mot · H3022399 · 2015-10-06 00:00:00 — En skola med kreativitet och stor kunskap är viktig för ett demokratiskt samhälle. Därför behöver vi skolor av hög kvalitet i hela landet, där varje elev får förutsättningar att nå sin fulla kompetens. Med rätt grepp kan vi få rätsida på de problem som den svenska skolan brottas med. Till att börja med behöver vi stoppa det resultatfall som vi sett i skolan . ligger ordentligt under OECD-genomsnittet. Alliansen gjorde i regeringsställning stora skolreformer, åtgärder som ännu inte fått fullt genomslag. Trots detta behövs det mer för att vända den negativa trenden. Ytterligare problem är bristande likvärdighet och att allt för många efter avslutade studier går ut i arbetslöshet. Läraren har en avgörande roll för elevens framgång. Fler söker till lärarutbildningarna, men bristen på utbildade förskollärare och lärare är fortfarande stor, speciellt i ämnen som matematik och NO. Stora pensionsavgångar och generationsväxling gör bristen på nyutbildade lärare än mer akut. är bristen stor på lärare och enligt SCB: prognoser kommer det att fattas minst 55 000 lärare och drygt 65 000 lärare . Vidare lider svenska skolor brist på klassrumsnära forskning och kompetensutveckling, återkoppling och kollegialt lärande. Bara drygt hälften av de svenska lärarna skulle, om de kunde, välja läraryrket igen. Läraryrkets status och attraktionskraft måste höjas för att toppstudenter åter ska söka sig till läraryrket. Det krävs ett tydligare ledarskap i skolan, hos lärare, skolledare och huvudmän. Skolan borde i större utsträckning vara en proaktiv kraft i samhället, exempelvis har lärarna ofta inte tillräckligt med kunskap för att använda modern teknik som pedagogiskt redskap. Därför ser vi det som självklart att digitalt lärande blir en större del av undervisningen, och att moderna läroverktyg blir en naturlig del av de verktyg lärarna använder i klassrummet. Rätt använd öppnar modern teknik möjligheter för duktiga pedagoger att arbeta på nya sätt och hjälpa fler elever att lära sig mer. Vi behöver också svara på arbetsmarknadens efterfrågan på kompetent arbetskraft. är ett av de länder i med störst missmatch på arbetsmarknaden. Vi behöver ett utbildningsväsende som i större utsträckning samverkar med samhälle och näringsliv så att utbildningar, såväl akademiska som praktiska, blir mer verklighetsnära och relevanta för arbetsmarknaden. Det entreprenöriella lärandet måste ha en självklar plats i skolan. Det både utvecklar och stimulerar generella kompetenser som att ta initiativ, ansvar och omsätta idéer till handling. Det måste bli lättare att välja förskola och skola. Trots att tillsammans med Alliansen förenklat valfriheten och gjort den mer tillgänglig gör många elever och föräldrar fortfarande inte ett aktivt val. Det är ett hot mot kvalitén, likvärdigheten och alla elevers rätt att välja skola. Ytterligare en utmaning för skolan är undervisningen av nyanlända barn. Många barn får börja sin skolgång sent och allt för ofta är utbildningen av skiftande kvalité. Alla barn har rätt till en bra utbildning, oavsett var i landet hen bor. Vi behöver kunna erbjuda våra elever likvärdighet och kvalitet, från pedagogiken i förskolan till de högre kurserna på gymnasiet, i såväl stad som landsbygd. En väl fungerande för-, grund- och gymnasieskola är grunden för en högre utbildning i världsklass och konkurrenskraftiga jobb. Dagens skola är morgondagens verklighet. ställer sig bakom det som anförs i motionen om se över möjligheten att lärarutbildningen kontinuerligt utvärderas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att det skapas fler vägar in till läraryrket genom möjligheten till fristående lärarutbildning och snabbare validering av kunskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ett nationellt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en statlig kompetensutvecklingsgaranti för lärare och skolledare när ekonomin så tillåter, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till fler karriärvägar för lärare som ger högre lön när ekonomin så tillåter, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att duktiga lärare som arbetar på skolor i utanförskapsområden får mer betalt när ekonomin så tillåter, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska administrationen för lärare och skolledare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta referensgrupper bestående av exempelvis forskare inom utbildning, lärare och annan expertis som för en mer lyhörd skola skulle kunna göra små justeringar i kursplan och metoder, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett ökat samarbete mellan skolhuvudmännen så att lärares kompetens kan delas mellan skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för kommunövergripande yrkes- och lärlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att det digitala perspektivet inkluderas i alla delar av utbildningsväsendet, såsom lärarutbildningen och lärarnas och rektorernas kompetensutveckling, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen och att skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad än vara integrerad i hela skolans verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att entreprenöriellt lärande ska vara ett naturligt perspektiv i hela utbildningssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att yrkeshögskoleutbildningarna byggs ut med ytterligare platser, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att gymnasiets yrkes- och lärlingsutbildningar utökas och breddas, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att lärlingssystemet erbjuds vuxna och att de som redan har gymnasieexamen eller liknande examen ska kunna byta karriär och bli lärling, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör bli möjligt för utförare av yrkeshögskoleutbildningar att ansöka om tillstånd att bedriva utbildning för än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa lärlingsråd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att komprimera och effektivisera yrkesteoretiskt tunga utbildningar på gymnasiet så att yrkescertifikat kan nås i stället , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta branschskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ett basår till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna det fria skolvalet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla det fria skolvalet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera en lättförståelig webbplats där skolor kan jämföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en vuxpeng för vuxenutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att det införs en skyldighet för kommuner att erbjuda andra aktörer att ta över nedläggningshotade skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ett snabbspår hos Skolinspektionen för de friskolor som ansöker om att ta över en nedläggningshotad skola, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att de nationella proven hanteras och rättas av från eleven fristående examinatorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att se över kösystemet till skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Skolinspektionen bör fokusera på skolor som missköter sig, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att nyanlända elever får intensiv språkundervisning i svenska, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att språkinlärning knuten till yrkeskunskap, SFX, ska finnas tillgänglig i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att idrottsundervisningen i utökas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samverkan mellan skolhälsovården, barnavården, barn- och ungdomspsykiatrin, ungdomsmottagningen och socialförvaltningen bör öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en strategi bör utarbetas för att ta till vara de små landsbygds- och skärgårdsskolornas potential och höja deras status som arbetsplatser och unika skärgårdsmiljöer, som tar hänsyn till deras speciella utmaningar, förutsättningar och möjligheter samt deras avgörande betydelse för ett levande lokalsamhälle, och tillkännager detta för regeringen. Stärk lärare och rektorer För att säkerställa att lärarutbildningen ligger i framkant vill att den kontinuerligt utvärderas. Läraryrket är ett akademiskt hantverksyrke, likt exempelvis läkare och tandläkare, där teori och praktik vävs samman. En nybliven lärare ska både ha den teoretiska kunskapen och kunna omsätta den i klassrummet. Det är därför viktigt att lärarutbildningen kontinuerligt samverkar med omgivande skolor där teoretiska kunskaper praktiseras och där den senaste klassrumsnära forskningen tillämpas. vill ha fristående lärarutbildning och initiativ liknande Teach for , som rekryterar från andra akademiska yrken än lärare. Det är viktigt att utveckla och ta till vara på de ledartalanger som finns och skapa fler vägar till läraryrket. Svenska lärare får enligt kvantitativt mindre kompetensutveckling än lärare i andra länder. vill därför säkerställa och finna system för att lärare fortlöpande får den kompetensutveckling, med fokus på kollegialt lärande, undervisningsskicklighet och de ämneskunskaper som läraren behöver. vill därför ta inspiration av OECDs förslag om och inrätta ett sådant i . Vi ser ett stort behov av ett tydligt och utökat statligt ansvar för hur lärare och skolledare kontinuerligt under sin karriär ska utvecklas och fortbildas och ett nationellt institut skulle vara ett steg i rätt riktning. Utöver ett nationellt institut vill införa en statlig kompetensutvecklingsgaranti. En sådan garanti stärker lärarens möjlighet att ta del av klassrumsnära fortbildning och utveckla sig i sin profession. I de länder där man presterar högt i internationella mätningar har lärarna högre löner än i och tydligare karriärmöjligheter. Lärarlönerna är relativt låga i . Däremot är ett av de som har en lärartäthet på som är över snittet. vill istället för mindre klasser i höja lärarens kompetens då läraren är den mest avgörande faktorn för elevens framgång. Att satsa på sin yrkesroll och höja sin kompetens ska löna sig. Lönen borde vara starkare knuten till kompetens, bra lärare ska ha bra betalt. vill att tydliga karriärvägar ska finnas för lärare och vill därför bland annat utöka antalet förstelärare som i sin tjänst ska handleda och coacha nyexaminerade lärare samt öppna upp för tjänster som kombinerar undervisning i grund- och gymnasieskolan med forskning och samarbete på universitetsnivå. Vidare vill att duktiga lärare som arbetar på skolor i utanförskapsområden ska ha mer betalt. Skickliga lärare är lärare som engagerar och återkopplar till eleverna. Vi måste kunna garantera eleverna kvalitet och kreativitet i skolan. För att elever ska nå sin fulla potential måste det bli ett större fokus på undervisningen. vill därför minska den administrativa börda som ligger på lärare och skolledare. Dokumentation som inte leder till att öka elevens lärande ska bort. Politiken ska inte detaljstyra skolan utan det är elevens behov som ska avgöra. tror att beslut bäst tas nära människor och vi måste därför undanröja hinder i lagar och regler för att stärka flexibiliteten och lärares och skolledares, professionens, möjlighet att ta beslut på egen hand. Genom ett kontinuerligt kvalitetsutvecklingsarbete med referensgrupper bestående av exempelvis forskare på området, lärare och annan expertis skulle små justeringar i kursplan och metoder lättare kunna göras. Resultatet skulle kunna bli en mer lyhörd skola där efterfrågade mindre förändringar lättare genomförs utan att det krävs något större politiskt beslut. vill möjliggöra ett ökat samarbete mellan skolhuvudmännen. I strävan efter att göra skolan mer likvärdig blev skollagen allt för stelbent. Skolor har olika förutsättningar och likvärdighet är inte detsamma som likriktning. För att möta elevens och därmed skolornas skiftande behov av lärarkompetens måste systemet med huvudmannaskap bli mer flexibelt. Små skolor på landsbygden skulle då kunna dela på lärare när de inte finner rätt kompetens. Det skulle vidare kunna möjliggöra för skolor att ta in lärare på entreprenad. Företag skulle exempelvis kunna specialisera sig på matte och hyra ut sina tjänster till skolor som har behov av duktiga pedagoger. Vidare finns skäl att se över regelverket kring anordning av yrkes- och lärlingsprogrammen. Det finns tolv nationella yrkesprogram på gymnasiet och många kommuner känner sig tvingade att erbjuda alla program. Yrkesprogram är generellt dyra att driva, något som leder till att många kommuner runt om i blöder pengar till halvdåliga utbildningar med halvfulla klasser. vill underlätta för kommuner att samverka kring yrkes- och lärlingsutbildningar och på så vis minska den ekonomiska belastningen för den enskilda kommunen. Genom att samverka och dela på ansvaret för yrkes- och lärlingsutbildningarna kan kommunerna tillsammans erbjuda bättre och mer kvalitativ utbildning till en lägre ekonomisk kostnad. Den nya tekniken som pedagogiskt redskap För att vara en skola som ligger i framkant och som ser till varje enskild elevs behov måste vi dra nytta av den moderna tekniken. Det digitala perspektivet ska inkluderas i alla delar av utbildningsväsendet. Digitala hjälpmedel i klassrummet höjer skolresultatet när de används rätt. Studier visar att elever med de rätta digitala hjälpmedlen fortare kan lära sig att läsa och skriva och kan vara till nytta för personer med inlärningssvårigheter. Det digitala lärandet måste bli en naturlig del av elevers undervisning. Många kommuner och andra huvudmän har varit bra på att köpa in datorer och annan utrustning men den digitala pedagogiken har inte riktigt hängt med. Enligt och IT-kompetens i skolan (2013) saknar många lärare kunskap kring hur den nya tekniken ska användas i undervisningen och lärarutbildningen lider brist på tydliga nationella direktiv på hur digitalalt lärande ska ingå i utbildningen. Det finns även en brist på digitala läromedel. Vi vill därför ha en tydlig och långsiktig satsning på ett nationellt digitalt lärarlyft för lärare. vill att lärarutbildningarna ska ta in det digitala perspektivet i alla relevanta ämnen och att lärare och skolledare får en kontinuerlig uppdatering i digitalt lärande. Här kan ett nära samarbete med läromedelsföretag och digitala spjutspetsföretag vara en styrka. Den digitala tekniken har öppnat upp för nya undervisningsmöjligheter likt fjärrundervisning. Kompetenta lärare är nyckeln till framgångsrika elever. Bristen på lärare i allmänhet och på riktigt bra lärare i synnerhet, är ett stort problem. Ett problem som ibland kan vara mer påtagligt för skolorna på landsbygden. Skolan är i många fall navet i bygden och alla elever har rätt till en skola inom rimligt avstånd – men det får aldrig vara på bekostad av kvalitén. Vi ser fjärrundervisning som avgörande för landsbygdsskolornas överlevnad. Skickliga och kompetenta lärare i såväl landsbygd som storstadsregion kan genom fjärrundervisning delges fler. tycker att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen och att kommunala och fristående skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad under samma förutsättningar som statliga skolor. Genom fjärrundervisning skulle kompetens kunna delas över hela landet och lärare skulle kunna fördela sin tjänst på flera skolor utan att själva behöva åka mellan de olika skolorna. Fjärrundervisning stärker likvärdigheten, ökar kvalitén och tillgängligheten. En skola som rustar för jobb Många unga i har inget jobb att gå till. En del av svaret finner vi i många ungdomars osäkerhet kring val av utbildning vilket kan leda till avhopp eller svårighet att finna jobb efter avslutad utbildning. Det är en påfrestning för individen och en kostnad för samhället. Kontakterna med arbetslivet är viktiga för att eleven ska kunna göra väl underbyggda val. Perspektiv som anknyter till arbetslivet ska ingå i all verksamhet i skolan under skolans alla år. Vad vi ser är att läroplanen inte uppfylls, allt för många elever ångrar sina val och missmatchen på arbetsmarknaden är bland de största i . Skolinspektionen pekar också på stora brister i skolornas studie- och yrkesvägledning. Studier visar att de yngre barnens undervisning i högre grad innehåller studie- och yrkesorienterande inslag, men att detta avtar i de högre årskurserna. Här fyller studie- och yrkesvägledarna en stor och viktig roll. De bör i högre grad vara en länk mellan skola och arbetsliv. Studie- och yrkesvägledarna ska inte bara hjälpa elever att välja språk och gymnasieskola utan vara integrerade i hela skolans verksamhet. Entreprenörskap, företagande och praktik måste bli en röd tråd i skolans alla år, det kan inte bara finnas som en liten begränsad del i vissa årskurser. Detta ska göras i nära samverkan med det lokala näringslivet. Det entreprenöriella lärandet främjar kompetens att fatta beslut, kommunicera och samarbeta. Det handlar om att utveckla nyfikenhet, självtillit, kreativitet och mod att ta risker. Det betyder att ta tillvara möjligheter och förändringar samt att utveckla och skapa värden – personliga, kulturella, sociala eller ekonomiska. Entreprenörskap i skolan är ett pedagogiskt förhållningssätt i klassrummet där arbetsformerna stimulerar fantasi och skapande. Inre drivkrafter och motivation är väsentligt för det entreprenöriella lärandet i alla åldrar, från förskola till vuxenutbildning. Yrkes- och lärlingsutbildning är viktiga för tillväxten, inte minst för de små och medelstora företagen. För att yrkes- och lärlingsutbildningarna ska ge jobb efter avslutad utbildning och arbetsmarknaden få tillgång till kompetent arbetskraft måste de vara högkvalificerade på både lägre och högre nivå och i större utsträckning byggas ihop. Det ska vara en långsiktigt hållbar utbildning som är relevant, verklighetsnära och leder till jobb. De tilltänka arbetsgivarna ska vara en drivande kraft i utvecklingen och genomförandet av utbildningen. För att svara på arbetsmarknadens efterfrågan på duktigt yrkesfolk måste yrkeshögskoleutbildningarna byggas ut ytterligare och gymnasiets yrkes- och lärlingsutbildningar utökas och breddas. Lärlingssystemet måste även kunna erbjudas vuxna, och de som redan har gymnasieexamen eller akademisk examen ska kunna byta karriär och bli lärling. Lärlingar har i gengäld rätt att bygga på sin utbildning för akademiska studier. För att utförare av yrkesutbildningar, inom både gymnasiet och , ska kunna göra de investeringar som krävs måste det även finnas en långsiktighet. Det bör därför gå att söka tillstånd att bedriva utbildning för än vad är möjligt . i alliansregeringen återinförde lärlingsutbildningarna i . De har dock inte utvecklats snabbt nog och inte tillräckligt väl svarat upp till arbetsgivarnas efterfrågan på kompetent arbetskraft. I länder som , som har framgångsrika lärlingsprogram, är näringslivet direkt och löpande involverat i lärlingsutbildningarna genom handelskammare, regionalt och lokalt. För att utbildningarna ska leda till jobb och arbetsmarknaden få rätt kompetens vill därför införa lärlingsråd, bestående av representanter från handelskammare, näringsliv och fackförbund, som ska utforma utbildningarna så att de blir relevanta, håller hög kvalitet, har uppdaterade metoder och utrustning och följer arbetsmarknaden nära, för att löpande anpassa sig efter dess behov. För att leva upp till arbetsmarknadens krav på kompetent arbetskraft och ge eleverna den utbildning de har rätt till måste de yrkesteoretiskt tunga programmen på gymnasiet som exempelvis El- och Byggprogrammet, blir mer effektiva och arbeta närmare framtida arbetsgivare. Istället på gymnasiet och sen praktik, vilket krävs för ett yrkesbevis, vill vi se en utbildning . är förlagda på skolan med inslag av praktik och år tre och fyra är praktik. År tre är APL (Arbetsplatsförlagt lärande) och år fyra spenderas helt på arbetsplatsen. Efter det fjärde året är ett yrkesbevis möjligt. Branschen ska vara med och utforma utbildningen och finnas med från elevens första dag på utbildningen till dess att eleven håller yrkesbeviset i sin hand. På det här sättet blir branschen mer delaktig och eleven slussas in på arbetsmarknaden. Eleven riskerar inte heller att bli utan praktikplats efter sina på gymnasiet. Det blir inget glapp mellan utbildning och arbetsliv. Resultatet blir en mer attraktiv utbildning att söka för eleven och kompetent arbetskraft till arbetsmarknaden. För att kunna tillgodose vissa smala branschers skriande behov av kompetent arbetskraft vill se över möjligheterna att inrätta branschskolor. De ska utformas i nära samverkan med arbetsmarknaden och samla olika yrkesutbildningar under ett och samma tak. finns flera smala branscher likt billackering och slakteri vars arbetskraft är svår att hitta i . Genom att inrätta branschskolor skulle det kunna byggas upp ett kluster av företag och kompetens runt branschskolan. Skolan skulle vara ett kunskapscenter för forskning och kompetensutveckling och bistå med den senaste tekniken och metoderna samt utformas i nära samverkan med branschen. Eleven skulle tillbringa delar av utbildningen på branschskolan, övrig tid på praktikplats och på den lokala skola där grundutbildningen genomförs. Det skulle också kunna vara ett sätt för regioner att profilera sig. Branschskolor kan finnas på gymnasienivå men även erbjuda utbildningar på yrkeshögskolenivå, bistå med förberedande kurser för yrkeshögskola, vuxenutbildning och erbjuda kompetensförstärkning till yrkeslärare. Det är inte rimligt att vara tvungen att välja karriär i tidig ålder men dagens utbildningssystem är uppbyggt efter just det. För att fler ska kunna arbeta längre måste det bli lättare att byta karriär, valen som görs under gymnasieåren kan inte vara cementerade. Det ska vara möjligt att gå från praktiska utbildningar till teoretiska och vice versa.