenska staten. ställer sig i grunden positiva till Europeiska rådets direktiv om rätt till familjeåterförening som formulerat rimliga förslag till välformulerade regelverk. Vi vill reformera de svenska reglerna i enlighet med direktivet, vilket innebär att anknytningspersonen har en gällande sjukförsäkring som täcker alla de risker som svenska medborgare täcks av i egenskap av medborgare och som omfattar såväl anknytningspersonen själv som dennes familjemedlemmar, anknytningspersonen har stabila, regelbundna och tillräckliga försörjningsmedel för sig själv samt för dennes familjemedlemmar för att undvika att en anhöriginvandrare behöver nyttja försörjningsstöd, anknytningspersonen kan uppvisa en bostad som anses normal för en familj av jämförbar storlek och som uppfyller gällande bestämmelser om säkerhet och sanitära förhållanden, har rätt att kräva att en tredjelandsmedborgare följer olika integrations- eller introduktionsåtgärder i enlighet med nationell lagstiftning. vill modernisera nuvarande regler för arbetskraftsinvandring genom att införa ett så kallat blåkortssystem. De uppehållstillstånd som beviljas arbetskraftsinvandrare i enlighet med blåkortssystemet ska alltid vara temporära. Blåkortssystemet är förslag till implementering av det europeiska blåkortsdirektivet. Direktivet ställer krav på införandet av ett system som ger en tredjelandsmedborgare rätt att ansöka om ett så kallat blåkort, givet att den sökande kan uppvisa en bruttoårslön jämte anställningskontraktet som är minst en och en halv gång större än den genomsnittliga bruttoårslönen i som alla villkor i tillämpliga lagar, kollektivavtal eller relevant branschpraxis är uppfyllda, visa upp en handling som styrker att de villkor som enligt nationell lag gäller för utövande av det reglerade yrke som anställningskontraktet åsyftar är uppfyllda samt visa upp handlingar som styrker relevanta högre yrkeskvalifikationer för det yrke eller bransch som specificeras i anställningskontraktet, när det gäller oreglerade arbeten, visa upp bevis som styrker innehav av en sjukförsäkring täckandes alla risker som normalt täcks för medborgare i . Ovanstående är dock endast minimikrav. Direktivet ger varje medlemsstat rätt att ytterligare reglera arbetskraftsinvandringen genom att dels införa kvoter, dels undersöka situationen på den befintliga arbetsmarknaden och pröva om inte den lediga platsen kan tillsättas med nationell arbetskraft. Rätt att avslå en ansökan finns givetvis då villkoren inte uppfylls. Det finns också om arbetsgivaren har påförts någon form av sanktioner eller om handlingarna som ligger till grund för ansökan har förvärvats på bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende. Slutligen finns rätt att avslå ansökan även i de fall ett avslag kan motiveras med hänsyn till rikets säkerhet, allmän ordning eller folkhälsa. Därutöver finns en möjlighet att återkalla ett blåkort om villkoren inte längre uppfylls, om innehavaren inte har tillräckliga medel för att försörja sig själv och eventuella familjemedlemmar utan att nyttja det sociala trygghetssystemet, om innehavaren ansöker om försörjningsstöd eller med hänsyn tagen till rikets säkerhet, allmänna ordning eller folkhälsa. blåkortssystem nyttjar de möjligheter direktivet ger till striktare regleringar. Det resulterande regelverket möjliggör ett mottagande av uteslutande högkvalificerad arbetskraft. Utöver blåkortsdirektivet ska det inte förekomma någon generell arbetskraftsinvandring från tredjeland. 15.6 FRI RÖRLIGHET INOM EES EU-medborgare kan relativt enkelt röra sig inom unionens gränser. Detta är i grunden bra, men med vissa undantag. Den generella rörligheten bör justeras på så vis att EU-medborgare kan vistas i i upp till en månad istället för nuvarande tre, utan att ansöka om tillstånd därtill. För svenskt vidkommande bör detta inte appliceras på de nordiska länderna, där nuvarande höga grad av rörelsefrihet bör kvarstå. En EU-medborgare som önskar stanna i än en månad ska då uppfylla vissa villkor. Han eller hon ska: bedriva verksamhet som anställd eller som företagare eller delta i utbildning i landet, ha stabila, regelbundna och tillräckliga försörjningsmedel visa upp bevis som styrker innehav av sjukförsäkring som täcker alla de risker som normalt täcks för medborgare i . Uppfylls inte villkor enligt ovan ska ha rätt att neka uppehållsrätt. Det bör också förtydligas i att medlemsländer har rätt att införa viseringstvång gentemot andra medlemsländer, om invandringen från det medlemslandet inte kan sägas i tillräckligt hög utsträckning ha uppfyllt kriterierna enligt ovan. 15.7 SKÄRPT TILLGÅNG TILL TRYGGHETSSYSTEM FÖR ICKE EES-MEDBORGARE vill i liket med flertalet andra västländer skärpa tillgången och rättigheterna till de generella välfärds- och trygghetssystemen för icke-medborgare. I länder som , , , och har individer som inte är medborgare begränsade tillgångar till bland annat socialförsäkringssystem och försörjningsstöd; åtminstone . I är så inte fallet, vilket accentuerar tämligen extrema och unika hållning avseende invandringspolitik, i vart fall i en internationell kontext. vill omgående låta tillsätta en utredning för att studera jämförbara länders system och komma med rekommendationer, med direktivet att föreslå lämpliga begränsningar för icke EES-medborgares tillgång till socialförsäkringssystem samt till försörjningsstöd. Detta skulle kunna medföra att garantinivån i socialförsäkringssystemen för icke EES-medborgare avskaffades, vilket skulle innebära att andra staters medborgare måste kvalificera sig till trygghetssystemen genom att själva arbeta och kunna påvisa en egen taxerad inkomst. Rent ekonomiskt skulle ett sådant förslag minska kostnaderna för unikt höga invandring som det skulle skicka en kraftig signal att man innan man kräver sin rätt först måste göra sin plikt, det vill säga arbeta och betala skatt. Modersmålsundervisningen främjar inte assimileringen till det svenska samhället och dess effekter för inlärning av det svenska språket är tveksamt. Kommunerna eller staten bör inte stå för kostnaderna för modersmålsundervisningen då det är ett intresse för den enskilda familjen. är det kommunerna som finansierar modersmålsundervisningen men vi yrkar på att skollagen ändras så att ingen tvingande lag föreskriver obligatorisk modersmålsundervisning, undantaget för de nationella minoritetsspråken. I samband med detta minskar vi statsbidragen till kommunerna med motsvarande kostnad. Det innebär att det blir frivilligt för kommunerna att erbjuda modersmålsundervisning, men att kommunerna också får finansiera det till . 15.9 SLOPANDE AV INTEGRATIONSPOLITIKEN Med realistiska inriktning på invandringspolitiken kommer behovet av en aktiv och kostsam integrationspolitik att upphöra. Med hanterbara volymer samt en mer behovsanpassad politik kommer integrationsprocessen att ske per automatik och mer naturligt. Detta innebär att integrationspolitiken i nuvarande form helt ska slopas. ska fortsätta erbjuda språkundervisning samt obligatorisk samhällsorientering för nyanlända invandrare. 15.10 AVSKAFFAD SUBVENTIONERAD VÅRD AV TILLSTÅNDSLÖSA INVANDRARE är ett öppet och tolerant land och ska så förbli. Uppehållstillstånd ska beviljas såväl av arbets- eller studieskäl som till anhöriga och flyktingar. behövs tydlighet gällande vilka regler som gäller. Inte minst är det viktigt att realisera de avvisnings- och utvisningsbeslut som tagits. är av meningen att det är en kontraproduktiv satsning att subventionera vård för personer som uppehåller sig i utan tillstånd, då det kan eskalera till att fler och fler tar sig till på sätt som inte är säkra genom exempelvis flyktingsmuggling. Utfallet blir då att vi får fler illegala som lever i missförhållanden i , att fler väljer att ta osäkra vägar hit och därmed även riskerar sina liv. Att människor som vistas här i utan tillstånd ska få ta del av den svenska skattesubventionerade hälso- och sjukvården är inget som anser vara rimligt. En viktig princip för oss Sverigedemokrater är dock att ingen ska nekas akut eller omedelbar vård i på grund av medborgarskap. OCH UTVISNINGSBESLUT SOM TAGITS. 16.1 KULTUR, MEDIER, TROSSAMFUND OCH FRITID För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturen skall vara livskraftig och till för alla. Ledord i vår politik på området är tillgänglighet och folkhälsa. Vi eftersträvar särskilt att göra kulturen lätt att nå för barn, gamla och funktionshindrade. För oss är det också självklart att är unikt och att den svenska kulturen också är unik och värd att värna, vårda och visa. Den gemensamma svenska kulturen är betydligt äldre än mångkulturen och vi vill särskilt belysa dess betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhälle som formats i landet och vi ännu lever i. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en förutsättning för alla som vill befrämja en positiv samhällsutveckling. Vi satsar i den här budgeten på ett breddat kulturfokus. Kultur och folkhälsa genom friluftsliv, idrott och kultur i vård och omsorg. Tillgänglighet till – och vård av – kulturarvets former och kulturmiljöer. Kulturell hänsyn i samhällsplanering och kultur från vaggan till graven. Även den samiska kulturen får ett efterlängtat uppmärksammande i och med nya satsningar. Satsningar görs också på insatser som är ägnade åt att bevara och levandegöra det svenska kultur- och naturarvet. Vidare anser vi det viktigt att kulturen kommer nära medborgarna och stödjer därför ansatser som syftar till att fördela kulturen något mindre centraliserat och något mer regionalt och lokalt. I detta ligger även satsningar på barn, unga och funktionshindrade. Vi anslår extra medel till friluftslivet och för att permanenta elitidrottsatsningen, och vi tillskjuter medel till idrott för äldre. Anslagen till idrotten skall även inrymma pris- och löneomräkning. Vi satsar också på att öppna och tillgängliggöra museer för fler, samt ställer oss bakom en förstärkt tillgång till kultur- och musikskolor över landet. Av principiella skäl och i tider av snävt reformutrymme sänker vi däremot anslag som inriktar sig på mångkultur och delvis samtidskultur. Dessutom minskar vi anslagen till organisationer som baseras på kön och etnicitet. Vidare ser vi det som självklart att föreningar som uppbär någon form av offentligt stöd också är öppna för allmänheten. Därutöver minskas vissa anslag till följd av skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som uppbär statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Bland våra kulturpolitiska satsningar vill vi främst lyfta fram följande. 16.2 KULTUR I VÅRD OCH OMSORG Kultur har en potential och roll inom fler samhällsområden än de traditionellt kulturpolitiska, och jämte kulturens inneboende egenvärde, kan dess former i samspel med andra verksamheter skapa goda instrumentella värden. Modern forskning visar till exempel att kulturkonsumtion och kulturellt utövande har stor inverkan på människors välmående och hälsa, och inte minst betydelse för rehabilitering av vissa sjukdomar. Svensk forskning på området bedrivs vid och och hälsa, ett tvärdisciplinärt forskningscentrum vid . Kultur har en viktig roll att spela både i det förebyggande folkhälsoarbetet och inom ramen för sjukvård och omsorg. har drivit linjen att landstingen bör bejaka kulturens hälsofrämjande egenskaper genom att premiera fortsatt forskning och utveckling på området och genom konkreta verksamheter i stil med Kultur på recept. För att främja utvecklingen och arbetet kring detta anslår vi i årets budget medel för ett stimulansbidrag till landstingen. För att sätta frågan i ett nordiskt sammanhang, så har ett riktat nationellt stöd, Kulturelle spaserstokken, vilket fördelar bidrag till kulturverksamhet inom äldreområdet. Målen med denna satsning är att sörja för högkvalitativ konst och kulturförmedling till äldre, ge förutsättningar för ett utökat samarbete mellan kulturen och vård- och omsorgssektorn, samt säkerställa att ett brett kulturutbud finns tillgängligt för äldre i deras vardag. anser att en liknande verksamhet bör finnas på såväl nationell som regional nivå i . 16.3 IDROTT OCH FRILUFTSLIV FÖR I RÖRELSE har ett omfattande och rikt friluftsliv. Miljoner svenskar och däribland hundratusentals barn är medlemmar i någon av de friluftsorganisationer som finns över hela landet. Många nyttjar den svenska naturen genom sportutövande, turism eller rekreation. Friluftslivet når många samhällsgrupper och är en viktig resurs för regional utveckling, men det fyller också en viktig funktion för att knyta ihop kultur- och naturarv och för förståelsen att dessa ofta hänger ihop och är beroende av vår omsorg. Att synliggöra vårt samlade kultur- och naturarv är något vi sverigedemokrater ser som mycket viktigt. Genom att skjuta till resurser för att bevara, bruka och utveckla naturarvet och friluftslivet kan det också användas än mer som metod för folkhälsa. Genom att tillgängliggöra och öppna för fler kan rehabilitering med och i naturen nyttjas ur flera aspekter. Forskning visar att natur och friluftsliv har en stärkande och läkande effekt vid ohälsa och här tror vi att friluftslivet kan spela en ännu större roll . Ett hinder är att anslagsnivåerna legat still och därmed i praktiken minskat alltför länge, som branschen efterfrågat större politisk vilja och statligt stöd. tror på friluftslivets betydelse och anslår därför betydande anslagsökningar. Idrottslivet är en stor rörelse i , inte sällan med stor folklig förankring då stora delar är ideell. Arbetet i – och intresset för – idrott är liksom friluftslivet centralt för rörelse och folkhälsa, inte minst bland barn och unga. För att ytterligare stärka den svenska idrottens internationella konkurrenskraft och ge nya framgångsrika idrottsstjärnor och förebilder som kan locka fler barn och ungdomar till idrottsrörelsen lanserades den så kallade elitsatsningen. Tyvärr beslutade den förra regeringen att avsluta satsningen . Vi menar att detta var ett felaktigt beslut och tillskjuter därför medel för att permanenta satsningen. Att säkra barns och ungdomars tillgång till idrott och fysisk aktivitet är en angelägen uppgift. Lika viktigt är det dock att göra detsamma för våra äldre medborgare. Vi vet att idrott och friskvård kan motverka många ålderssjukdomar, bidra till att förhindra fallolyckor och också bidra till att bryta den ensamhet och sociala isolering som många av våra äldre tyvärr lider av. Vi tillskjuter därför även medel till äldres tillgång till idrott. 16.4 VÅRD OCH VÄRNANDE AV KULTURMILJÖER OCH KULTURRESERVAT kulturmiljöer är fantastiska. De berättar historia och utveckling och lockar turister från hela världen. skulle samhället med en högre prioritering bli bättre på att värna, vårda och visa landets kulturmiljöer. Kulturmiljövårdanslaget ligger på . , då kulturreservaten infördes, var anslaget . Anslaget har således inte följt inflationen . För att kompensera realsänkningen av det anslagna värdet måste tillföras. I dagens penningvärde är ekvivalent med . anser att det är hög tid att skjuta till efterlängtade resurser för värnandet av våra gemensamma kulturmiljöer. har det visat sig att kulturreservaten, vars form alltså inrättades 1999, inte blivit särskilt många fler , trots att bedömt att ett flertal bör bildas för att värna ett antal skyddsvärda miljöer och landskap. Brist på resurser sätter dock käppar i hjulet. För att belysa kulturreservatens betydelse och möjligheter, justeras anslaget som nämnt upp, av eftersatthet. Dessutom bryts medlen till kulturreservat ut ur det allmänna kulturmiljövårdsanslaget och öronmärks i ett eget anslag, vilket fäster värde vid denna skyddsform och underlättar uppföljning. Kulturmiljövårdsanslaget landar då på och anslaget till kulturreservat på , med en långsiktig ambition av att höja anslaget successivt. Därtill anslås till för en utredning och framtagande av långsiktig strategi för kulturreservaten. har följt frågan om fri entré vid statliga museer och kan konstatera att det finns både för- och nackdelar med reformen. Det har visat sig att besöksstatistiken kan utvecklas positivt vid införandet av fri entré, vilket är bra ur tillgänglighetssynpunkt. anser vi att regeringens förslag är alltför storstadsfokuserat och snävt. Enbart fri entré tror vi inte heller är den enda, eller alltid lämpligaste vägen för att tillgängliggöra museernas utställningar och samlingar. Av den anledningen anslår istället medel för en fond vi kallar ”Öppna museer”. En satsning som riktar sig till hela landet, både till statliga och regionala museer och stiftelser. Fonden är ämnad att användas för att kunna delsubventionera införandet av fri entré, digitalisera eller synliggöra samlingar, utveckla kulturarvspedagogik eller för att marknadsföra och utveckla verksamheten. Kriterierna för att få beviljat stöd ska vara att tillgängliggöra museet och dess samlingar på olika sätt och för nya grupper. Museerna känner bäst sin verksamhet och för en del upplevs entréavgifter som ett stort hinder, för andra brist på resurser för att tillgängliggöra samlingarna på fler och nya sätt. I det här förslaget involveras museerna själva i arbetet med att tillgängliggöra våra kulturskatter och även stiftelser såsom , och Ajtte (Svenskt fjäll- och samemuseum) samt länsmuseerna får möjlighet att äska medel ur fonden. I linje med att stärka tillgången till kultur i hela landet anslår vi också ökade medel till , och och folkminnen. 16.6 – FÖR BEVARANDET AV SVENSKT KULTURARV Som ett led i långsiktiga strävan efter att stärka kärnan i den svenska kulturen och återupprätta en gemensam nationell identitet föreslår vi en kraftig utökning av stödet till bevarandet av kulturarvet och levandegörandet av den traditionella, folkliga, svenska kulturen. Med inspiration från bland annat vill vi därför inrätta en särskild fond dit privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner ska kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet. Utöver att bidra med rena ekonomiska medel skulle en särskild kulturarvsfond också skicka en tydlig signal om att staten värdesätter den svenska nationens historia och kulturarv. Vi stärker även medlen för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, det här bland annat genom ett ROT-avdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer. Vad gäller kulturmiljön anslår vi också riktade medel till för ett fortsatt och intensifierat arbete med att i olika former verka för att kartlägga, förebygga och begränsa skadorna på kulturlämningar i den svenska skogen. 16.7 KANON FÖR KUNSKAP – NATIONELL KULTURKANON fäster vikt vid att stärka den nationella sammanhållningen och öka kunskapen och förståelsen för svensk kulturhistoria redan i skolåldern. Vi föreslår därför att efter dansk förebild införa en speciell kulturkanon. En kulturkanon skulle kunna fungera som introduktion till det svenska kulturarvet och blåsa liv i den svenska kulturdebatten och flytta fokus ifrån ifrågasättande av den svenska kulturens existens och från rotlöshet och istället uppmuntra till ökad reflektion kring kultur och kulturarv och dess betydelse för vårt samhälle. Liksom i ska kulturkanon syfta till att lyfta fram de delar av kulturarvet som kan anses vara särskilt värdefulla eller särskilt betydelsefulla för formandet av den svenska identiteten och som vi därför vill bära med oss in . Vid urvalet av de verk som ska ingå bör de svenska medborgarna beredas möjlighet att vara delaktiga. 16.8 TUSENÅRIG HISTORIA – KYRKOANTIKVARISK ERSÄTTNING FÖR TUSEN ÅR FRAMÅT har varit ett kristet land . Ingen annan religion, idé och institution har varit lika betydelsefull för formandet av den svenska kulturen som kristendomen och den . Bevarandet av det kristna kulturarvet är således en angelägenhet för alla. har via skrivelser och förstått att medlen som anslås för den kyrkoantikvariska ersättningen inte fullt räcker till för det behov som finns. Vi föreslår därför en höjd och breddad kyrkoantikvarisk ersättning. ser positivt på de satsningar som redan genomförts för att införliva kulturen i . Projektet har växt från att ursprungligen riktas enbart till högstadieelever till att numera omfatta hela . Bidrag har fördelats till hundratals skolor som via dessa medel kunnat ge sina elever tillfällen att uppleva fantastiska föreställningar och stärka sin kreativitet genom eget skapande och deltagande. Skapande skola har byggts ut till att omfatta även förskoleklass. Det är ett steg på vägen, men inte tillräckligt, menar vi. Då även förskolan har ett kulturuppdrag i sin läroplan anser att även den bör införlivas i satsningen och de allra minsta få tillgång till kultur. Liksom vi anser det vara viktigt med tidiga möten med kultur är det vår mening att kulturen bör följa människan genom hela hennes liv. tillbaka står detta också klart för såväl regering som flertalet kommuner, och satsningar har genomförts för att som en del av det hälsofrämjande arbetet för våra äldre medborgare erbjuda kulturella aktiviteter. Det är glädjande att många av kommuner valt att införliva kulturverksamhet i äldrevården. är av åsikten att satsningen på kultur för äldre bör struktureras på nationell nivå och det är vår mening att vi bör införa en bidragsfond för skapande äldreomsorg som skulle kunna hjälpa till att permanenta och lyfta fram kommunernas befintliga satsningar, på samma sätt som skolors kulturverksamhet förstärkts och nått helt nya nivåer tack vare Skapande skola. 16.11 FUNKTIONHINDRADES TILLGÅNG TILL KULTUR tror på tanken om att individen själv är den som bäst bör bestämma vilken kultur han eller hon vill utöva. Vi stöder åtgärderna att anpassa icke-statliga kulturlokaler så att de blir åtkomliga för funktionshindrade och anslår även extra medel för detta. Då vi är av uppfattningen att alla individer själva vet bäst vilken kulturell utövning de själva föredrar tillskjuter vi även medel till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor så att organisationer som företräder funktionshindrade ungdomar ska kunna äska medel för kulturella verksamheter som de själva väljer. Tanken är att medlen skall kunna täcka allt från till utomhusaktiviteter av eget val. 16.12 GAALTIJE OCH SAMISKT KULTURLYFT Den samiska kulturen, med dess variationer och språk, har en lång tradition i och och den svenska staten ett särskilt ansvar att stödja och värna samisk kultur. har ett nationellt förvaltningsansvar för detta, men med ekonomiska medel som inte räknats upp på åratal. är samisk kultur hotad och i behov av att tryggas för framtiden. har anslagit ökade medel till och för samisk kultur, samt föreslagit förstärkningar av Ajtte – Svenskt fjäll- och samemuseum. Det gör vi även . Dessutom anslår vi genom en ny satsning i nationellt verksamhetsstöd till det sydsamiska kulturcentret . Verksamheten vid Gaaltije är mångfacetterad och syftar till att främja det sydsamiska språket, dess kultur och historia, men också samiskt näringsliv i regionen.