mot · H302761 · 2015-10-02 00:00:00 — Trots att denna möjlighet är både uppskattad och viktig finns stora brister i nuvarande system. Dels är väntetiderna på många håll i landet väldigt långa, dels varierar priserna rejält beroende på var i landet man bor. Barn ska inte behöva uppleva en svår familjesituation för att ekonomin inte tillåter stöd , och likvärdiga möjligheter till stöd bör erbjudas oavsett bostadsort. vill minska köerna till familjerådgivning samt göra den kostnadsfri. Vi vill även utreda och inrätta nationella kvalitetssäkrande riktlinjer. 5.6.4 MEDLING VID SEPARATIONER En separation kan vara en upprivande och svår tid för en familj, inte minst för barn. Vi ser en möjlighet att förbättra situationen för barn och slippa långa rättsprocesser genom att vårdnadshavarna får möjlighet till att komma överens genom medling i de fall intressekonflikter uppstår. finns ett stort problem med långa kötider i de fall vårdnadstvisterna leder till domstol. Beroende på antal sammanträden kan det ta upp till innan ärendet är avgjort. En vårdnadstvist i domstol är tyvärr ofta en tärande process och om vårdnadstvisten kan undvikas är det till gagn för både föräldrar och barn. vill att tvister kring vårdnad i första hand ska lösas genom medling, där målet är att föräldrarna enas kring en samförståndslösning. Vi anslår medel med syfte att minska de köer som finns. 5.6.5 ÖKAD RÄTTSSÄKERHET VID VÅRDNADSTVISTER Vi är övertygade om att barn normalt blir tryggare och mår bättre av att ha kontakt med båda sina föräldrar. Om medling mellan föräldrarna misslyckas och en domstol avgör ärendet så är det barnets bästa som ska vara styrande. Så länge det saknas skäl som rör barnets välmående att ta ifrån någon förälder vårdnaden så ska delad vårdnad vara norm. dömer rättsväsendet mycket ofta till moderns favör i vårdnadstvister och det är problematiskt att så många barn mister rätten till sina pappa. vill se över och utreda varför rättsväsendet i så stor utsträckning dömer till mammans favör med följden att barnet mister sin naturliga rätt till sin pappa. vill utreda barnperspektivet i rättsväsendet. 5.6.6 FOSTERHEM OCH ADOPTION MOT FÖRÄLDRARS uppmärksammas hjärtskärande berättelser och vittnesmål där barn far illa i sin hemmamiljö. I vissa fall kan då bedömningen göras att barnet får det bättre i ett familjehem. I de fall familjehemsföräldrarna önskar adoptera barnet finns ett mycket allvarligt hinder. Vårdnadshavarna måste, oavsett hur olämpliga de är som föräldrar, ge sitt samtycke. Ser man till exempelvis vårt grannland så finns möjligheten att ett barn kan bli adopterad av sina familjehemsföräldrar trots att vårdnadshavarna inte ger sitt samtycke till detta. Bland annat ska barnets föräldrar ha bedömts sakna förmåga att ge barnet den nödvändiga omsorgen som behövs, samt att barnet ska ha en sådan anknytning till familjehemsföräldrarna att det tar skada av en separation. vill se en utredning av nuvarande regelverk med syfte att möjliggöra för adoption mot vårdnadshavarens vilja i de fall särskilda förutsättningar råder. En viktig del i familjens trygghet är att privatekonomin går ihop. En stabil ekonomi i familjen för trygghet på många plan och är en förutsättning för att vardagen med barn ska fungera på ett sätt som inte negativt påverkar vare sig föräldrarnas eller barnens välmående. Med barn tillkommer av naturliga skäl ekonomiska behov som man tidigare inte haft. Barnen är varje samhälles framtid och att underlätta för människor att ta steget att bilda familj menar vi är en viktig del av välfärdens uppgifter. Därför vill vi stärka ekonomin för barnfamiljer genom att anslå ytterligare resurser till föräldrapenningen. Det är dock naturligt och i många avseenden bra att det finns en viss ekonomisk tröskel eftersom en stabil ekonomi i längden inte kan bygga på stöd från det offentliga, men vi noterar att alltför många slår i föräldrapenningens tak. Vi vill därför höja detta, så att fler medelinkomsttagare ska kunna känna sig trygga i att familjens ekonomi kommer att klara en tillökning. På köpet ökar möjligheterna för par med stor skillnad i sina inkomster att fördela föräldrapenningen efter egna preferenser snarare än ekonomiska faktorer. budgeterar för en förstärkt föräldrapenning . Bostadsbidraget är en viktig extra trygghet för barnfamiljer med låga inkomster. Vi budgeterar för att öka anslagen till detta då vi är medvetna om betydelsen av en trygg privatekonomi. lever av alla barn i ekonomiskt utsatta familjer och för oss som välfärdsparti är det en självklarhet att barnfattigdom inte ska finnas i . Ett höjt bostadsbidrag är ett enkelt sätt att nå just ekonomiskt svaga barnfamiljer, utan ökad administrationsbörda. Vi vill därtill se en översyn av nuvarande regelverk för återbetalningskrav i syfte att kunna anpassa återbetalningsskyldigheten efter plötsligt ändrade privatekonomiska förhållanden i de fall där inget fel eller fusk begåtts vid ansökningstillfället. avser att höja bostadsbidraget för barnfamiljer samt se över återbetalningsrutinerna i vissa fall. En del barn behöver extra stöd för att fungera i vardagen. Det kan exempelvis handla om särskild kost eller hjälpmedel kopplade till funktionsnedsättningar av olika slag. finns möjlighet att ansöka om ersättning för merkostnader fram till och med barnet fyller . Detta stöd kallas merkostnadsbidrag och betalas ut i de fall barnet behöver hjälp i form av åtgärder som föräldrarna själva kan ombesörja. är systemet utformat så att ersättning för endast hjälpmedel betalas ut om kostnaden överstiger , medan familjer med barn som är i behov av både vård och hjälpmedel kan få ekonomiskt stöd redan vid en sammanlagd årlig kostnad på . vill ta bort denna skillnad. När ett föräldrapar av olika anledningar vill skilja sig eller separera kan vårdnaden antingen delas eller innehas av en av föräldrarna. Vid vissa situationer kan då underhållsstöd beviljas för den ena föräldern. Dock har utvecklingen på bidraget endast höjts marginellt mellan 1997 då stödet inrättades och till då regeringen höjde detta till . står i sin budget bakom regeringens höjning av underhållsstödet till och vill se att nivån även ses över för att kompensera för inflation. Utöver ovanstående satsningar driver även en rad andra förslag som på olika sätt syftar till att förbättra situationen för familjer. Kontaktdagar är en möjlighet för föräldrar att med statligt stöd kunna spendera tid med sina barn på skola eller fritidshem. Systemet har tidigare funnits , senast mellan 2001–2003. vill återinföra kontaktdagarna, vilket innebär att varje förälder får rätt till en kontaktdag och barn i åldern , med en ersättning baserad på SGI. Syftet är att underlätta för föräldrar att engagera sig i barnens skolgång och att finnas som stöd vid behov. Bland de omkring 800 000 barn som kan komma att beröras av reformen kalkylerar vi med att nyttjandet ligger per barn och år, vilket är i linje med hur det såg ut innan reformen avskaffades. Anhörigstöd är viktigt såväl ur den anhöriges som ur samhällets synvinkel. För anhöriga handlar det om att få stöd och känna uppskattning för de insatser de gör för en närstående men det handlar även om den anhöriges behov av vila samt att få tid över för personliga angelägenheter för att kunna bemästra situationen på bästa sätt. Stödet kan vara möjlighet till avlösning men också korttidsboende, dagverksamhet, utbildning av anhörigvårdaren, anhörigcentral eller träffpunkter för anhörigvårdaren. vill även för detta ändamål ge kommunerna ett statligt stimulansstöd. Att stärka stödet till anhörigvårdare skulle framförallt minska äldre kvinnors börda. Vid dödsfall av en maka/make kan den efterlevande ha rätt till omställningspension om denne ännu inte har fyllt . Omställningspensionen kan beviljas med en möjlighet till förlängning om det finns hemmavarande barn . anser att omställningspensionen är en viktig trygghet. Den privatekonomiska konsekvensen av en makes/makas bortgång kan ibland vara stor, inte minst när man har byggt upp ett liv tillsammans med exempelvis en bostad anpassad för två personer och två inkomster. Vi ställer oss kritiska till begränsningen då en förlust av en partner kan vara svår att hantera. Människor behöver för att ordna begravning, gravsättning, eventuell bohagsdelning och inte minst att sörja sin bortgångna innan livet ska förändras radikalt. Vi vill utöka grundperioden och budgeterar för detta. Allt börjar i skolan. Hur vi lyckas hantera några av vår tids största utmaningar, till exempel den tilltagande segregationen i samhället och det så kallade ”utanförskapet”, beror i hög grad på hur väl skolan fungerar. Ett fungerande utbildningssystem är vidare en förutsättning för ett fungerande industri- och kunskapssamhälle. Fallerar det offentligt finansierade utbildningsväsendet hotas framtid, klassklyftor vidgas och demokratiska institutioner urholkas. Det får oöverskådliga sociala konsekvenser när en stor andel av landets elever faller igenom och lämnar skolan med mycket bristfälliga kunskaper. Vi måste agera . 6.1 VARKEN STOLTA ELLER NÖJDA Läget är allvarligt. Det är ett lika sorgligt som obestridligt faktum att den svenska skolan förfaller. Bland landets tredjeklassare fick underkänt i det nationella provet i matematik 2014, bara för att ta ett exempel i mängden. Vi i har definitivt synpunkter på de andra partiernas prioriteringar och på hur den svenska skolpolitiken har skötts , men vi anser att det är tid för handling snarare än tid att peka finger och utreda vem som har gjort fel. Skolpolitiken är ett område som lämpar sig för konsensuspolitik, inte konfrontation. Lärare, rektorer, skolchefer och kommunpolitiker behöver kunna arbeta långsiktigt, inte kastas mellan ideologiska motpoler varje gång en ny regering tillträder. Det är inte detsamma som att inte skrida till handling, vilket skulle vara ett stort svek mot våra elever och hela framtid. 6.1.1 ”ETT SKOLSYSTEM I AKUT BEHOV AV FÖRÄNDRING” Andra partier är duktiga på att skylla skolans problem på varandra och beskriva läget utifrån ambitionen att framställa den egna politiken i bättre dager. Låt oss därför använda det internationella perspektivet och utgå från den analys av den svenska skolan som presenterade . Enligt finns det inget land, bland dem man har undersökt, som uppvisar så negativ utveckling som . resultat, vad gäller läsning, matematik och naturvetenskap faller . Särskilt spektakulär är den negativa trenden vad gäller matematikkunskaper. Bland 34 länder hamnar på 28:e plats i matematik, 27:e plats läsning och 27:e plats i naturvetenskap. Vi ligger alltså i den fjärdedel av länder som har svagast resultat och ingenting tyder på att några förbättringar skulle ha ägt rum . I rapporten lyfter man fram att läraryrkets status behöver stärkas, liksom möjligheterna till karriärmöjlighet och löneutveckling. Lärarens roll behöver bli tydligare och det nuvarande systemet ger otillräckliga möjligheter till återkoppling, och i rapporten understryks ett behov av ansvarsutkrävande (”accountability”). Generellt har vi i i våra förslag till skolreformer utgått från kritiken från , men även goda exempel runt i världen har varit inspiration. Det handlar delvis om att tillföra resurser, vilket vi också gör i vår budget. Men det handlar också om att använda de befintliga resurserna bättre. Vi behöver en smartare skola helt enkelt. 6.1.2 MIGRATIONSPOLITIK OCH SKOLPOLITIK Det har uppstått någon sorts tabu kring att diskutera migrationens inverkan på skolans resultat. Den förra regeringen kallade det till och med en ”myt” att invandringen hade negativ inverkan på skolresultaten. Andra vill utnämna invandringen till skolans dominerande problem. Båda dessa synsätt är sannolikt felaktiga. Forskaren hävdar att om PISA-mätningarnas urval begränsas till elever med svensk bakgrund försvinner av resultatförsämringen. Det är en viktig iakttagelse, eftersom det innebär att den svenska skolan är i behov av reformer oavsett vilken migrationspolitik vi för. kommer därför att behöva samtala med alla andra partier i om skolpolitik, även om vi är djupt oense vad gäller migrationspolitik. När detta är klarlagt tvekar vi inte att understryka att migrationspolitiken även indirekt utgör ett enormt problem för skolan. Migrationen i dess nuvarande form och omfattning innebär stora, för att inte säga enorma, kostnader för både staten och kommunerna. Det innebär ju alldeles självklart att alla satsningar på skolan som kräver resurser i hög grad försvåras av att både stat och kommun brottas med kostnaderna av en okontrollerad invandring. När skolor har hög andel elever med svaga svenskkunskaper försämras förutsättningarna radikalt att bedriva undervisning på svenska, vilket går ut över mer eller mindre alla elever och lärare i dessa miljöer. Vi i kommer att fortsätta att hävda detta tills vi i demokratisk ordning lyckas åstadkomma förändringar, men är vi beredda att samarbeta med andra partier i den mån vi kan nå samsyn i skolpolitiska frågor. 6.2 KARRIÄRTRAPPA FÖR LÄRARE Lärares möjlighet till karriär inom sitt yrke kopplat till substantiell löneutveckling måste prioriteras mycket högt. Utan en fungerande lärarkår kommer alla försök till reformer att falla platt. Vi måste göra läraryrket attraktivt och systemet måste belöna dem som är beredda att ta extra ansvar. Gör vi inte det sviker vi våra barn och vår framtid. tillhör mest framgångsrika regioner och har uppvisat spektakulärt goda resultat på utbildningsområdet. Självklart finns avsevärda skillnader mellan och som inte tas upp närmare här, men vi noterar att som region har en köpkraftsjusterad ekonomi (per capita) som är av . Det handlar inte om att kopiera rakt av, låt oss vara tydliga med detta. Men vi hämtar inspiration till ett antal reformer just från detta framgångsrika koncept och vi benämner därför detta Shanghai-modellen. 6.2.2 KARRIÄRSTEGE MED SEX NIVÅER Vi i vill med inspiration från införa en karriärstege med sex nivåer, när man alltså har ”nivå 1” är man utexaminerad från . Varje steg kräver i sig fortbildning, erfarenhet, samt att man är beredd att axla ansvar och stödja sina kollegor. Det innebär att lärare som kommit längre utövar alltså mentorskap gentemot mindre erfarna kollegor. Mentorerna samlar sina ämneslärare för diskussion, reflektion och återkoppling . I systemet ingår 40–50 timmars utbildning , en kombination av obligatoriska och fritt valda moment. Detta kombineras med regelmässig observation av kollegor med återkoppling, kan en lärare ha 30–40 observationstillfällen. I sin utvecklade form kommer varje certifieringssteg att ta att genomföra eftersom erfarenhet krävs, men initialt kommer erfarna lärare att kunna avancera väsentligt snabbare till sin ”rätta” nivå i systemet. Allt dokumenteras digitalt för lättare hantering av framtida utvecklingsmöjligheter. Då kan man på varje certifieringsnivå lätt ta del av varandras erfarenheter. Fokus bör ligga på ledaregenskapsutveckling samt fördjupade ämneskunskaper. I själva verket är det fullt normalt med löneutveckling i arbetslivet, ett av problemen i är alltså att just lärare har så svag löneutveckling. Vi i anser att varje ny certifieringsnivå utöver nivå 1 enligt ovan ska innebära ett lönepåslag på . Exakt vilka nivåer den enskilde läraren hamnar på kommer även fortsättningsvis att bli ett resultat av individuella förhandlingar med olika utfall från kommun till kommun, men på den fjärde certifieringsnivån (där man alltså ska kunna ansvara för undervisningen i sitt ämne på kommunnivå) ser vi att spannet skulle ligga på ungefär 40 000–. av lärarna kommer att befinna sig på denna nivå och vissa lärare kommer alltså att klättra ännu högre. 6.2.4 LYFT SKOLAN UNDERIFRÅN Vi har inga fördomar mot att man organiserar differentierade klasser utifrån elevernas förutsättningar och vi ser det som odramatiskt att ha till exempel matematik- och fysikklasser för barn med särskilt goda förutsättningar i dessa ämnen. Duktiga barn har rätt att bli stimulerade av undervisning som är anpassad efter deras nivå. Emellertid är det de svagare eleverna och de så kallade problemskolorna som står i fokus för våra reformer. Ett av många problem som dessa skolor brottas med är bristen på kontinuitet. Arbetsmiljön är ofta så besvärlig att lärare söker sig därifrån, med hög personalomsättning som följd. I finns ett system som innebär att relativt väl fungerande skolor vid behov stödjer skolor med sämre resultat. Den behövande skolan får då stöd av duktiga och erfarna lärare och rektorer, som bistår med sitt kunnande och sina erfarenheter på olika sätt. Detta passar förmodligen bra in i en svensk kontext. flyr många av de bästa lärarna från vissa skolor och lämnar de mest behövande eleverna i sticket med hög personalomsättning, tillfälliga vikarier och oerfaren personal. Det nya systemet vi föreslår skulle tvärtom premiera ambitiösa lärare som tar sig an de största utmaningarna och så att säga lyfta systemet underifrån. Som ett led i certifieringssystemet bör det vara mycket meriterande för lärare som vill utvecklas i sin yrkesroll att arbeta med klasser som mer än andra behöver ambitiösa och uthålliga lärare som verkligen satsar på sitt yrke. Det bör då framhållas att lärare ska ges utmaningar på en nivå som de klarar av och de får också det stöd de behöver för att hantera uppgiften. Sammanfattningsvis vi vill se större fokus på lärarnas utveckling – och elevernas behov. Det handlar alltså om kunskapsutveckling, karriärsteg, löneutveckling och inte minst ansvar. Vi förväntar oss inte att alla enskilda lärare kommer att vara tillfreds med dessa förändringar, men det är vår fasta övertygelse att ansvar kombinerat med löneutveckling gynnar kontinuiteten i skolsystemet och lägger grunden för bättre arbetsmiljö för både lärare och elever. 6.3 ÅTGÄRDA UNDERSKOTTET PÅ LÄRARE Det finns olika uppgifter om hur många lärare som saknas i . En ögonblicksbild inför terminsstarten är att det saknas 4 000–5 000 lärare men trenden är ökande. Vi anser emellertid att det finns en dynamik i detta som vi i betydande utsträckning kan påverka från politiskt håll. 6.3.1 KOM TILLBAKA! Det finns uppgifter som gör gällande att det finns i storleksordningen 30 000 behöriga lärare som arbetar i näringslivet, vissa källor anger ännu högre siffror. Detta utgör en betydande potential när vi ska upprätthålla en fungerande skola . Det är knappast en nackdel att dessa personer har erfarenheter från arbetslivet utanför skolans värld. Vi vill alltså göra skolor till så attraktiva arbetsplatser vad gäller löneutveckling och arbetsmiljö att en andel av dessa tiotusentals lärare vill återvända. 6.3.2 FLER VÄGAR IN I LÄRARYRKET Bristen på behöriga lärare är särskilt stor i matematik, teknik och naturvetenskapliga ämnen, här är situationen prekär. Det finns emellertid en intressant potential i form av människor med masterexamen i matematik och tekniska eller naturvetenskapliga ämnen, det vill säga med goda ämneskunskaper. Vi vill, så länge behovet föreligger, inrätta en betald lärarutbildning, där naturvetenskapligt meriterade personer erhåller 25 000 för att under två terminer studera pedagogik och därigenom bli formellt behöriga att undervisa på grundskola och gymnasium. 6.3.3 UTNYTTJA HÖGSKOLANS PEDAGOGER Banden mellan gymnasium och högskola bör stärkas. Många högskolor och universitet har ämnesskickliga och erfarna pedagoger som skulle kunna göra stor nytta på gymnasiet, där det alltså råder brist på lärare i matematik, teknik och naturvetenskapliga ämnen. Tyvärr föreligger rent byråkratiska hinder, eftersom pedagogerna på universitet och högskolor kan sakna formell behörighet att undervisa på gymnasiet. Dessutom finns en sorts tröskel i det faktum att gymnasierna finansieras kommunalt och högskolorna av staten. Löneläget är som regel också lägre på gymnasiet. vill därför låta underlätta för kvalificerade pedagoger från högskolan (till exempel lektorer) att få möjlighet att undervisa på gymnasiet. Efter lämplighetsprövning och en kortare introduktionskurs bör dessa på universitet och högskolor hemmahörande pedagoger erbjudas möjligheten att med bibehållen lön delta i undervisningen på gymnasiet som behöriga lärare. Detta kombineras med fördel med forskning och ordinarie undervisning på högskolenivå, vilket banar väg för en ”korsbefruktning” mellan gymnasium och högskola. Förslaget avser i första hand matematik och naturvetenskapliga ämnen och staten ger de aktuella högskolorna och universiteten erforderlig kostnadstäckning. En särskild pott inrättas för detta. Det är förmodligen ingen överdrift att säga att har en rektorskris. Stort ansvar, höga krav och dåliga förutsättningar gör att rektorer löper hög risk att bränna ut sig. Många byter helt enkelt jobb. Rektorernas situation lämnar utrymme för förbättringar. Svenska rektorer, varav hälften saknar lärarutbildning, lägger i genomsnitt av sin tid på pedagogisk verksamhet. I , vars skola fungerar avsevärt bättre än den svenska, har alla rektorer lärarbakgrund och ägnar merparten av sin tid åt att stötta och vara behjälplig till att lyfta verksamheten och mindre tid åt administration. Det pedagogiska ansvaret för undervisningen ligger på lärarna, men rektorn har en ledande funktion att fylla. Genom ett nära samarbete med lärarkollegiet kan rektorn skapa förutsättningar för lärarkollegiet att utveckla den pedagogiska verksamheten. Därför anser vi att rektorer bör rekryteras bland behöriga lärare från certifieringsnivå 3 och högre. Detta stärker rektorernas pedagogiska profil, som den administrativa bördan ska anpassas därefter. Sedan tillkommer tre certifieringsnivåer som är specifika för rektorer, vilket givetvis också medför lönepåslag och utökade ansvarsområden. De flesta förstår att det finns en stor potential i digitaliseringen. Med så kallade ”paddor” kan elever få tillgång till uppdaterade läromedel och interaktion mellan lärare och elever går in i en helt ny era. Vi i bejakar denna utveckling. är utvecklingen förmodligen kostnadsneutral och kan bana väg för effektivare och bättre undervisning. Resurser kommer emellertid att behöva tillföras för att underlätta omställningen. Samhället är mitt uppe i en digitaliseringsprocess. Detta är den kanske mest omfattande förändring som skett sedan industrialiseringens dagar. Hälften av alla arbetstillfällen som finns beräknas försvinna till följd av detta. kommer självklart en stor mängd nya arbetstillfällen och nya yrken att tillkomma i och med digitaliseringen. Detta kommer under alla omständigheter att sätta stort avtryck på skolan, och utmaningen just nu är att hantera tekniken på ett bra sätt. Hur snabbt utvecklingen går understryks av det faktum att skolpolitiker (ofta ) saknar den digitala mognad som faktiskt både barn och yngre lärare ofta besitter. Reformer måste emellertid ha som målsättning att få med sig även äldre lärare, vars erfarenheter på andra områden vi definitivt inte kan avvara. Att digitalisera skolan innebär inte att traditionell undervisning skall försvinna ur skolan. Tvärtom är digital undervisning ett komplement. Vi ser mycket som är positivt med mer traditionell undervisning, men vi måste utnyttja den nya teknikens potential. 6.5.1 SOL OCH MOLN Mängden datorer och annan it-utrustning (till exempel surfplattor) har ökat i den svenska skolan , vilket är mycket glädjande. Den 1–1-policy (1 dator per elev) som en hel del kommuner infört har absolut spelat en stor roll här. Statistiskt innebär detta att den svenska skolan numera ligger i topp i såväl som avseende antal datorer per 100 elever. Även övrig it-materiel har den svenska skolan gott om i ett europeiskt perspektiv. Men trots att mängden datorer och surfplattor ökar i våra skolor, så följer inte användningen av dessa hjälpmedel samma kurva. ligger i detta avseende endast på en europeisk medelnivå. Här finns mycket att lära av de pilotskolor som anammat digitaliseringen. Vi vill i detta sammanhang uppmärksamma Järfällamodellen, ett pilotprojekt för digitalisering i skolan som gett dokumenterat utmärkta resultat vad gäller elevernas inlärning.