ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302162 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om reklamverksamhet inom det svenska skolväsendet och tillkännager detta för regeringen. Enligt en undersökning från TNS 2012 spenderade gymnasieskolorna hela på reklam 2011, vilket ska jämföras med 2009. Det är mer än en fördubbling . TNS uppger att undersökningen täcker större delen av reklamen som sker i medierna samt reklam utomhus och på andra ställen. Reklamkostnader för internet eller konsultarvoden till reklambyråer för att producera reklamen och utforma marknadsföringsstrategier ingår dock inte. Enligt , professor i tillämpad utbildningsvetenskap vid , är det allvarligaste problemet dock den arbetstid som både rektorer, lärare och elever tvingas lägga ned på ren marknadsföring av den egna skolan. Det är en mycket stor kostnad som inte heller den räknas in i undersökningen. Det rör sig således om stora resurser som annars hade kunnat användas till undervisning. Enligt innebär gymnasiemarknaden en ond spiral för många skolor, där de skolor som tvingas lägga mest tid och pengar på marknadsföring i själva verket är de skolor som bäst skulle behöva resurserna på annat håll (). Antalet gymnasieskolor är omkring 200 fler än för bara . står vi inför en situation där elevkullarna kommer att minska framgent, vilket innebär ökad konkurrens. Detta kommer med stor sannolikhet att leda till att gymnasieskolorna tvingas till än större satsningar på reklam, med allt vad det innebär kopplat till diskussionen ovan. Det framgår dessutom i undersökningen att vissa skolor dessutom bryter mot marknadsföringslagen enligt , som stipulerar att riktad direktreklam till barn inte får förekomma. Det förekommer också påtagligt oseriös marknadsföring av många gymnasieskolor där det utlovas läsplattor, betalda utlandsresor och ekonomiska bidrag, som då benämns ”studiebonus”. Att skattemedel som är avsedda för undervisning används till oseriös marknadsföring och direkta ekonomiska bidrag, vilka måste kategoriseras som rena mutor, är djupt otillfredsställande enligt . Enligt den svenska skollagen ska grundbeloppet (elevpeng) avse ersättning för specifikt sju områden: undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Även om reklamen i skolan verkar ha minskat vill vi att tydliga regler för skolornas marknadsföring skrivs in i skollagen. Inte minst är det viktigt att marknadsföringen ska handla om undervisningen och kvaliteten på denna samt ha formen av varudeklaration. Vidare är det viktigt att marknadsföringslagen följs om riktad reklam till barn , samt att elever och lärare förbjuds att delta i organiserad marknadsföring under skoltid.
mot · H302163 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att anhöriga efter prövning och mot ersättning kan arbeta som dagmamma och tillkännager detta för regeringen. Valfrihet är, som har påpekats, viktigt när man ska finna det bästa omsorgsalternativet för varje barn. Medan vissa på ett smidigt sätt kan inskolas i förskolan, kan mindre barngrupper hos exempelvis dagmamman vara lämpligare för andra. I vissa fall kan barnets behov av närhet och trygghet sträcka sig ännu djupare varpå anhöriga kan vara ett lämpligt alternativ. För att uppmärksamma dessa och uppmuntra detta som alternativ vill vi utreda och möjliggöra för exempelvis mor- och farföräldrar att genom en särskild prövning och mot ersättning ansvara för barnomsorg, enligt ett liknande system som dagbarnvårdare men utan krav på ett minimiantal av barn. Vi vill också utreda möjligheten att låta detta vara ett omsorgsalternativ som kan nyttjas före , i de fall föräldrarna av någon anledning inte kan ta ut föräldraledighet, exempelvis om de båda är egenföretagare och måste registrera visst arbete. vill se över möjligheten att låta anhöriga mot ersättning stå för viss barnomsorg.
mot · H302164 · 2015-09-30 00:00:00 — En andra chans i gymnasieskolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ungdomar som inte blivit anställningsbara genom sitt första gymnasieval en andra chans genom att erbjuda två terminers gymnasiestudier samt en termin betald praktik och tillkännager detta för regeringen. Enligt förutspås ett dramatiskt underskott på över 100 000 förvärvsarbetande med industriutbildning på gymnasial nivå fram . Det är en varningsklocka att ta på allvar. Vi är övertygade om att vi behöver satsa på att få fler gymnasieingenjörer som i ett senare skede kommer att söka sig dit jobben finns eller vidareutbilda sig för framtidens arbetsmarknad. I valet av gymnasieutbildning vägleds många ungdomar av personliga intressen snarare än av arbetsmarknadens behov. Vissa val på gymnasiet kan för studenterna verka intressanta men leder sedan inte till ett arbete efter avslutade studier. Vi vill ge dessa ungdomar en andra chans att bli anställningsbara i industrin genom en så kallad ”teknikbrygga”. Det innebär att man under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter man får en termin betald praktik hos en lokal industri. De första terminerna bör styras upp i gängse regi, men staten skjuter till medel för praktikperioden. Vissa ungdomar kommer sålunda erhålla behörighet att söka sig vidare till högre utbildningar, men huvudsyftet är att generera gymnasieingenjörer som kan anställas och vidareutbildas inom industrin.
mot · H302165 · 2015-09-30 00:00:00 — Ett förändrat finansieringssystem inom högskolan för att öka anställningsbarheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en del av elevpengen för högskolestudier bör betalas ut när studenten erhållit anställning, och tillkännager detta för regeringen. har internationellt sett en mycket hög andel av befolkningen som genomgår någon form av teoretiska/konstnärliga högskolestudier. Det har setts som viktigt med en hög utbildningsnivå för att skall behålla sin plats som framstående industri- och kunskapsnation på den internationella marknaden. Ett problem som uppmärksammats är emellertid anställningsbarheten efter avslutad utbildning. Alla utbildningar leder inte till relevanta arbeten efter examen. Även om många studenter väljer utbildning enbart efter eget intresse så finns det också ett samhällsintresse att utbildningarna skall vara meningsfulla. Studenternas eget intresse och samhällsintresset måste balansera varandra i ett fungerande utbildningssystem. I annat fall fungerar inte heller utbildning som ett sätt att behålla vår plats i den internationella konkurrensen, som de flesta debattörer ändå lyft fram som ett incitament för våra stora satsningar på högskolan. Vi föreslår härmed att en snabbutredning tillsätts angående hur en förändrad studentpeng skall se ut för att öka anställningsbarheten efter avslutade studier. En förutsättning för detta förslag är att en del av studentpengen kvitteras ut av högskolorna när de examinerade eleverna erhållit anställning.
mot · H302166 · 2015-09-30 00:00:00 — Betalt snabbspår för akademiker för att bli lärare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att akademiker med naturvetenskaplig examen ska erbjudas två terminers betald pedagogisk utbildning för att bli behöriga gymnasielärare och tillkännager detta för regeringen. Vi står inför en brist på lärare både i och på gymnasiet, en brist som visar alla tecken på att förvärras. Sannolikt är bristen av sådant slag att lönerna kommer att pressas uppåt vilket i någon mån kommer att korrigera underskottet . Emellertid är bristen på behöriga lärare inom matematik, teknik och naturvetenskapliga ämnen av sådant slag att vi behöver vidta särskilda åtgärder för att snabbt få fler kompetenta och behöriga lärare i dessa ämnen. Det finns matematisk, teknisk och naturvetenskaplig kompetens att tillgå i form av personer med examina i dessa ämnen som söker arbete. Många av dessa matematiker, tekniker och naturvetare betraktar läraryrket som ett alternativ. Dock är man ofta ovillig att ägna sig åt tre terminers obetalda studier, som man behöver för att bli behörig lärare, givet att man har relevant examen. Dessa personer har ofta andra möjligheter på arbetsmarknaden och även om lärarlönerna ökar så tjänar man inte in tre terminers obetalda studier inom överskådlig tid. Vi i vill att personer med masterexamen i ovan nämnda ämnen ska erbjudas en två terminer lång pedagogikutbildning vid ett flertal av landets lärosäten, vilket i kombination med masterexamen enligt ovan ska leda till lärarbehörighet för högstadiet och gymnasiet. Under dessa två terminer betalas en studielön på 25 000 , vilket finansieras av staten.
mot · H302167 · 2015-09-30 00:00:00 — Effektivisera högskoleväsendet och anpassa utbildningarna efter samhällets behov ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slå ihop administrationen hos vissa lärosäten samt att anpassa av utbildningar till samhällets behov och tillkännager detta för regeringen. har ett decentraliserat system med universitet och högskolor på relativt många orter. I princip bör dessa lärosäten bli kvar. Det är viktigt att kunna erbjuda högre utbildning där den efterfrågas, alltså även utanför de större universitetsstäderna. Inte minst ser vi en stor potential för lokala industrier och andra arbetsgivare att lokalt samverka med högre lärosäten. Vi ser också problem med brist på till exempel bostäder i de större universitetsstäderna, varför utbildning måste kunna erbjudas över hela landet. Emellertid är vi inte främmande för att driva fram administrativa sammanslagningar av mindre högskolor för att använda samhällets och högskolornas resurser mer effektivt. Vi vill också utreda hur vi med ekonomiska styrmedel kan strama åt antalet utbildningsplatser på utbildningar där vi ser att efterfrågan på arbetsmarknaden är svag. Det är inte rimligt att vi skattefinansierar en massa utbildningsplatser där chansen att efter examen erhålla ett arbete är minimal.
mot · H302168 · 2015-09-30 00:00:00 — Utnyttja högskolans kompetens i gymnasiet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge lärare på högskolan möjlighet att undervisa i gymnasiet och att staten går in med medel för detta, och tillkännager detta för regeringen. Banden mellan gymnasium och högskola bör stärkas. Många högskolor och universitet har ämnesskickliga och erfarna pedagoger som skulle kunna göra stor nytta på gymnasiet, där det alltså råder brist på lärare i matematik, teknik och naturvetenskapliga ämnen. Tyvärr föreligger byråkratiska hinder för detta, eftersom pedagogerna på universitet och högskolor kan sakna formell behörighet att undervisa på gymnasiet. Dessutom finns en sorts tröskel i det faktum att gymnasierna finansieras kommunalt och högskolorna av staten. Löneläget är som regel också lägre på gymnasiet. vill därför underlätta för kvalificerade pedagoger från högskolan att få möjlighet för undervisning på gymnasiet. Efter lämplighetsprövning och en kortare introduktionskurs bör dessa på universitet och högskolor hemmahörande pedagoger erbjudas möjligheten att med bibehållen lön delta i undervisningen på gymnasiet som behöriga lärare. Denna undervisning kan kombineras med forskning och ordinarie undervisning på högskolenivå, vilket banar väg för en ”korsbefruktning” mellan gymnasium och högskola. Förslaget avser i första hand matematik och naturvetenskapliga ämnen. Staten skall ge de aktuella högskolorna och universiteten erforderlig kostnadstäckning. En särskild pott inrättas för detta.
mot · H302169 · 2015-09-30 00:00:00 — Avskaffa produktivitetsavdraget för den högre utbildningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa produktivitetsavdraget inom högskoleväsendet och tillkännager detta för regeringen. infördes ett produktivitetsavdrag för högskoleväsendet som innebar att anslagen till högskolorna skulle få ett avdrag med den summan den privata tjänstesektorn lyckats effektivisera sin verksamhet . Tanken bakom produktivitetsavdraget var sannolikt att utbildningen skall vara effektiv och att vi inte skall slösa med skattemedlen – en tanke vi i princip ställer oss bakom. Det är oerhört viktigt att chefer på olika nivåer har rätt kompetens och ledaregenskaper så att all verksamhet inom högskolorna drivs på ett effektivt sätt. Däremot är produktivitetsavdraget i längden orimligt då det är svårt, för att inte säga omöjligt, att effektivisera undervisning med bibehållen kvalitet. Med införandet av produktivitetsavdraget inom högskoleväsendet har ett osunt volymtänkande kommit där antalet studenter premieras i stället för kvaliteten på utbildningen. Antalet lärarledda undervisningstimmar har minskat och studenterna har i högre grad lämnats åt sig själva. Redan SOU 2007:81 slår fast att produktivitetsavdraget sänker utbildningens kvalitet och bör avskaffas. Samma utredning slår dessutom fast att incitamentet att inte bedriva undervisningen med för många ”tomma stolar” redan tillgodoses med studentpengen. SOU 2005:48 visar att ersättningsbeloppet per helårsprestation då minskade med på grund av produktivitetsavdraget. En avsevärd urholkning av resurser. Antagandet att minskningen av resurser är ungefär lika stor som när SOU 2005:48 skrevs ligger nära till hands. Vi vill att produktivitetsavdraget för den högre utbildningen avskaffas enligt här deklarerad motivering.
mot · H302171 · 2015-09-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2014/15:147 Det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas avslår proposition 2014/15:147. I propositionen föreslås det att lagen om kommunalt vårdnadsbidrag ska upphävas. Den tidigare alliansregeringen införde 2008 möjligheten för kommuner att införa vårdnadsbidrag. Detta var en reform som skapade ökade möjligheter till eget inflytande och valfrihet för barnfamiljer och erbjöd ett alternativ till förskolan för de föräldrar som önskade. Etableringsfrihet och olika former av barnomsorg är viktigt för att kunna tillgodose familjers behov av olika barnomsorgslösningar. Möjligheten för kommuner att erbjuda vårdnadsbidrag har ökat möjligheten för den som vill ge barnet omsorg i hemmet utöver den tid som föräldraförsäkringen medger. Vi ser med oro på hur regeringen nu påbörjar avvecklingen av de reformer som skapat större möjligheter till eget inflytande och valfrihet för föräldrar. bör därför avslå motionen.
mot · H302172 · 2015-09-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2014/15:147 Det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas avslår proposition 2014/15:147. ställer sig till skillnad från regeringen positiva till det kommunala vårdnadsbidraget. Vi anser därtill att det bör fördubblas från nuvarande nivå och införas i samtliga kommuner. För oss som ett familjevänligt parti är det en självklarhet att familjerna själva ska kunna välja att stanna hemma längre med sina barn. En stark orsak till vårt ställningstagande, förutom den självklara principen att valfrihet för familjerna är något bra, är insikten att olika barn utvecklas olika snabbt. Medan vissa barn redan vid 1–1,ålder kan inskolas på förskolan utan problem, kan andra behöva innan detta bör ske. Vårdnadsbidragets utformning ger, förutom ekonomisk avlastning, möjlighet för en förälder att vara hemma lite utan att riskera att bli av med sitt arbete. Vi tror att det blygsamma nyttjandet av denna möjlighet är kopplat till att ersättningen är alldeles för låg och att vårdnadsbidraget bara erbjuds i vissa kommuner. Med en förstärkning av bidraget och ett införande i hela landet vill vi ge fler familjer möjlighet att använda denna möjlighet. Vi är övertygade om att ett bredare utbud av alternativ för familjerna är en god investering för trygga och välmående barn, och med detta en trygg och välmående generation vuxna.
mot · H302173 · 2015-09-30 00:00:00 — Översyn av lagstiftning för att möjliggöra islamisk bankverksamhet i ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om och översyn av konsumentskyddslagstiftningen och skattelagstiftningen samt av annan lagstiftning i syfte att göra det möjligt att bedriva bankverksamhet med islamisk finansiering och tillkännager detta för regeringen. Det bor mellan 400 000 och 500 000 muslimer i . Många av dem skulle vilja använda ett banksystem som är förenligt med islam. Men finns inget bankalternativ utan ränta i , dock finns det ett ökat intresse för islamisk finansiering i . Denna situation försvårar för muslimer som lever i att skaffa ett hus eller en bostadsrätt, vilket inte förbättrar den segregation som finns i en del bostadsområden. Av samma anledning kan det också vara svårt för muslimer att starta företag. I länder som och finns internationella banker som erbjuder islamisk finansiering till sina kunder, men inte i . Då islam bland annat förbjuder räntetransaktioner skulle problemet kunna lösas genom att man istället för ränta betalar en avgift till banken. En bank kan då köpa en bostad som sedan hyrs av kunden. har uttalat att det inte finns några direkta hinder i rörelselagstiftningen, men banker får inte äga fastigheter rakt av, dock skulle man till exempel kunna bilda ett bolag som äger fastigheterna. har även uttalat att islamisk finansiering skulle kunna skapa problem inom andra lagstiftningsområden likt konsumentskyddslagstiftningen och skattelagstiftningen. I det senare exemplet rör det sig om avdragsrätt när vi betalar ränta på lånen, dvs att långtgående avdragsrätt för avgifter för lån inte existerar. Islamisk finansiering kan öppna möjligheterna för flera av våra invånare i att finansiera sitt boende eller företagande. Det underlättar skapandet av nya företag och arbetstillfällen samt möjlighet att ordna med eget boende. Därför bör vi utreda möjligheterna till att ändra lagstiftningen på ett sådant sätt att det blir möjligt att driva en bankverksamhet med islamisk finansiering. Detta gäller främst en översyn av konsumentskyddslagstiftningen och skattelagstiftningen.
mot · H302175 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en lagändring som möjliggör för alla människor med uppehållstillstånd i , som gjort allt i sin makt för att styrka sin identitet, att ansöka om svenskt medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. För att bli svensk medborgare krävs som regel att du skall ha varit bosatt i . Det finns dock en grupp människor som måste vänta för att få ansöka om att bli svenska medborgare. Det handlar om de personer som inte kan styrka sin identitet på ett godtagbart sätt på grund av saknad identitetshandling eller annan accepterad dokumentation som styrker deras härkomst. För dessa individer kan ansökan om medborgarskap ske först efter att de bott i . Att individer som inte kan styrka sin identitet får vänta handlar om en rättssäkerhetsfråga och är i grunden en god tanke. Dock är det fel att människor straffas i de fall där de gjort allt i sin makt för att styrka sin identitet med till exempel pass från sina hemländer, men där inte godkänner vissa länders pass och id-handlingar. Detta gäller bland annat länder som och . Lagen bör ses över så att alla individer ska kunna ansöka om medborgarskap i , förutsatt att man gjort allt i sin makt för att bevisa sin identitet och att det inte finns skäl för att misstro individens utsaga. Enskilda individer ska inte straffas för situationer i deras hemländer som de inte råder över och skall heller inte straffas för att inte godkänner vissa pass eller id-handlingar från enskilda länder.
mot · H302176 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bankkonto bör vara en rättighet för privatpersoner och företag och tillkännager detta för regeringen. Att inneha och ha tillgång till ett bankkonto är på många sätt en förutsättning för att kunna sköta sin ekonomi. Det handlar inte endast om att kunna ta emot lön, betala fakturor och om övriga banktransaktioner. Utvecklingen mot ett allt mer kontantlöst samhälle gör det särskilt viktigt att ge såväl fysiska som juridiska personer rätt till ett bankkonto. Det bör därför vara en rättighet såväl för privatpersoner som för företagare att ha möjligheten till att ha tillgång till ett bankkonto, förutsatt att lagar och regler följs. Dessa lagar och regler betyder till exempel att penningtvätt eller annan kriminell verksamhet inte är tillåtet. Att som företagare investera i exempelvis lokaler, ansökningskostnader, advokater och konsulter för att sedan i efterhand bli nekad ett bankkonto är oacceptabelt. Företagare som blir godkända av såväl och som , att starta och bedriva verksamhet, men sedan blir nekade att öppna bankkonto hos en bank leder i praktiken till ett näringsförbud. Ett näringsförbud skulle i sin tur innebära ett utanförskap och att man inte får vara fullt delaktig på lika villkor på svenska arbetsmarknaden. Vi behöver underlätta för företag att starta och bedriva verksamhet, och att neka företagare bankkonton är inte rätt väg. Det ska inte kunna vara möjligt för en bank att neka en kund utan relevant anledning. Att gömma sig under ordet ”kundkännedom” utan att motivera sin bedömning ska inte accepteras. Självklart ska banken ha kännedom om sina kunder och vid tillfällen där mer utförlig granskning krävs ska granskning ske, men att neka någon utan relevant grund ska inte få fortgå. Det är väldigt viktigt att värna om både arbete och företagande. Ett led i det arbetet är att ha ett bankkonto; det skulle inte enbart gynna företagares ekonomiska frihet utan även främja arbetsmarknaden och näringslivet i stort.
mot · H302177 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en utredning med syfte att undersöka den framtida finansieringen av public service via skatteintäkter och tillkännager detta för regeringen. Tv-licensen är i dagens medielandskap en otidsenlig företeelse. De förutsättningar som gällde när licensen infördes har förändrats. De tekniklösningar som finns fanns inte i tankevärlden när Tv-licensen infördes. Med detta som utgångspunkt är det självklart så att en lagstiftning som i grunden bygger på legitimitet hos den breda allmänheten måste uppdateras och vara i takt . Den traditionella tv-apparaten är på väg att substitueras med en internetmottagare där alla enkelt och snabbt kan ta del av hela världens tv-utbud. Det är en utveckling som slagit igenom med fullt kraft och det spridda användandet innebär i praktiken att tv-licensen har spelat ut sin roll. Ett argument mot tv-licensen är syftet för dess tillkomst, public service-kanalerna. Svensk public service producerar mängder av program och nyheter som ska vara obundna från politiska och ekonomiska intressen. Det grundläggande syftet bakom public service-kanalerna är att alla medborgare ska få tillgång till ett brett och mångsidigt TV-utbud av hög kvalitet i alla genrer. Men även den som inte vill se dessa så kallade public service-kanaler tvingas betala en avgift. Endast och får ta del av intäkterna från tv-avgiften. Inga andra medieföretag får ta del av de ”skattepengar” som kommer in. Även här ser vi alltså hur systemet med tv-licens slår fel. Om de statliga public service-kanalerna ska finnas kvar i den nya tekniska och digitala miljön och deras legitimitet bibehållas behöver regeringen se över möjligheten att modernisera det system som är förknippat med att medborgare bidrar till ett skattefinansierat public service. En skatt lik den modell som Public service-utredningen kom vore sett i ljuset av detta att förorda. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med syfte att undersöka framtida finansieringen av public service genom skattefinansiering.