mot · H3022429 · 2015-10-06 00:00:00 — Svensk livsmedelsstrategi med konsumentfokus Matlandet och ökat förädlingsvärde Småföretagarens villkor, jordbrukets och fiskets konkurrenskraft Främjad livsmedelsexport – en förutsättning för en livskraftig landsbygd Gårdsförsäljning av egenproducerat öl och vin EU bör arbeta för minskad livsmedelsförfalskning Hantering av matsvinn med etappmål, projekt och ändrad märkning Svenska djurskyddsregler och miljöhänsyn i upphandling ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av sund och säker mat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om formandet av en livsmedelsstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att lyfta konsumentperspektivet vid formandet av en livsmedelsstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av Matlandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka förädlingsvärdet i livsmedelskedjan från jord till bord och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en hållbar matproduktion där småföretagare ges möjlighet att konkurrera på lika villkor. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att fortsätta arbetet med att stärka konkurrenskraften i de blå och gröna näringarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett aktivt arbete för att främja livsmedelsexporten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gårdsförsäljning av egenproducerat öl och vin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör verka med kraft för att minska livsmedelsförfalskningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka ursprungsmärkningen och införa denna på fler livsmedel på EU-nivå, i ett första steg mejeriprodukter, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett etappmål för att minska matsvinnet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör initiera projekt för att minska matsvinnet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra märkningen på livsmedel från ”bäst före” till ”minst hållbar till” och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på miljöhänsyn och minst svenska djurskyddsregler i alla upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. Den svenska maten är världsberömd och något vi ska vara stolta över. är bland de länder som har högst djurskydd i hela världen och har lägst antibiotikaförbrukning i EU inom djurhållningen. God mat som är näringsriktig, sund, säker och hållbar skapas med hjälp av investeringar i den svenska landsbygden, proaktiva livsmedelsföretag och konsumenter som ställer krav i kombination med god djurvälfärd och miljöhänsyn. och Alliansen har i regeringsställning arbetat för att förbättra förutsättningarna för bönderna, stärka konsumentmakten, mathantverket och för att hela landet ska leva. En sådan satsning är ”– det nya Matlandet” som har lett till drygt 9 000 fler jobb, fler livsmedelsföretag och fler små slakterier på landsbygden. Målet har varit att all matproduktion i ska hålla en hög klass genom god livsmedelskontroll, livsmedelssäkerhet och bra miljö- och djuromsorg. I upphandlingar är det däremot snarare priset som styr än kvaliteten på maten. Vi vill nyttja potentialen vid upphandlingar att verka för att stärka livsmedel som producerats med höga djurskydds- och miljökrav. Maten som barnen eller de äldre får på tallriken ska vara både sund, säker och hållbar utan onödiga tillsatser eller kemikalier. Konsumenternas roll behöver stärkas och det ska vara enkelt att handla närproducerat, hållbart och miljövänligt. Med fullständiga innehållsförteckningar och märkningar som talar om varifrån maten kommer blir det lättare för konsumenten att göra bra val i affären. Svensk livsmedelsstrategi med konsumentfokus Den svenska matproduktionen har en stor potential i och med att den svenska bonden och de svenska livsmedelsföretagen producerar sund och säker mat. Den svenska livsmedelsproduktionen behöver öka och få förutsättningar att växa. Därför vill vi ta fram en nationell livsmedelsstrategi som en vidareutveckling av satsningen på Matlandet . Den livsmedelsstrategin bör bland annat innehålla mål om ökad svensk livsmedelsproduktion totalt sett. För att stärka den svenska livsmedelsproduktionens konkurrenskraft och lönsamhet vill vi, som en central åtgärd i livsmedelsstrategin, tillsätta en matkommission. I matkommissionen vill vi se att representanter från bönderna, livsmedelsindustrin, handel och konsumenter ingår, men även representanter från partier. Syftet är att såväl politiken som näringen ska göra verkliga åtaganden för att tillsammans vända trenden. Vi ser att den svenska livsmedelsproduktionen har problem med konkurrenskraften och lönsamheten i en tävlan mot importerad billig mat. Importerad billig mat som har producerats med sämre skydd och hänsyn till djur och miljö. Det är en negativ utveckling för svensk livsmedelsproduktion som vill ändra på. anser att vi ska producera mer mat i , framförallt för att minska den miljöpåverkan i andra länder som vår livsmedelsimport ger. Det kan även finnas skäl att ur ett beredskapsperspektiv ha en stor inhemsk livsmedelsproduktion, vilket även Försvarsberedningen påtalat. behöver konsumentens roll i livsmedelsstrategin prioriteras. Om konsumenterna väljer att köpa importerade livsmedel spelar åtgärderna och ambitionsökningen för svensk livsmedelsproduktion mindre roll. Därför behöver den svenska livsmedelsstrategin vid sidan av producentfokus även ha ett tydligt konsumentperspektiv. Konsumenterna har en enorm makt i de val de gör. Trenden pekar mot att hälsa och hållbarhet blir allt viktigare val för konsumenten varför en ambition om att höja medvetenheten om hållbarhet och de mervärden som svensk livsmedelsproduktion erbjuder kan behöva lyftas. I den svenska livsmedelsstrategin som vill utforma är hållbarhet ett nyckelord. Däri är en fossiloberoende produktion och distribution av livsmedel en nödvändighet för att klara omställningen. kan göra denna omställning till en affärsmöjlighet för vår livsmedelsproduktion. Detta bör ske i kombination med gröna skatteväxlingar och styrmedel för att till exempel stimulera teknisk utveckling av jordbruksmaskiner som drivs av förnybara bränslen. Strategin bör involvera forskning och innovation för en ständig utveckling av lantbrukets odlingsmetoder. Även förnybara bränslen, logistik, effektiva transporter och mer säsongsvarierad konsumtion av livsmedel är viktiga delar för att öka hållbarheten i livsmedelskedjan. Detta kan stödjas av en offentlig upphandling som ställer tydliga miljö- och djurskyddskrav. Matlandet och ökat förädlingsvärde ”– det nya Matlandet” är den största satsningen någonsin för svensk mat som Alliansregeringen satsade på. Matlandet är en samlad satsning för hela matsektorn och kan ses som en plattform för att lyfta fram alla de mervärden som finns i svensk mat, matproduktion och upplevelser kopplat till detta. Matlandet innehöll både åtgärder för att stärka den svenska produktionen av mat och förädlingsvärdet men det var också ett nytt sätt för att kommunicera den svenska maten och dess mervärden både i och utanför . Matlandet har varit lyckosamt för jobben och spridit glädje och stolthet bland våra matproducenter som den gjort att svenska konsumenter fått upp ögonen för svensk mat. Matlandet samlade alla aktörer som jobbar med mat och fick dem att jobba åt samma håll. Till visionen om Matlandet fanns en handlingsplan med fem fokusområden. Dessa fokusområden inkluderar offentlig mat, primärproduktion, förädlad mat, matturism och restaurang. Genom att jobba med alla fem områdena samlat kan de olika delarna dra nytta av varandra så att vi därmed kommer längre. Men den som är slutlig mottagare av ”– det nya Matlandet” är trots allt konsumenten som står på butiksgolvet och funderar på om det är värt att betala en krona mer för svenskt bacon. Satsningen på Matlandet har levererat konkreta resultat i form av drygt 9 000 fler jobb, ökad livsmedelsexport från 2008 till 2013. Dessutom har det skett en kraftig ökning av livsmedelsföretag, större lokal förankring i offentliga upphandlingar och vi har fått fler mindre slakterier för att nämna några framgångar. Projektet blev på bara en etablerad del av Livsmedelssverige vilket medförde att det snabbt resulterade i en rad positiva resultat. Därför är det mycket beklagligt att regeringen valde att lägga ner Matlandet . anser att det är mycket viktigt att det arbete som genomfördes i Matlandetsatsningen ligger som en grund för livsmedelsstrategin så att den kunskap, de erfarenheter och det engagemang för svensk mat som Matlandet bidragit till inte tappas bort. Småföretagarens villkor, jordbrukets och fiskets konkurrenskraft Det svenska jordbruket handlar om öppna landskap, god omsorg om djuren och en säker matproduktion. Svenskt jordbruk är bäst i världen när det exempelvis gäller låg antibiotikaresistens och liten förekomst av salmonella. Vi behöver den svenska maten i hela landet. Vi behöver fler matföretagare, öka den svenska matexporten och skapa fler jobb i de gröna näringarna. För att hela landet ska växa behövs regelförenklingar för lantbruk och fiske och fortsatta satsningar på som matland och på hållbart fiske, bland annat genom att satsa på unga bönder, stärka den biologiska mångfalden genom att ha fler betande djur och skydda områden liksom att tillåta gårdsförsäljning av egenproducerat vin och öl. Fortsatta satsningar på som skogsrike och matland bör genomföras för att öka produktionen och exporten av material och livsmedel och för att skapa arbetstillfällen. Att fortsätta det framgångsrika arbete med regelförenklingar som alliansregeringen genomförde för lantbruken är en viktig åtgärd. Levande hav och vatten är en av våra viktigaste frågor. Därför behöver vi en fiskepolitik som är långsiktig och som både bevarar och utvecklar fiskbestånden. Att det finns stora och livskraftiga fiskbestånd är viktigt för den biologiska mångfalden. Det är också viktigt för den som fiskar och för den svenska fiskeindustrin. Vi behöver också enklare regler så att det blir lättare att köpa och ta över fiskeföretag. De flesta reglerna för den svenska fiskeripolitiken styrs genom EU:s lagstiftning och kommer inom EU fortsatt att vara drivande för ett maximalt hållbart uttag där fiskbestånden får återhämta sig och tillväxa för att ge hållbara fångster och minskade önskar att regeringen har samma ambitioner, och med tanke på att torsken var nära att vara utfiskad bör regeringen fortsätta på Alliansens linje. Bestånden kan skyddas genom framtagande av selektiva fiskeredskap, mer småskaligt fiske och hållbara fiskekvoter vilket också kan bidra till att sysselsättningen ökar, den biologiska mångfalden och ekosystemen tryggas. Investeringar i våra hav ger god långsiktig lönsamhet och kan främja utvecklingen av innovationer samt bidra till svenska arbetstillfällen och export av miljöteknologi. Stora miljövinster kan också fås genom att långsiktigt planera för hur havet ska nyttjas hållbart. En långsiktigt hållbar planering i kombination med ett skydd av kust- och havsområden, enligt de internationella Nagoyamålen som ska uppfylla, skapar förutsättningar att säkra de ekosystemtjänsterna för framtida generationer. vill införa en ekosystembaserad havsförvaltning nationellt för att uppnå god miljöstatus och driver även detta internationellt. vill också att genom regeringen fortsättningsvis verkar för att skydda av sina kust- och havsområden med utgångspunkt i deras ekologiska värden. Främjad livsmedelsexport – en förutsättning för en livskraftig landsbygd uppgick den totala livsmedelsexporten till , vilket var en ökning jämfört med . exporterade mat och dryck för , vilket var mer än exporten av läkemedel . Ett mål bör vara att exporten av mat ska öka ytterligare. En viktig del av visionen – det nya Matlandet är ambitionen att fördubbla exporten av livsmedel från 50 miljarder till 100 miljarder . Som en liten öppen ekonomi med en högteknologisk industri är en växande export särskilt viktig för . I är vi kända för att ha sunda och säkra livsmedel. Dessa lämpar sig ypperligt att exportera. Ett strategiskt arbete med att öka livsmedelsexporten startades i och med satsningen på Matlandet. måste också livsmedelsexporten bli en naturlig del i den kommande nationella livsmedelsstrategin. Det är viktigt att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att kunna öka livsmedelsexporten även fortsättningsvis. Arbetet med att skapa fler landgodkännanden och att strategiskt placera ut personal på våra ambassader som har till uppgift att hjälpa till att öppna upp fler marknader för svenska produkter. Gårdsförsäljning av egenproducerat öl och vin arbete syftar till att hela ska ha förutsättningar för att växa och utvecklas. Med satsningar på svenska livsmedel kan fler jobb skapas, turism och upplevelser kan utvecklas och vi kan se fler olika former av verksamheter på landsbygden. På grund av förbud mot gårdsförsäljning har svenska vin-, öl- och fruktvinsproducenter halkat efter i utvecklingen om man jämför med gårdar som säljer exempelvis ost, saft eller sylt. Detta trots att det är produkter som i likhet med vin tillverkats på den egna gården av egna råvaror – en verksamhet som har gynnat landsbygdsekonomin och gårdarna har kunnat nyanställa och utvecklas vidare. Allt fler vinodlingar växer fram i det svenska landskapet och fler och fler mikrobryggerier startas. Det skapar inte bara nya produkter. Vingårdar och små bryggerier kan också bli fantastiska besöksmål. Många besökare kommer till för att uppleva de smaker som finns i landets mat och dryck. Att också kunna besöka den gård där maten producerats eller där druvan vuxit och köpa med sig lite hem är för många en självklarhet. Särskilt när etiketten på förpackningen annars är enda kopplingen till produktens ursprung. Företrädare för olika tillverkare av alkoholdrycker har samstämmigt uppgett att konsumenter i samband med studiebesök och liknande arrangemang med anknytning till de tillverkade produkterna genomgående efterfrågar möjligheten att få köpa med sig någon flaska vid besökstillfället. Gårdsförsäljning av alkohol skulle därför kunna vara ett sätt att skapa såväl arbetstillfällen på landsbygden som att stödja besöksnäringen. finns en växande näring som utgörs av små bryggerier, destillerier och vinodlare. Dessa entreprenörer är viktiga jobbskapare på framförallt mindre orter och landsbygden och viktiga företag inom besöksnäringen. vill därför att det ska bli tillåtet med gårdsförsäljning hos de små lokala bryggerierna. För att gårdsförsäljning ska kunna införas får den inte äventyra de alkoholpolitiska målen, som till exempel folkhälsa. Därför vill se en utformning så att mängdförsäljning inte är möjligt. Detta skulle medföra att besökare på en gård kan köpa med sig en begränsad mängd alkohol hem som souvenir vilket vi har svårt att se kan inverka på folkhälsa. Därför tror vi att det är möjligt att behålla Systembolagets övergripande detaljhandelsmonopol och tillgodose den stora efterfrågan som vi ser runt om i landet efter att få köpa med sig en närodlad produkt hem efter ett studiebesök på en gård. För att visa på att gårdsförsäljning fungerar likt goda exempel som finns i våra grannländer vill införa gårdsförsäljning i ett antal provlän runt om i landet. De län som skulle kunna komma i fråga är , och . EU bör arbeta för minskad livsmedelsförfalskning har alltmer matfusk uppmärksammats. I minns vi fallet med hästkött i lasagne och falsk oxfilé. Som konsument är det viktigt att kunna lita på att det som står i innehållsförteckningen är korrekt. Matfusk är däremot mer utbrett än så. 2013 tog miljöutskott fram en rapport om de tio vanligaste livsmedelsförfalskningarna. Förfalskad mat beräknas omsätta i hela världen och bakom matförfalskningen står ofta kriminella nätverk. Grunden i den europeiska livsmedelslagstiftningen är att den som producerar och säljer livsmedel också ansvarar för att dessa är säkra och rätt märkta. Det gäller i alla led i livsmedelskedjan – produktion, tillverkning, import, transport, försäljning och servering till konsumenten – och det gäller både stora och små företag. Risken att åka fast för livsmedelsbedrägeri är förhållandevis liten. Efter de senaste skandalerna har EU fastställt att livsmedelsbedrägerier ska vara ett prioriterat område. I är kommunerna ansvariga för att utföra livsmedelskontroller i butik, restauranger, kontroll av huvudkontor med mera. är ansvarigt för att kontrollera slakterier, styckningsanläggningar och större anläggningar som handhar animaliska livsmedel. I och med att grunden för vår lagstiftning vilar på EU:s livsmedelslagstiftning behöver vi stärka arbetet på EU-nivå för att minska livsmedelsfusket. vill därför att EU med kraft ska verka för att minska livsmedelsförfalskning för att trygga konsumenternas tillit till livsmedelsindustrin. Intresset för mat är stort i . Allt fler människor vill göra aktiva val i affären och söker sund och säker mat som är producerad på ett hållbart sätt. bejakar detta och tycker inte att man som konsument ska behöva vara detektiv i kyldiskarna för att hitta det man söker. En grundprincip för är att flytta makten så nära dem det berör som möjligt. Detta gäller även maten vi konsumerar. Därför anser vi att det bör vara en självklarhet att konsumenter ska ha kännedom om varifrån maten är producerad för att möjliggöra medvetna val. För att kunna välja livsmedel som är producerade med god djurhänsyn och höga miljökrav. Därför vill vi att det på EU-nivå införs en ursprungsmärkning på fler grupper av livsmedel, i första hand på mejeriprodukter, likt den som finns för bland annat nötkött. På så vis kan konsumenter själva fatta medvetna beslut baserade på om man tycker att det är viktigt att kon har gått på grönbete eller inte transporterats alltför långt. Hantering av matsvinn med etappmål, projekt och ändrad märkning En stor del av all miljöpåverkan sker genom hushållens konsumtion – med mat, transporter och boende. Att konsumenterna får information och möjlighet att göra aktiva val är avgörande för att minska miljöpåverkan. Både miljön och hushållens plånböcker tjänar mycket på att minska livsmedelssektorns klimatpåverkan. Inte minst gäller detta när det handlar om matsvinn. En barnfamilj slänger fullt ätbar mat för ca . För att minska mängderna mat som slängs i onödan, behöver medvetenheten om matsvinnets betydelse för miljön öka. Den svenska livsmedelsproduktionen står för av vår totala övergödning och 20–av vår totala klimatpåverkan. Var femte matkasse som vi köper med oss hem från affären går rakt ner i soporna och således skulle matens miljöpåverkan kunna vara lägre om vi minskade matsvinnet. vill därför införa ett etappmål som komplement till miljökvalitetsmålen om att minska matsvinnet likt det förslag utformade på uppdrag av den tidigare alliansregeringen. Förslaget innebär att matavfallet ska minska till 2020 jämfört med , sammantaget för hela livsmedelskedjan utom primärproduktionen. Utöver detta vill att regeringen ska initiera projekt med syfte att förebygga och minska matsvinn likt det treåriga uppdrag som alliansregeringen gemensamt gav till , och 2013–2015, för att fortsätta att arbeta med frågan. Inte minst är detta relevant för hushållen som slänger allra mest mat. En annan bidragande faktor till matsvinnet anser är den missvisande bäst-före-märkningen på produkter. En bäst-före-märkning kan uppfattas som att livsmedlet blir oätligt efter det passerade datumet trots att så inte är fallet allt som oftast. Medvetenheten behöver öka hos konsumenterna, kan en förändring i märkningen till ”minst hållbar till” öka förståelsen för att livsmedlet håller sig ytterligare efter att datumet passerats. På vissa livsmedelsgrupper kan det vara befogat att överväga att ta bort märkningen, såsom matprodukter med lång hållbarhet som pasta och kaffe. önskar därför ändra ”bäst-före”-märkningen till ”minst hållbar till”. Svenska djurskyddsregler och miljöhänsyn i upphandling tillhör en liten skara länder i världen som har högst djurskydd. Vi ligger långt över hur det ser ut i övriga länder i EU. Våra kor får gå ute och beta . Grisar får röra sig fritt, har knorren kvar och smågrisarna får dia hos suggan längre än i övriga . Det goda djurskyddet lönar sig. Vi har också friskaste djur och använder i särklass minst antibiotika till djur i EU. Djur ska ha det bra, skyddas från lidande och så långt som möjligt kunna få utlopp för sina instinkter och kunna utföra sitt naturliga beteende. För är det därför lika självklart som att bonden har goda villkor, att också djur som ger oss köttet, mjölken och äggen ska ha det bra och tas väl om hand. i regeringsställning har vi gjort mycket för att förbättra villkoren för bönderna. Bland annat har vi gjort djurskyddskontrollerna kostnadsfria för bonden genom att göra den statlig och satsa på att ha kontrollanter som ser till att alla djur verkligen har det bra. Vi har infört en ersättning för grisbönder på per sugga. Vi vill också införa en liknande ersättning för kor och får. Vi har även sänkt skatter och avgifter för svenska bönder motsvarande . Det arbetet bör fortgå. Men när vi som lagstiftare ställer krav på våra producenter att hålla en hög nivå sett till kvalitet och djurvälfärd med mera, så måste även det avspeglas i upphandlingsledet. För att ytterligare stärka de svenska producenternas möjligheter att leverera mat till det offentliga vill vi att kraven vid offentlig upphandling skyndsamt ändras för att främja miljöhänsyn oh djurskyddsregler motsvarande svensk nivå i upphandling. Det är lätt att stirra sig blind på kronor och ören i upphandlingar och konsekvensen av det blir att våra barn i skolor och äldre inom omsorgen och sjuka inom vården får äta billigt kött från där man använder 30 gånger mer antibiotika till sina djur än i . Det är inte bara en fråga om djurskydd utan även en fråga om folkhälsa och möjligheten att fortfarande bota sjukdomar med antibiotika . Eller att man importerar kött från där regnskog har skövlats för att skapa betesmark, en effekt som leder till en stor förlust av biologisk mångfald, och rubbningar i ekosystemen när vi har goda betesmarker i som bidrar till det rika djur- och växtlivet. Då handlar det inte bara om djurskydd utan även om miljö. vill att ska vara ett land där vi producerar och kan erbjuda näringsriktig och hållbar mat av god kvalitet. Och den visionen gäller såklart också i välfärden – för våra barn och gamla. Att äta god och näringsriktig mat är viktigt för både vårt välbefinnande och för vår hälsa. Trots det är det ofta priset som styr vid upphandlingar av mat till offentlig sektor. Man ska kunna lita på att den mat som såväl far- och morföräldrar som barnen får ska vara sund, säker och hållbar. Därför är det viktigt att upphandlingarna görs med fokus på bra djurskydd, minskad antibiotikaanvändning och god miljöhänsyn. Den svenska mjölken är dubbelt så klimatsmart som genomsnittet i världen. När du köper en liter svensk mjölk ger den bara hälften så mycket utsläpp av växthusgaser som en liter utländsk. Djur som betar håller markerna öppna och bidrar till biologisk mångfald. Vissa av de hagar och ängar där våra djur betar är mer artrika än . Svenska djur använder lägst antibiotika i hela EU. Det finns all anledning att värna om svenska mervärden. vill använda kraften i den offentliga upphandlingen för en bättre miljö och fler innovationer. upphandlar myndigheter, landsting och kommuner varor och tjänster för .