mot · H3021271 · 2015-10-05 00:00:00 — Nationellt dokumentationscenter för folkmordet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör erkänna folkmordet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt dokumentationscenter i för folkmordet på syrianer, armenier, kaldéer, assyrier och pontiska greker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utlysa till minnesdag för offren för folkmordet och tillkännager detta för regeringen. uppmärksammades hundraårsdagen av folkmordet , Seyfo, på armenier, syrianer, kaldéer, assyrier och pontiska greker med flera, som ägde rum i sönderfallet av –1918, nuvarande . De kristna folkgrupperna ställdes inför ett ultimatum om att konvertera till islam eller bli dödade. Målet var att åstadkomma en nation med en religion och etnicitet. Genom deportationer, dödsmarscher och rena massavrättningar blev hela byar och områden rensade på sin kristna befolkning och över 1,5 miljoner kristna invånare blev massakrerade. finns inte många ögonvittnen till händelserna kvar, men väl generationer av människor som under sin uppväxt berörts av det fasansfulla öde som gick deras släktingar till mötes. bor cirka 150 000 syrianer, armenier, assyrier, kaldéer och pontiska greker i som berörts av folkmordet. Folkmordet erkändes av riksdag , men har ännu inte erkänt folkmordet. har folkmordet uppmärksammats på olika håll i . Ett flertal minnesmonument har rests i olika kommuner. Demonstrationer, konferenser och seminarium i riksdag har arrangerats för att belysa folkmordet . har också EU i en resolution erkänt händelserna som folkmord och över ett 40-tal länder har erkänt folkmordet. Likaså benämner massakrerna 1915 som folkmord. Folkmordet kallas för det glömda folkmordet, just för att ingen stat har velat driva på för ett turkiskt erkännande av folkmordet. Inga individer har kompenserats för detta och stora markegendomar som tillhör de kristna minoriteterna är fortfarande konfiskerade av och av lokala byherrar. Det är först som fler nationer har erkänt dåden som ett folkmord, efter ett hårt arbete av berörda folkgrupper som trots stort motstånd från lyckats arbeta fram faktadokument som ligger till grund för erkännande av ett systematiskt planerat folkmord på kristna invånare under fall i . Det finns mycket lite forskning och dokumentation om folkmordet eftersom vägrar att öppna sina arkiv och inte vill kännas vid att folkmordet har hänt inom nuvarande nationsgränser. För att dokumentera och samla bevis bör och även som var bundsförvanter under uppmanas samverka för att dela med sig av historiska fakta som finns i arkiven. Att blunda för och inte reagera mot orättvisor, intolerans, diskriminering och förföljelse är att legitimera folkrättsbrott. Genom att hålla minnena och historien vid liv ser vi gemensamt till att det aldrig får ske igen. bör därför erkänna folkmordet . Ett nationellt dokumentationscenter för folkmordet på syrianer, armenier, kaldéer, assyrier och pontiska greker bör inrättas i för att samla den dokumentation som finns kvar om folkmordet. Det är också viktigt att tar initiativ till att utlysa till minnesdag för offren av folkmordet . Detta bör ges regeringen tillkänna.