mot · H3023043 · 2015-10-06 00:00:00 — Det gäller både att se över företagens kostnader för incitamentsprogrammen och reglerna för individen. Viktiga frågor är i vilken utsträckning incitamentsprogrammen ska beskattas som inkomst av tjänst samt beskattningstillfället. Enklare och snabbare att anställa utländsk kompetens Ett viktigt verktyg för svensk industri och svenska företag att hitta rätt kompetens är genom internationell rekrytering. Alliansens reformering av regelverket för arbetskraftsinvandring var ett viktigt steg, men reformarbetet bör fortsätta. Handläggningstiderna för arbetsmarknadsärenden hos är fortsatt för långa och behöver kortas kraftigt genom att en tidsatt maximal handläggningstid införs. Den genomsnittliga handläggningstiden 2014 är orimlig och den maximala handläggningstiden bör inte få överstiga . En annan utmaning för att rekrytera inom EU är att många EU-medborgare upplever svårigheter med att erhålla personnummer. Därför är vi beredda att göra det möjligt för experter från andra EU-länder att få personnummer även om deras vistelser i är kortare än . Längre provanställning för att sänka trösklarna att anställa För att ytterligare underlätta för grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden, såsom unga och utrikes födda, att komma in på arbetsmarknaden och få sitt första jobb bör tiden för provanställning förlängas från . I detta är också tidsbegränsade anställningar en viktig väg in för många som har begränsad arbetslivserfarenhet. Det är således viktigt att värna denna enklare väg in till arbetsmarknaden som eventuellt missbruk självfallet ska motverkas. Även bemanningsföretag spelar en viktig roll för att många ska kunna få sitt första jobb. Stärkt forskning och innovation rankas ofta högt i internationella jämförelser av innovation. Exempelvis är rankat som tredje land i världen i Global Innovation Index 2014, efter och . ligger också på femte plats i av de länder som satsar mest på forskning och utveckling i förhållande till BNP. I den forsknings- och innovationsproposition som fortfarande gäller och togs fram av den tidigare alliansregeringen höjs anslagen till forskning och innovation med . Den innehåller betydande satsningar på Life Science, stärkt basfinansiering för universitet och högskolor, särskilda satsningar på spetsforskning och ökade satsningar på flera infrastrukturanläggningar för forskning som European Spallation Source (ESS) och i . har flera utmaningar vad gäller de faktiska resultaten i de innovationssystem som finns. Enligt analys är de svenska företagens FoU-produktivitet, alltså innovation per satsad forskningskrona, låg. Flera förklaringar finns. Granskare som menar att universiteten inte är tillräckligt aktiva i innovationssystemet, och att kontakten brister mellan universitet och små och medelstora företag. Stärk samarbetet mellan life science-sektorn och vården tillsatte alliansregeringen en utredning för att se över förutsättningarna för att stärka life science-sektorn. behöver nästa steg tas, med konkreta åtgärder för att förbättra villkoren för life science. Företagen upplever att det är svårt att få vården att vara intresserad av samarbete. Olika undersökningar har visat att vårdens uppdrag att delta i klinisk forskning och utveckling inte betonas tillräckligt, och detta förstärks av att vården sällan mäts på dessa parametrar eller på hur den samarbetar med företag. vill ta fram konkreta verktyg som stärker incitamenten för vården att samarbeta med life science-företagen. Regeringens samordnare bör se detta som en prioriterad uppgift under det kommande budgetåret. behöver bli bättre på att gå från forskning till företagande. Trots att vi är ett av de länder i världen som ansöker om flest patent i förhållande till vår ekonomis storlek är vi bland de sämre på att gå från patent till företag och jobbskapande. finns det klara incitament för forskare att nyttiggöra sin forskning genom företagande och licensering men denna möjlighet används inte i tillräckligt stor utsträckning. Det så kallade lärarundantaget bör därför ses över i syfte att ge universiteten och högskolorna en tydligare roll i att stötta forskare och uppfinnare i deras arbete med att starta företag och nyttiggöra forskningen. är ett starkt exportberoende land. Svenskt näringsliv som skogs-, stål-, gruv-, pappers- och verkstadsindustrin har länge utgjort en viktig ryggrad i den svenska exporten. Till det växer nya viktiga exportbranscher fram. Framförallt inom den snabbt växande tjänstesektorn där musik, datorspel, turism och digitala tjänster kring den traditionella industrin blivit allt viktigare. Det är genom öppenhet och handel vi byggt vårt välstånd. utmanas företag och jobb i ständigt av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver vi förbättra villkoren för företagsamhet och entreprenörskap. Stabila spelregler med konkurrenskraftiga skattenivåer, god kompetensförsörjning, trygg energiförsörjning och välfungerande frihandelsavtal är avgörande frågor för exportnäringens konkurrenskraft. Regeringens exportsatsningar bleknar tyvärr i jämförelse med de försämringar på dessa grundläggande områden som regeringen föreslår. Höjda skatter på , stora problem i förhandlingarna om frihandelsavtalet med och höjd effektskatt för kärnkraft är några exempel på politik som förvårar för svenska exportföretag. värnar öppenheten och vill driva på i frihandelsförhandlingarna med . bör också ligga i framkant för nya marknader som håller på att öppnas upp och bidra med kunskap och expertis i syfte att bygga upp landet som vi kan exportera frihetliga demokratiska värderingar. Öka exportmöjligheterna i små och medelstora företag har relativa andel av världshandeln sjunkit, mycket på grund av att fler stora och växande ekonomier såsom och tar plats. Mer behöver göras för att stärka position i världen. Stora svenska bolag har ett gott stöd i statliga aktörer såsom SEK, EKN och Business . Men det är ofta svårt för mindre företag att finna stöd genom det offentliga stödsystemet. För att bättre tillvarata den inneboende kraft och potential som finns hos drivande entreprenörer runt om i landet vill göra en riktad satsning på att bygga upp stöd för små- och medelstora företag. vill ge Business i särskilt uppdrag att fokusera på små och medelstora företag i syfte att samordna, underlätta och främja svensk export i alla sektorer. omfördelar , av de medel som tillfördes i vårpropositionen, på att främja export hos små och medelstora företag genom Business verksamhet. Utveckla exporten till prioriterade marknader bör ligga i framkant för prioriterade marknader och nya marknader som håller på att öppnas upp för handel. vill därför göra en riktad satsning mot marknader med hög potential och av stor vikt för . Satsningen inriktas på handel i enlighet med den så kallade länderlistan och kombineras med satsningen på att främja exporten i små och medelstora företag. omfördelar , av de medel som tillfördes i vårpropositionen, på att främja export på prioriterade marknader genom Business verksamhet. Stärk arbetet med miljöteknikstrategin Alliansregeringen satsade 2013 och 2014 inom ramen för miljöteknikstrategin. De utvärderingar som gjorts av på regeringens beställning visar begynnande positiva resultat. Vi vill fortsatt ge i uppdrag att arbeta med Alliansens miljöteknikstrategi men fokusera på de projekt som visat bäst resultat och varit mest lovande. Det bör ske neutralt inom ramen för de aviserade exportsatsningarna. Se över möjligheten att införa exportcheckar Mycket av kunskapen kring exportmarknader finns runt om i landet. Handelskamrar, exportmyndigheter såväl som enskilda exporttjänstebolag besitter såväl kontakter som kunnande kring exportmarknader. Men då länder likväl som marknader kan vara olika så ser också efterfrågan på dessa tjänster annorlunda ut. Behovet av exporthjälp kan skilja sig drastiskt åt om man säljer pappersmassaprodukter eller mobiltelefoner. Därför vill vi öppna upp för möjligheten att genom exportkreditcheckar låta företag kunna upphandla exportrådgivning av certifierade fristående aktörer såväl som handelskamrar eller andra relevanta instanser. omfördelar , av de medel som tillfördes i vårpropositionen, för att ska se över möjligheten att ta fram ett system för exportcheckar som kan användas hos en mångfald av aktörer. Satsning på ”” är ett av de länder med flest digitala bolag som behöver vara snabbfotade och som ”föds globala”, . För dem ser verkligheten annorlunda ut och stöd och hjälp behöver riktas för att särskilt underlätta och stödja företag med en annan affärslogik än den traditionella. Vi vill därför ge ett särskilt uppdrag till Business att ta fram ett anpassat exportstöd för dessa företag, som ofta återfinns på start-up-scenen i , och . omfördelar , av de medel som tillfördes i vårpropositionen, på särskilt exportstöd till ”” som ska utvecklas av Business i samarbete med start-up-företag. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en trygg elförsörjning. Alliansens energiöverenskommelse som beslutades av 2009 ligger därför fast. Den skapar långsiktighet och syftar till att ge trygg energiförsörjning med god konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker, effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . har andelen förnybar energi stadigt ökat och vi är det land i EU som har högst andel förnybar energi. En robust och stabil energiförsörjning är central för industrins konkurrenskraft. För att svensk industri ska fortsätta att generera exportintäkter och skapa nya arbetstillfällen krävs god tillgång till energi till internationellt konkurrenskraftiga priser, vilket förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar både inom den energiintensiva industrin och hos kraftproducenterna. Vi vill säkerställa långsiktiga spelregler i energipolitiken genom att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Det kräver att vi redan i denna budget ser över förutsättningarna för svensk kärnkraft. Sänkt effektskatt för kärnkraften och översyn av skattens konstruktion Det vore allvarligt att äventyra en trygg energiförsörjning när vi istället borde fokusera på att möta en osäker världsekonomi och en allt hårdare global konkurrens med reformer som stärker industrins tillväxtförmåga. Inget kraftslag bör därför uteslutas från den svenska energimixen. Varje kraftslag har sina fördelar och nackdelar och det är genom mixen av dem vi kan bygga en hållbar och trygg energiförsörjning. Det är exempelvis av nationell betydelse att det finns en trygg försörjning av bas- och reglerkraft och i detta är kärnkraften viktig som baskraft och vattenkraften viktig som både bas- och reglerkraft. En central fråga för svensk konkurrenskraft är att säkra industrins energiförsörjning. En trygg försörjning av bas- och reglerkraft förutsätter kärnkraften som baskraft och vattenkraften som både bas- och reglerkraft. För att säkerställa en trygg försörjning av kärnkraft bör därför effektskatten sänkas och dess utformning ses över. satsar på sänkt effektskatt. Infrastruktur och bostäder för framtiden Infrastruktur som binder ihop En fungerande infrastruktur är en förutsättning för att och svenska företag ska kunna stå sig väl i den globala konkurrensen och lägger grunden för fler jobb. När människor enkelt och smidigt kan arbetspendla längre avstånd, och när företag tryggt och snabbt kan frakta sina varor från norr till söder öppnar det upp arbetsmarknader, skapar arbetstillfällen och binder samman landet. Med en hårdnande internationell konkurrens behöver vi värna om konkurrenskraften i både industrin och handeln. En effektiv, hållbar och pålitlig infrastruktur är en central förutsättning i dessa sektorer. Välutvecklade och kostnadseffektiva logistik- och godstransportsystem är grundläggande för att kunna producera och sälja varor på ett konkurrensmässigt sätt. En investering i bättre transporter är en investering i industrijobb. I takt med att världens befolkning, den ekonomiska tillväxten och världshandeln ökar kommer även behovet av transporter att öka. Det skapar utmaningar och ställer krav på nya lösningar. närhet till de växande ekonomierna i Öst- och kommer förmodligen öka varuflödena i den svenska utrikeshandeln och därmed även godstransporter och personresor. EU får även en allt större roll i transportsystemet och infrastrukturen i medlemsländerna knyts ihop både fysiskt och funktionellt, vilket öppnar upp våra gränser och bidrar till en bättre fungerande inre marknad. Efterfrågan på godstransporter förväntas öka med enligt analyser från . Regeringens politik riskerar i flera avseenden att slå mot både industri och handel. Försenade infrastrukturinvesteringar, höjd dieselskatt, dyrare energiproduktion och hotet om en lastbilsskatt slår alla mot industrijobben. Det är en politik som inte har råd med. behöver bättre och billigare transporter för att kunna konkurrera internationellt. Genom kloka infrastrukturinvesteringar kan vi bygga ett mer hållbart samhälle som blir mer sammankopplat och mer konkurrenskraftigt. Nya tekniska lösningar och innovationer hjälper oss att nå dit, och politik tar sin utgångspunkt i detta. Vi tror inte att straffskatter som hindrar människors mobilitet är rätt väg att gå, vi tror i stället på dagens och framtidens teknik, där vi kan fortsätta resa och fortsätta frakta varor fast på ett mer klimatsmart sätt. Både människor och företag måste våga använda sig av tåget. Dagens situation, där många drar sig för att använda tåget på grund av rädsla för förseningar, är ohållbar. Mer måste göras för att infrastruktur ska ha den standard som krävs. En investering i bättre transporter och en bättre järnväg är en investering i fler arbetstillfällen. Svenska företag, framför allt industrin, måste kunna lita på att järnvägen fungerar. En ökad satsning på en fungerande järnväg möjliggör för företag att vara mer klimatsmarta och vara trygga i att kunna leverera sina varor. Det möjliggör för människor att ta sig till och från jobbet, skolan och träningen. Det gör att hela landet kan leva. Därför vill förstärka järnvägsunderhållet. satsar på utökat järnvägsunderhåll. Tyngre lastbilar för klimatsmarta transporter Att tillåta tyngre lastbilar, upp till , är en viktig reform för jobben, miljön och för industrin i . Detta har gjorts i till exempel , som därmed har fått en viktig konkurrensfördel jämfört med inom skogsindustrin. Tyngre lastbilar leder till att samma transporter som görs kan göras av färre lastbilar vilket är bra för såväl miljön som industrins konkurrenskraft. De utvärderingar som har gjorts visar att tyngre och längre lastbilar sänker CO2-utsläppen per transporterat ton med , ökar företagens produktivitet med 20–och sänker deras kostnader med 8–. Alliansregeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att ta fram förslag på hur lastbilar upp till ska kunna trafikera våra vägar, och dessa finns nu på regeringens bord. Trots att Socialdemokraterna tidigare varit positiva till att tillåta tyngre lastbilar har regeringen valt att begrava frågan i ytterligare en utredning. Vi vill gå fram med det förslag som tagits fram, för att värna svensk konkurrenskraft och bidra till mer miljövänliga transporter på våra vägar. De prioriterade sträckorna är E6, E4, E10, E18, E20 och delar av riksvägarna 40, 50, 55 och 56. På dessa vägar går cirka två tredjedelar av vägtrafikens godstransporter. Satsningen inkluderar att stärka vägar och broar för att kunna höja maxvikten för lastbilar upp till . Tåget går inte överallt och då kan tyngre lastbilar vara ett viktigt komplement som minskar utsläppen, ökar lönsamheten och effektiviserar vägtransporterna. satsar 2016–2024 för att göra det möjligt för tyngre lastbilar att trafikera våra vägar. säger nej till avståndsbaserad vägslitageavgift, även kallad lastbilsskatt, som regeringen ämnar införa. Svenska företag och svensk industri behöver inte ytterligare pålagor i form av straffskatter, de behöver bättre villkor och konkurrensvillkor som vi arbetar för att nå ett hållbart samhälle. Ett steg i rätt riktning är i stället de försök som görs med elektrifierade vägar för den tyngre trafiken. Vi tror på tekniska framsteg i stället för straffskatter. Nej till införande av flygskatt Flyget bidrar till en globaliserad värld, det kopplar samman med övriga världen och öppnar upp för långväga resande. Flyget är nödvändigt för att ska behålla sin konkurrenskraft i ett internationellt sammanhang och binda ihop vårt avlånga land. Regeringen har aviserat att de vill införa en flygskatt. En flygskatt är i praktiken en skatt på mobilitet, konkurrenskraft och turism. är det land i som har längst mellan landsändarna, vilket gör flyget till en nödvändighet. Flygskatter, utformade som en fast avgift per resenär, har visat sig ha omfattande negativa samhällsekonomiska effekter. I exempelvis medförde skatten en direkt ekonomiskt förlust på under det år den var införd. Moderna flygplan är mer bränsleeffektiva jämfört med flygplanen och den senaste generationens flygplan förbrukar mindre än bränsle per passagerare och mil. Beräkningar visar att den potentiella utsläppsminskningen av en flygskatt är koldioxid vilket endast är av utsläpp. Flygets utsläpp är per personkilometer vilket är långt under biltrafiken. Därför säger nej till införandet av en flygskatt. Bevara och utveckla flygplats Företag ska kunna verka i hela . De ska kunna hitta rätt kompetens och transportera sina varor och produkter. trafikerar /, , , , , , , , , , och . En nedläggning av skulle drabba hela landet. Därför vill att verksamheten vid bevaras och utvecklas. Fler bostäder och en effektivare bostadsmarknad behöver reformer för att öka takten i bostadsbyggandet, och för en mer rörlig bostadsmarknad. Hur väl bostadsmarknaden fungerar, och hur många bostäder som byggs, har stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Genom att underlätta för människor att få sin första bostad blir det också enklare för fler att få sitt första jobb. står inför en kraftig befolkningsökning kombinerat med en fortsatt hög urbaniseringstakt. Trots ökade byggvolymer bedömer att byggandet därför inte är tillräckligt. Befolkningstillväxten medför att det behöver byggas drygt 70 000 bostäder fram . Problemen på svensk bostadsmarknad sträcker sig många decennier tillbaka i tiden. En ineffektiv subventionspolitik, omfattande regelbördor och markrestriktioner har hållit tillbaka bostadsbyggandet. Mot bakgrund av det stora behov av bostäder som finns ser med oro på de förslag och signaler som kommer från regeringen, som närmast går i motsatt riktning. Reglerna för andrahandsuthyrning av bostadsrätter ska skärpas, förvärvslagen återinföras och byggsubventioner komma tillbaka. Det är också beklagligt att omfattande markrestriktioner, det hinder för byggande som allra oftast lyfts i statliga utredningar, av forskare och , nästintill ignoreras av regeringen. Byggsubventioner i form av investeringsstöd är fel medicin mot en dysfunktionell marknad och dess konsekvenser. Det har prövats förut, med liten effekt. Subventionerna avskaffades 2006 utan att byggtakten påverkades negativt. Istället ökade bostadsbyggandet kraftigt, med undantag för åren kring finanskrisen när efterfrågan på bostäder minskade. ligger byggandet på den högsta nivån . Det har åstadkommits utan byggsubventioner. Fokus för de senaste årens reformer har istället varit att förenkla och snabba på byggprocessen. politik utgår från att de omfattande regelbördor och markrestriktioner som har hållit tillbaka bostadsbyggandet måste minska. har ett stort antal regelförenklingar för att förenkla byggandet och korta planprocessen genomförts. Dessutom har de ekonomiska förutsättningarna för att bygga hyresrätter förbättrats genom sänkta fastighetsavgifter och förlängd tid för presumtionshyror från tio till . Arbetet har gett resultat. ökade bostadsbyggandet jämfört med året innan, främst tack vare att fler hyresrätter byggs. Men detta är inte tillräckligt. Ytterligare åtgärder krävs för att förenkla byggandet och effektivisera bostadsmarknaden, som fortsatt karakteriseras av stor regelbörda och begränsad konkurrens inom byggindustrin. För att underlätta bostadsbyggandet måste det bli lättare att ta det första spadtaget. Tillgången på byggklar mark måste öka, och åtgärder genomföras för att möjliggöra att billigare och mindre bostäder för framför allt unga och nyanlända kan öka. tar det mellan tre och att få bygglov, och ibland ännu längre. Därför måste bland annat överklagandeprocessen bli kortare och andelen ogrundade överklaganden behöver minska. Att kunna överklaga myndighetsutövning är nödvändigt. Prövningen behöver dock vara effektiv för att inte försena processen onödigt mycket och för att inte skapa osäkerhet hos fastighetsägare och byggherrar. Begränsningar av möjligheterna till överklagande av bostadsbyggande bör därför införas. vill ta bort länsstyrelserna som överklagandeinstans för detaljplan, bygglov och områdesbestämmelser. Öka kommunernas drivkrafter att ta fram byggklar mark Drivkrafter för kommunerna att bygga och ta fram färdiga detaljplaner bör vidare stärkas. Vid prioritering av områden för sanering av mark bör bostadsbyggande vara styrande vid sidan av miljönytta. Förenkla för studentbostäder och bostäder för unga Då vi ser ett ökat behov av små bostäder vill vi även att de förenklade reglerna för byggnation av studentbostäder ska gälla samtliga nya bostäder . Tillgänglighetskraven i studentbostäder måste fortsätta att anpassas så att tillgänglighet kan förenas med små utrymmen, i syfte att sänka kostnaderna för studentboende generellt. Vi vill även ändra tidsbegränsningarna i byggloven från nuvarande tio plus till , med viss möjlighet till förlängning. vill dessutom se över möjligheten att skapa en egen boendeform för unga med begränsad hyrestid i syfte att ytterligare öka utbudet av lägenheter som är överkomliga för studenter och unga. Sänk bullerreglerna i linje med bullerutredningens förslag Markrestriktionerna är många till antalet och täcker stora ytor. Bara i finns över 30 olika markrestriktioner som gör en mycket stor del av marken i obyggbar, och driver upp priser på den mark som blir kvar. För vissa typer av boende, framför allt små bostäder och tillfälliga bostäder för statligt bruk så som anläggningsboenden för asylsökande, måste bullerreglerna vara mer flexibla än . Bullerreglerna bör sänkas ytterligare, i linje med bullerutredningens förslag. Se över markrestriktioner på landsbygden och prioritera bostadsbyggande vid utformningen av regler för riksintressen På landsbygden kan markrestriktioner kring strandskydd försvåra kommunens möjligheter att använda sig av det naturvärde som finns i kommunerna för att attrahera människor att flytta till kommunen eller stanna kvar. vill se över strandskyddet för att bättre anpassa lagstiftningen till de olika förutsättningar som finns i landet. Bostadsbehovet är ett nationellt intresse. Behovet av fler bostäder bör därför vara en central prioritering vid utformningen av reglerna för riksintressen. Frågan om kommunernas möjlighet att inrätta naturreservat utnyttjas för att hindra bostadsbyggande bör också utredas, i syfte att säkerställa att nuvarande regelverk inte utnyttjas på felaktiga grunder. Se över systemet för presumtionshyror och andrahandsuthyrning behöver en förbättrad flyttkedja så att det är enkelt och billigt att flytta. Omsättningen på bostadsmarknaden behöver därför bli bättre, inte minst för att främja en välfungerande arbetsmarknad. För att ge bättre förutsättningar för byggandet av fler hyresrätter bör systemet med presumtionshyror ses över ytterligare. Utvärderingar från visar exempelvis att den traditionella förhandlingsmodellen fortsatt är vanligast vid nybyggnation av hyresrätter.