ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302709 · 2015-10-02 00:00:00 — Skolmiljöer som inbjuder till fysisk aktivitet ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av att verka för skolmiljöer som inbjuder till fysisk aktivitet och tillkännager detta för regeringen. har genomgått stora samhällsförändringar som har förändrat vårt sätt att leva i grunden. har vår vardagliga fysiska aktivitet minskat. För många upptas en stor del av den vakna tiden av stillasittande aktiviteter; vi har skrivbordsjobb, vi sitter i skolbänken och vi använder fordon för att förflytta oss. Stillasittande beteende har nästan blivit synonymt med ett modernt samhälle. Det är inte bara bland vuxna som man kan se ett stillasittande beteende. Även barn och unga rör på sig mindre än . Förekomsten av barnfetma har förvisso planat ut , men på en hög nivå. Livsstilsrelaterade sjukdomar grundar sig ofta i dåliga kostvanor och brist på rörelse. Det finns ett tydligt samband mellan stillasittande beteenden och risk för att insjukna i hjärt-kärlsjukdomar samt diabetes. Man behöver inte ha en uttalad fetma för att vara i riskzonen. Barn med måttlig övervikt före puberteten riskerar att drabbas av framtida sjukdomar. Skolan har en avgörande roll för att tidigt skapa goda vanor kring fysisk aktivitet och hälsa. Alltför ofta låter vi oss begränsas av klassrummets fyra väggar istället för att se möjligheten som naturen kan erbjuda i den dagliga verksamheten. Ett förändrat synsätt skulle möjliggöra att fler elever fick en bättre kontakt med naturen. Flera studier visar också på miljöns betydelse för god koncentrationsförmåga och välmående. En utmaning i sammanhanget är att många föräldrar skjutsar sina barn slentrianmässigt till skolan. När barnen väl kommit fram kan de mötas av tråkiga skolgårdar som inte lockar till rörelse. Allt fler skolor i svenska städer har ytterst liten utemiljö för eleverna och många saknar till och med skolgård. Det försämrar förutsättningarna för barn att kunna leka på rasterna och få den fysiska aktivitet som deras kroppar behöver. Det är viktigt att det finns goda förutsättningar för barnen att aktivera sig under skoldagen. finns inga fastställda normer för hur stor en skolgård bör vara. Utredningar och forskning pekar på ett behov av per barn, beroende på ålder och verksamhetsform. Men det handlar inte bara om hur stor skolgården är utan även hur den är utformad. God tillgång till bland annat grönytor, lekparker och idrottsredskap, sänker trösklarna till fysisk aktivitet. Det finns fler goda exempel på bra skolgårdar ute i landet som andra skolor kan inspireras av. i kommun har en framgångsrik modell för att utveckla kommunens utemiljöer som pedagogiska rum i samarbete med förskolor och skolor. Projektet bidrar till en trivsam skolgård med leklust som stimulerar till kreativitet, lek och rörelse. Även i arbetar man aktivt med frågorna. Miljön kring skolan, särskilt skolgårdarna, spelar en viktig roll för barns och ungas hälsa. Därför är det av vikt att överväga möjligheter att verka för skolmiljöer som genom kreativa utformningar uppmuntrar till lek och rörelse.
mot · H302710 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till säkrare val för cyklister och tillkännager detta för regeringen. Vanligen saknas cykelvägar på den svenska landsbygden. Många landsvägar är dessutom smala och en väl tilltagen vägren är ovanligt. Precis som gångtrafikanter är cyklister oskyddade, men eftersom de färdas i samma riktning som motorfordon utsätter de sig för betydligt större risker. Till skillnad från en gångtrafikant som på långt håll ser ett mötande fordon hinner inte en cyklist agera när ett upphinnande fordon snabbt närmar sig bakifrån för att sedan i hög fart passera bara från cyklisten. Cyklandet har tagit fart och alltmer blivit ett vanligt transportmedel – men det är ett farligt färdsätt. mer än fördubblades antalet döda cyklister i trafiken. Det betyder att 34 cyklister avled i trafiken , vilket kan jämföras med 14 , enligt Transportstyrelsens preliminära statistik. ökade antalet allvarligt skadade med till 519 cyklister. I trafiksäkerhetsarbetet ingår en rad åtgärder. Det är exempelvis rimligt att anta att ett ökat användande av cykelhjälm är en viktig anledning till att antalet döda cyklister i trafiken är relativt litet. Att utbyggnaden av cykelbanor i städer och tätbebyggda områden har varit påtaglig är likaså en anledning. Däremot har inte alls samma utbyggnad kunnat ses på landsbygden. Åtminstone gäller inte detta i normalfallet. Alliansregeringen fokuserade på åtgärder för cykeltrafik i länsplanerna . Åtgärder motsvarande , av länsplanerna, satsades för att öka andelen gång- och cykelresor. Detta är i linje med den dåvarande regeringens uppdrag i planeringsdirektiven att åtgärda bristerna i infrastrukturen för cykeltrafik. En stor del av satsningarna avsattes till statlig medfinansiering av kommunala vägnät. På så sätt möjliggjordes länsplanerna att planering av cykeltrafik i större utsträckning hanteras på lokal och regional nivå vilket den dåvarande regeringen uppmuntrade. Men trots denna satsning kvarstår problemet med säkerheten för cyklister. De nuvarande regeringen har aviserat att man satsar på stadsmiljöavtal, som medfinansierar lokala och regionala kollektivtrafikprojekt, men det är viktigt att den aviserade cykelstrategin uppmärksammar detta problem. För att utöka säkerheten för cyklister på landsvägar eller andra platser där det saknas ändamålsenliga cykelvägar och högsta tillåtna hastighet är /h eller högre bör möjligheten att tillåta cykling på vänster sida av vägen ses över. Effekterna för trafiken i stort av att tillåta cyklister att göra säkrare val i trafiken måste naturligtvis noggrant beaktas före ett genomförande.
mot · H302712 · 2015-10-02 00:00:00 — Reformering och konkurrensutsättning av Arbetsförmedlingen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera och konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen och tillkännager detta för regeringen. tillsatte Alliansregeringen en bred översyn av Arbetsförmedlingen – den första större översynen . Dessvärre har inte mycket skett och den nuvarande regeringen verkar ha slängt det viktiga arbetet i papperskorgen. Vi menar att utan en rejäl översyn av arbetsmetoder och organisering är det inte bara slöseri med skattepengar att bara tillföra mer pengar utan också ett slöseri med människor som inget hellre vill än att få hjälp med att få ett jobb. Enligt en granskning från så visade det sig att huvuddelen av Arbetsförmedlingens insatser sker först när en ungdom varit arbetslös i 3–4 månader samt att Arbetsförmedlingens stöd inte leder till att ungdomarna kan vara tillräckligt aktiva med att söka arbete eller delta i planerade aktiviteter. av arbetsförmedlarna anser att de inte har tillräcklig tid för arbetsgivarkontakter. rekommenderar därför regeringen att Arbetsförmedlingen bör prioritera resurser och organisera det lokala arbetet för att underlätta arbetsförmedlarnas möjlighet att göra en tidig bedömning och förstärka möjligheten till matchning mot arbetsgivare. Detta är en av många vederhäftiga analyser av Arbetsförmedlingens tillkortakommande med att hantera den viktiga uppgiften att leda ungdomar in på arbetsmarknaden. konstaterar också att det råder stora skillnader mellan Arbetsförmedlingens olika kontor runt om i landet där den genomsnittlige förmedlaren förmedlar två jobb . Om alla kontor varit lika effektiva som de mest välfungerande hade ytterligare 17 000 jobb förmedlats . Det är väl bekant att många företag väljer bort arbetsförmedlingen när de ska rekrytera personal. Det är framför allt informella kontakter, spontanansökningar, rekryteringsföretag och bemanningsföretag som vinner terräng som rekryteringsväg på Arbetsförmedlingens bekostnad. En förklaring är att företagens rekryteringsbehov har ändrats sedan Arbetsförmedlingen bildades. Arbetsförmedlingen har traditionellt varit inriktad på att ge service till stora arbetsgivare och offentlig sektor. är arbetsmarknaden mer mångfasetterad och Arbetsförmedlingen har inte i kunnat följa med denna rörelse. Arbetsförmedlingens verksamhet är inte fullt ut anpassad efter dagens arbetsmarknad där det inte går att använda en och samma väg för alla arbetslösa. Arbetsförmedlingen bör öppnas upp för konkurrens på lika villkor där en mångfald av fristående aktörer kan bidra i förmedlingsverksamheten. Kombinationen av valfrihet för den enskilde med resultatinriktade och specialiserade aktörer kan göra den offentligt finansierade arbetsförmedlingen betydligt mer effektiv. Genom att konkurrensutsätta den arbetsförmedlande delen av Arbetsförmedlingens verksamhet ökar också möjligheten för varje arbetssökande att själv kunna välja förmedlare när verksamheten blir mer specialiserad.
mot · H302713 · 2015-10-02 00:00:00 — – dags att revidera namnlagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga fram en proposition om nödvändiga förändringar av namnlagen och tillkännager detta för regeringen. Trots att ett färdigt betänkande på regeringens bord föreslår betydande förändringar av namnlagen har fortfarande ingen proposition lagts fram. Lagen som kan ses som föråldrad kräver revideringar och betänkandet från föreslog en rad förändringar i lagen. Den nya lagen, som var tänkt att träda i kraft , syftar genomgående till att ge medborgarna större frihet att själva få välja sina namn, som lagstiftningen blir lättare att förstå och hanteringen av namnärendena förenklas. Betänkandet innehöll en rad förändringar, som att efternamn fritt ska kunna bildas på något av föräldrarnas förnamn med tillägg av ändelserna son eller dotter. En annan förändring var att dubbla efternamn tillåts bildas och att den med dubbelt efternamn får bestämma ordningsföljden mellan namnen. Därtill föreslogs att blir ny namnmyndighet. Patent- och registreringsverkets befattning med personnamn upphör. Samtliga förändringar är välkomna, då den tidigare lagstiftningen inte hade förändrats nämnvärt sedan tillkomsten. Däremot skapar dagens lagstiftning fortfarande uppenbara problem för familjer med bland annat isländsk bakgrund. På får barn som regel efternamn som är patronymikon eller metronymikon. Ett aktuellt fall är en familj bestående av en isländsk mor med efternamnet Helgadottir och en far med libanesiskt ursprung med namnet . Eftersom den isländska traditionen utgår från att barnen namnges efter modern eller fadern i en familj, så är det olämpligt att barnet får sin morfars namn. Helgadottir är i detta fall moderns efternamn uppkallat efter hennes far. Det skulle vara som att antyda att hon var sin morfars dotter, något som sänder mycket olyckliga signaler. Istället måste då dottern ändra namnet till Hildardottir, moderns förnamn. Genom ansökan till patent- och registreringsverket tilläts då denna namnförändring för den första dottern, med tillägget att hon också skulle heta faderns efternamn, . När sedan den andra dottern kom ville föräldrarna givetvis att båda döttrarna skulle få heta samma sak. Den andra dottern fick också hon namnet Hildardottir. Men mot bakgrund mot att barnet redan fått en namnförändring så avslås sedan ansökan om att lägga till mellannamnet . Detta enligt 25 § namnlagen (1982:670). Trots överklagan avslår samtliga instanser ända upp till förvaltningsrätten möjligheten för båda flickorna att kunna få bära samma efternamn. Detta eftersom de enbart får ändra ett namn, från Helgadotter till Hildadottir, och då inte möjliggöra för mellannamnet . Att barn till samma föräldrar inte får möjlighet att bära samma efternamn är givetvis olyckligt och det är mot denna bakgrund nödvändigt att ytterligare justera den nya lagen om personnamn. Mot bakgrund av detta bör regeringen lägga fram en proposition om nödvändiga förändringar av namnlagen.
mot · H302715 · 2015-10-02 00:00:00 — Slopad inkomstprövning av studiemedlets lånedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa inkomstprövningen av studiemedlets lånedel och tillkännager detta för regeringen. Fribeloppet är den maximala inkomsten av tjänst, näringsverksamhet eller kapital en student får ha per halvår utan att studiemedlet minskas. Om en student tjänar mer än fribeloppet minskas både studiemedlets bidragsdel och lånedel. Det kan finnas en poäng att behålla fribeloppet för bidragsdelen, men för själva lånedelen bör fribeloppet avskaffas. För många studenter är ett extrajobb vid sidan om studierna inte bara välkomna extrapengar till en skral studiemedelsbudget men också ett sätt att få in en fot på arbetsmarknaden. Det ger arbetserfarenhet och bättre chanser att hitta jobb efter att studierna avslutats. har fribeloppet höjts i flera omgångar, , 2011 och 2013. tillsatte regeringen en studiesocial kommitté med representanter från alla riksdagspartier. Ett av uppdragen var att se över den omtvistade fribeloppsgränsen, och politikerna var då överens om att det bör bli ännu lättare att kombinera studier och arbete. Att fribeloppet har höjts är välkommet och en viktig signal till studenter – slit och flit får inte straffas, utan bör snarare uppmuntras och belönas. Trots höjning av fribeloppet, är det fortfarande inte särskilt svårt att slå i ”taket” för fribeloppet. Det gör att många studenter inte jobbar så mycket som de kanske skulle vilja och kunna. En del andra väljer att jobba svart för att inte riskera en minskning av studiemedlet. Hinder som straffar studenter som vill arbeta bör röjas. Taket i fribeloppet för lånedelen är ett sådant hinder. Det finns flera olika skäl varför fribeloppet på lånedelen bör avskaffas. För det första är det viktigt att samhället sänder ut rätt signaler. De studenter som vill ta ett eget större ansvar för sin försörjning ska inte straffas. För det andra är det utifrån ett individperspektiv välkommet att studenter under sin studietid samlar på sig arbetslivserfarenhet och ökar sin anställbarhet. Och för det tredje finns det ett större samhällsperspektiv; fler skulle arbeta, skatteintäkterna öka och svartjobben minska. Arbetslinjen bör gälla även studenter och därför bör inkomstprövningen av studiemedlets lånedel slopas.
mot · H302716 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska dra tillbaka beslutet om en samordnare för att avveckla flygplatsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i enlighet med en riksdagsmajoritet inte ingå någon överenskommelse som innebär att avvecklas innan nuvarande avtal löper ut och tillkännager detta för regeringen. har framtida existens debatterats flitigt i såväl medier som i . Detta efter att regeringen tidigt aviserade att man avsåg att avveckla för att bebygga marken. Detta trots vallöften från ett av regeringspartierna som innan valet lovade att inte röra flygplatsen. Kritiken kom snabbt, likaså argumenten som förtydligade varför detta förslag är skadligt för på en rad olika områden. Men också för att det är ett förslag som ger konsekvenser i hela landet när det gäller överlevnad för andra flygplatser. Försämrad flygtillgänglighet slår hårt mot jobb och tillväxt i många delar av . En riksdagsmajoritet har tydligt visat sitt stöd för att ska vara kvar. har beslutat om att lämna ett tillkännagivande till regeringen om att lägga ned utredningen om att avveckla . har ett enigt konstitutionsutskott prickat regeringen för utnämnandet av en samordnare för nedläggande av . Det enda rimliga är att regeringen drar tillbaka beslutet om en samordnare. Väljer regeringen att låta utredningen fortlöpa är det ett tydligt tecken på att man går rakt emot vad en majoritet av har beslutat. är tredje största flygplats sett till antalet passagerare. Majoriteten av flygresenärerna, 55–, pendlar till och tillbaka till någon stad eller ort ute i landet . En rapport från konstaterar att en stängning av riskerar också att medföra nedläggning av flera regionala flygplatser ute i landet. Beräkningar visar att det sammantaget riskerar att leda till att hela 24 000 jobb går förlorade. erbjuder resenärer från hela landet ett komplement till och ett enkelt sätt att ta sig till . är en viktig länk i kommunikationerna till och från som är nödvändig för att regionen skall kunna fortsätta att utvecklas som tillväxtregion. Mot bakgrund av alla fakta som har tagits fram som tydliggör en mängd negativa konsekvenser för hela landet och vår tillväxt i allmänhet men för Stockholmregionen i synnerhet är det högst anmärkningsvärt att regeringen inte följer beslut om att inte tillsätta en förhandlingsperson. Regeringen borde därför återkalla sitt beslut om tillsättandet av förhandlingsperson och att i enlighet med en riksdagsmajoritet inte ingå någon överenskommelse som innebär att avvecklas innan nuvarande avtal löper ut.
mot · H302717 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tillsättas en utredning om avskaffande av monarkin och tillkännager detta för regeringen. Vi i har länge kämpat för jämlikhet och det har skapat ett samhälle där framgång bygger på individens egna meriter snarare än på privilegier och släktskap. Vårt statsskick innebär dock fortfarande att landets högsta offentliga ämbete, det som statschef, går i arv inom en utvald familj. Monarkin går inte att förena med demokrati, jämlikhet och medborgerliga rättigheter. Vi menar att rätten att representera inte ska kunna ärvas. Den kan enbart ges genom demokratiska processer. Den nuvarande regeringsformen är gammal och var ett politiskt steg som fördjupade demokratin genom att begränsa monarkens makt. Det demokratiska reformarbetet måste fortsätta och i denna riktning ligger ett avskaffande av det fördemokratiska system som monarkin är ett uttryck för. Det är hög tid att återigen se över monarkins roll i det svenska moderna samhället. bör bli en republik. Ett demokratiskt och modernt samhälle kan inte innehålla ett ärftligt statschefsämbete. Därför bör en utredning om avskaffande av monarkin tillsättas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.
mot · H302718 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en utvidgning av möjligheterna till friskvårdsbidrag så att även ridning omfattas och tillkännager detta för regeringen. Friskvård gör nytta! I ett samhälle där allt fler tillbringar stillasittande är det angeläget att förbättra möjligheterna till friskvård. Om än bekväm är stolen närmast att betrakta som ett folkhälsoproblem. Enligt 11 kap. 11–12 §§ inkomstskattelagen (IL) ska förmån av motion och annan friskvård som är av mindre värde och enklare slag inte tas upp till beskattning. Denna lag har finansierat sig själv om i form av minskade kostnader för sjukskrivningar och/eller sjukvård. Genom en lagändring (2003:745) slopades de tidigare villkoren att motionen eller friskvården ska utövas inom särskilda anläggningar eller enligt abonnemang som tecknats av arbetsgivaren och betalas direkt av denna till anläggningens innehavare. Efter lagändringen blir det som avgör för skattefriheten i huvudsak att motionen eller friskvården riktar sig till hela personalen, är av mindre värde och enklare slag. Vad som är av mindre värde finns inte fastställt i belopp men som exempel ryms ett vanligt årskort på gym inom definitionen. Det är nu dags att utvidga möjligheterna till friskvårdsaktiviteter ytterligare så att ännu en friskvårdsaktivitet kan rymmas: ridning. Ridning nämns inte specifikt i 11–12§§ IL, men har gjort ett ställningstagande om att ridning inte ska berättiga till friskvårdsbidrag. Ställningstagandet grundar sig på förarbeten till IL, där det anges att undantag för beskattning ”inte gäller sporter som kräver dyrbarare anläggningar, redskap och kringutrustning, som t.ex. golf, segling, ridning och utförsåkning” (SkU 1987/88:8 s. 42 och prop. 2002/3:123 s. 15). Avgörande för att ridning inte berättigar till skatteavdrag är alltså att sporten inte betraktas som en sport av ”enklare slag”. En sådan klassificering förefaller inte gynna folkhälsan, och missgynnar i praktiken kvinnor med tanke på att en majoritet av dem som rider är kvinnor. Finns finansiella skäl att begränsa avdragsmöjligheterna är det mer rimligt att göra just en sådan begränsning av avdragens storlek, istället för att utesluta en aktivitet helt. Mot bakgrund av detta bör regeringen utreda en utvidgning av möjligheterna till friskvårdsbidrag så att även ridning omfattas.
mot · H302719 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra arvsskatt, eventuellt kompletterad med en återinförd gåvoskatt, och tillkännager detta för regeringen. är ett av få EU-länder som helt saknar arvsskatt. Det är märkligt. Det handlar ju om en skatt som är svår att skatteplanera bort och som därför bibehållits i någon form av det stora flertalet . Argumentet att arvsskatt komplicerar generationsskiften i familjeföretag är inte heller särskilt relevant. Det går givetvis att införa undantagsbestämmelser avseende näringstillgångar. I , med sitt goda företagsklimat, är arvsskatten på stora arv hög, men där finns också en intressant lagstiftning som gör det skattemässigt gynnsamt att testamentera familjeföretag till de anställda. Detta anses ha bidragit till den höga andelen löntagarägande i amerikanskt näringsliv. I togs arvsskatt ut fram till (arvsskatt mellan makar avskaffades ) på tillgångar som arvingar, testamentstagare eller förmånstagare fick från avliden person. Skatten, som beräknades på mottagarens arvslotter, var progressiv i två avseenden. Större arvslotter beskattades med en högre skattesats än mindre, och mindre närstående arvs- och testamentstagare beskattades hårdare än närstående. Även gåvoskatt togs ut på egendom som gavs bort. Det är, från fördelningspolitiska utgångspunkter, inte rimligt att arv av stora förmögenheter, som per definition skapats av någon eller några andra, ska lämnas obeskattade, medan förvärvsinkomster och avkastning på eget sparkapital beskattas. Därtill är skatt efter bärkraft en viktig princip. Det är rimligt att den som har det bättre ställt ekonomiskt bidrar mer till det gemensamma än den som har det sämre. Forskare, bland andra den franske ekonomen , har också pekat på att förmögenhet får en relativt sett allt större betydelse för den allt mer ojämlika fördelningen av resurser. Rikedom tenderar att gå i arv och att successivt förstärkas. Vi lever alltjämt med sviterna av den senaste globala finanskrisen och en eurokris vars yttersta konsekvenser är svåra att förutse. Det behövs stora satsningar inom välfärden, såväl vård och omsorg som utbildning. Det är också nödvändigt att investera massivt i infrastruktur för att förverkliga ett fossilfritt . Att den svenska staten – till skillnad från nästan alla andra jämförbara länder – i detta läge frivilligt avstår från de inkomster som en arvsskatt skulle kunna ge, ter sig omotiverat. Ett återinförande av arvsskatt bör eventuellt kompletteras med ett återinförande av gåvoskatt, om detta krävs för att motverka stora förmögenhetsöverföringar inom en familj i skatteplaneringssyfte. Vi anmodar därför regeringen att skyndsamt för presentera ett lagförslag om återinförande av arvsskatt, eventuellt kompletterad med återinförd gåvoskatt.