mot · H3022512 · 2015-10-06 00:00:00 — vill ha en ekonomisk politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer, känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Den ekonomiska politiken kan användas för att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning, vilket skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på välfärd vilket ökar tryggheten. Och med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Vi vill öka arbetsmarknadsdeltagandet och steg för steg hjälpa människor att komma närmare arbetsmarknaden. Och vi ser gärna att fler över 65 väljer att förlänga sitt arbetsliv. Vägen till arbete ska inte bli smalare, den ska bli bredare. Därför behövs det ytterligare insatser för att bredda vägen till arbete. Därför föreslår vi bland annat att man som ung ska få tjäna sin första halvmiljon kronor skattefritt, att arbetsgivaravgiften för unga sänks och att fler tjänster ska ingå i RUT-avdraget. Det är också viktigt att arbetslivet kan förlängas för dem som kan och vill det. För att underlätta detta föreslår vi att det förhöjda jobbskatteavdraget ska gälla även för 64-åringar och säger nej till särskild löneskatt för äldre. behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och bättre skola. Regeringens politik riskerar att få motsatt effekt. De som drabbas hårdast är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. En generös migrationspolitik måste sedan kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik. föreslår bland annat ett nytt etableringsavdrag för nyanlända och bättre anpassat stödboende för ensamkommande flyktingbarn. Familjen är den viktigaste gemenskapen i samhället och den behövs för att människor ska kunna växa och må bra. Den behövs för att barnen ska få omsorg och fostran i en kärleksfull miljö. När familjen fungerar är det en tillitsfull gemenskap som skänker trygghet och stabilitet i en ständigt föränderlig omvärld. Fungerar inte familjen som en trygg bas fungerar inte heller samhället. I vårt budgetalternativ har familjen därför en central roll. Vi satsar på vårdnadsbidrag i alla kommuner, höjd grundnivå i föräldraförsäkringen och flera andra reformer för att stärka främst resurssvaga familjers ekonomi. Att bygga ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett angeläget mål för . Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Var och en ska ses som en person med eget och unikt värde med skilda intressen och bakgrunder. Vi föreslår sänkt skatt för pensionärer, äldreboendegaranti samt riktade satsningar på maten och det sociala innehållet inom äldreomsorgen. 3.Ett bra som kan bli ännu bättre 4.Utsikter för svensk ekonomi 4.2.Goda utsikter i , som dämpas av strukturella problem på arbetsmarknaden 4.3.Osäkerheter i regeringens prognos 5.Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 5.1.Risker för svensk ekonomi och statsfinanser 5.2.Regeringens åtgärder leder till långsiktigt högre arbetslöshet 5.3.Politik som slår mot svensk konkurrenskraft 6.Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken 6.1.Fortsatt ansvar för svensk ekonomi 6.2.Utgiftstakets nivåer 2015–2019 6.3.Fler i arbete genom stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden 6.4.Goda och hållbara förutsättningar för fler och växande företag 6.5.En trygg och tillgänglig välfärd 7.Kristdemokraternas prioriteringar i den ekonomiska politiken 8.Familjen är viktig för barnen och samhällsutvecklingen 8.3.Mer tid för barnen 8.3.1.Ökad makt över föräldraförsäkringen till föräldrarna 8.3.2.En skyldighet för kommunerna att erbjuda vårdnadsbidrag 8.5.Ökat stöd till föräldrar 8.6.1.Barnens behov i fokus – små grupper, trygghet och anknytning 8.6.3.Minskade barngrupper på fritis 9.Fler jobb och mer företagande 9.3.Fler jobb för dem som står längst från arbetsmarknaden 9.3.2.Sänkt arbetsgivaravgift för unga 9.3.3.Förstärkt jobbskatteavdrag för långtidsarbetslösa – nystartsavdrag 9.3.5.Värna och utveckla tjänstesektorn 9.3.6.Trygga och välfungerande socialförsäkringar 9.3.8.Folkhögskolors och betydelse för fler jobb 11.Viktiga infrastruktursatsningar för hela 12.1.Ett nytt etableringsavdrag för att lättare komma i arbete 12.3.Kortare väntetider med så kallade säkra länder 12.4.En höjd schablonersättning som ger mer till dem som tar emot flest 12.5.Bekämpa bostadsbristen för asylsökande och nyanlända 12.9.Kompetenssatsning för bättre undervisning i svenska 13.Att åldras i trygghet och värdighet 13.1.Låt fler äldre arbeta 13.2.Sänkt skatt för pensionärerna 13.3.Regeringen tar bort viktiga satsningar 13.4.Satsa på personalens kompetens 13.8.Stärk det sociala innehållet i äldreomsorgen 14.En sjukvård i världsklass 14.1.Ökad valfrihet och makt till den enskilde 14.2.Århundradets sjukvårdsreform för en mer jämlik vård 14.2.1.Oförsvarliga skillnader mellan landsting 14.2.2.Förbättringar på kort sikt 14.2.3.Förstatligande av sjukhusvården för att uppnå bästa kvalitet och en jämlik vård 14.3.En samordnings- och tillgänglighetsmiljard för kortare köer 14.4.Förebygg och rehabilitera bättre 14.5.Krafttag mot den psykiska ohälsan bland barn och unga 15.En skola där ingen lämnas efter 15.1.Speciallärarlyft för stärkt kunskapsutveckling 15.2.Satsning på nyanländas språkutveckling 15.3.Satsningar på elevhälsa och fritis 16.1.Gåvoskatteavdraget behålls och utökas 16.2.Öka stödet till idrottsrörelsen och friluftsorganisationerna 16.3.Ökat stöd till trossamfunden 17.1.Politiskt ansvar för miljön och klimatet 17.2.Kristdemokraternas prioriteringar gällande miljö och klimat 18.En landsbygd med självförtroende 18.1.Stöd till mjölksektorn för stärkt konkurrenskraft 18.2.Nej till regeringens indexering av bensin- och dieselskatten 19.En fungerande rättsstat – oumbärlig för ett gott samhälle 19.3.Brottsutsattas behov i fokus 22.1.4.Avdragsrätt för övriga kostnader i tjänst 22.1.5.Slopad gruppregistrering av moms 22.2.1.Nedsatt rikthyra för myndigheters lokalkostnader 23.Den offentliga sektorns finanser 25.Beräkning av statsbudgetens inkomster godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i avsnitt 6–22 i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2016–2019 enligt förslaget i tabell 3 i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i tabell 13 i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden –2019 enligt förslaget i tabell 14 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt förslaget i tabell 15 i motionen och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning och tillkännager detta för regeringen. godkänner den preliminära beräkningen av statsbudgetens inkomster –2019 enligt förslaget i tabell 16 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ungdomar ska få tjäna sina första skattefritt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om etableringsavdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nystartsavdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna och utveckla tjänstesektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att halvera arbetsgivaravgiften för ungdomar upp till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka åldersgränsen för förhöjt jobbskatteavdrag till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändrade regler för uppskovsbelopp och uppskovsränta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka skatten på termisk effekt och tillkännager detta för regeringen. avslår regeringens förslag om förändringar i RUT- och ROT-avdraget som beskrivs i kapitel 6.2 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om avtrappning av jobbskatteavdraget som beskrivs i kapitel 6.3 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om förändringar av den statliga inkomstskatten som beskrivs i kapitel 6.5 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om att slopa skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer som beskrivs i kapitel 6.7 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om särskild löneskatt för äldre som beskrivs i kapitel 6.10 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om indexuppräkning av bensin- och dieselskatten som beskrivs i avsnitt 6.20.6 i budgetpropositionen. Ett bra som kan bli ännu bättre ekonomi är bland de starkaste i . har haft högst tillväxt bland jämförbara EU-länder som de disponibla inkomsterna har ökat. Det lönar sig bättre att arbeta, och jobben har blivit fler. har högre arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad än nästan något annat land i EU. präglas också av en tätare sammanhållning och bättre jämställdhet. Fattigdomen har minskat och andelen barn som lever med låg materiell standard har halverats . Lönegapet, även det oförklarade, mellan män och kvinnor har minskat . Men stora utmaningar ligger fortsatt framför oss. Vår konkurrenskraft utmanas när andra länder, däribland framväxande ekonomier, utvecklas allt snabbare. Trösklarna till arbetsmarknaden är för höga och stänger ute många grupper, däribland ungdomar utan gymnasieutbildning och utrikes födda, som har minst dubbelt så hög arbetslöshet som andra grupper. Välfärden måste hantera en åldrande befolkning, ojämlik vård och förbättra resultaten i skolan. Och klimatutmaningen kräver att vi lyckas förena en ökad tillväxt med minskade utsläpp. Alliansen har en gemensam väg framåt för . Vi vill fortsätta att ta ansvar för den ekonomiska politiken och lägga förslag för att fler jobb ska växa fram. Fler jobb är grunden för en stark ekonomi och för att vi fortsatt ska ha en hög kvalitet i välfärden. Vi kommer prioritera viktiga investeringar för att stärka svensk konkurrenskraft, med mer kunskap i skolan och bättre och utbyggd infrastruktur för att fortsätta att knyta ihop hela vårt land. Och vi kommer värna och utveckla välfärdens kärnverksamheter för att möta de krav på valfrihet, tillgänglighet och kvalitet som alla svenskar kan förvänta sig av vår gemensamma välfärd. Alliansen sätter människan i centrum. Vår politik syftar till att bygga ett samhälle som tar tillvara varje människas förmåga. Där alla får förutsättningar att växa och skapa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det är kärnan i Alliansens politik. Utsikter för svensk ekonomi Efter en lång och djup internationell lågkonjunktur ser vi hur den globala ekonomin stärks, men utvecklingen går sakta och präglas av osäkerhet. Tillväxten i de avancerade ekonomierna ökar, medan tillväxtekonomierna går trögare. En bredare, och därmed mera robust, global återhämtning låter vänta på sig. Riskerna för en svagare internationell konjunkturutveckling dominerar. I de avancerade ekonomierna ökar tillväxten. agerar draglok i återhämtningen med en stark utveckling på arbetsmarknaden och växande investeringar. I och utvecklas också arbetsmarknaden starkt tillbaka. I euroområdet som helhet sker återhämtningen dock relativt långsamt. Konjunkturåterhämtningen i de avancerade ekonomierna drivs till stor del av behovet av investeringar av återhållsamhet, vilket förstärks av en expansiv penningpolitik och låga oljepriser. Fasta bruttoinvesteringar i avancerade ekonomier. Årlig tillväxttakt i procent. Källa: (2015), Investment forecast (indicator) BNP-tillväxten i tillväxtekonomierna har bromsat in . befinner sig i en känslig omvandling från en investeringsdriven till en konsumtionsdriven ekonomi, vilket dämpar landets tillväxttakt. Detta ger i sin tur negativa spridningseffekter till andra asiatiska tillväxtekonomier och påverkar råvarupriserna. Särskilt och uppvisar tillbaka en mycket svag utveckling, bland annat på grund av prisfallen på råvaror. är ett undantag bland de större tillväxtekonomierna. Landet klarar att upprätthålla en tillväxttakt på kommande år, i linje med den historiska tillväxttakten. BNP-tillväxt i tillväxtekonomier, prognos 2015 och 2016. Årlig tillväxttakt i procent. Källa: IMF World Economic Outlook, 2015 Update Goda utsikter i , som dämpas av strukturella problem på arbetsmarknaden Också utsikterna för svensk ekonomi förbättras. Svensk ekonomi befinner sig i en återhämtningsfas med ett gott utgångsläge jämfört med andra europeiska länder. Trots att befunnit sig i en utdragen lågkonjunktur har svensk ekonomi och arbetsmarknad utvecklats bättre än många jämförbara länder. Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits under lågkonjunkturen och är nu högre än under högkonjunkturåren 2001 och 2007. Hushållens disponibla inkomst har också ökat betydligt, med upprätthållen inhemsk konsumtion som följd. Sysselsättningsgraden 15–i och jämförbara EU-länder. Den relativt goda utvecklingen under lågkonjunkturen är ett resultat av en väl avvägd stabiliseringspolitik och en delvis expansiv penningpolitik. Medan finanspolitiken nu går in i en svagt åtstramande fas till följd av att tillväxten ökar, har en fortsatt låg inflation och låga inflationsförväntningar lett till att svensk penningpolitik varit kraftigt expansiv . En expansiv penningpolitik med låga eller negativa räntenivåer förväntas ligga fast , vilket bland annat gör att kronan förblir relativt svag och att efterfrågan stärks. En väl avvägd ekonomisk politik, kombinerat med en penningpolitik som är påtagligt expansiv och tecken på global återhämtning, stärker utsikterna för svensk ekonomi. steg aktiviteten i svensk ekonomi, och BNP-tillväxten på helårsbasis nådde . Konjunkturindikatorerna visar på en positiv syn på svensk ekonomi inom både byggindustrin, tillverkningsindustrin, de privata tjänstenäringarna och detaljhandeln. BNP väntas nu öka snabbare och resursutnyttjandet stiger. Utvecklingen drivs av ökad export som stimuleras av den försvagade kronan. driver hushållens efterfrågan fortsatt på återhämtningen. Hushållens ökade disponibla inkomst, låga räntor och en relativt hög befolkningstillväxt leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. BNP-tillväxt i , historiskt utfall och prognos. Årlig tillväxttakt i procent. Källa: SCB (historiskt utfall ), Budgetpropositionen 2016 (2014 och prognos) Trots relativt goda utsikter för svensk tillväxt sjunker arbetslösheten tillbaka mycket långsamt. har skrivit upp sin bedömning av jämviktsarbetslösheten, som antas uppgå till , och menar att denna nivå på arbetslöshet uppnås . Att arbetslösheten trots ökande efterfrågan inte sjunker mer beror på de strukturella problem som finns på svensk arbetsmarknad. En stor, och ökande, andel av de arbetslösa utgörs av långtidsarbetslösa, utrikes födda, och personer med högst förgymnasial utbildning. Dessa grupper har svårt att ta sig in på svensk arbetsmarknad på grund av höga trösklar, orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden och allt högre kompetenskrav. Vi ser att matchningen mellan lediga jobb och arbetslösa försämrats , vilket ligger i linje med hur sammansättningen av gruppen arbetslösa utvecklats, där allt fler står allt längre från arbetsmarknaden. Oroväckande nog förväntas regeringens åtgärder förstärka problemen på svensk arbetsmarknad: kombinationen av höjd skatt på arbete och ändrad inriktning på arbetsmarknadspolitiken och bidragssystemen bedöms enligt försvaga återhämtningen på arbetsmarknaden. bedömer att förändringar inom a-kassan, omläggningar inom arbetsmarknadspolitiken samt högre anställningskostnader för unga och äldre gör att färre står till arbetsmarknadens förfogande och minskar sysselsättningen. En utveckling i denna riktning, med försämringar av förutsättningarna för jobb och ekonomisk tillväxt, är fel väg för . Osäkerheter i regeringens prognos Det föreligger fortsatt nedåtrisker i ekonomin, både internationellt och i . Flera tillväxtmarknader, främst , och , har sett en snabbt inbromsande tillväxt. En allvarlig risk är att överkapaciteten i den kinesiska företagssektorn och på fastighetsmarknaden leder till en hastig korrigering av de högt uppdrivna investeringarna i landet. En sådan utveckling skulle kunna bromsa den globala konjunkturåterhämtningen, särskilt om det leder till turbulens på de internationella finansmarknaderna. En annan global risk är att den mycket expansiva penningpolitiken med låga räntenivåer som bedrivs av centralbanker runtom i världen kan leda till en ökad efterfrågan på, och övervärdering av, riskfyllda tillgångar, som i sin tur gör det finansiella systemet känsligt för störningar. Det geopolitiska läget fortsätter att vara oroligt. Flera väpnade konflikter skapar stort humanitärt lidande och driver människor på flykt. Kriget i och den svåra situationen i gör att ett stort antal människor söker skydd i olika delar av . Krisen i och de sanktioner som införts av såväl EU som kan leda till att framtidstron bland europeiska företag påverkas negativt. Konjunkturåterhämtningen i euroområdet är fortfarande osäker. Läget har förbättrats men riskerna kvarstår. Särskilt om stödet för krispolitiken vacklar kan krishanteringen och reformpolitiken försvåras. Nya frågetecken har uppstått kring förmåga att sanera sina statsfinanser och stanna i euroområdet, även om sommarens omedelbara kris har avvärjts. Ett antal risker är förknippade med utvecklingen av inhemska svenska förhållanden. Hushållens konsumtion bedöms stå för en större del av BNP-tillväxten, jämfört med i tidigare konjunkturuppgångar. Regeringens skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster samt osäkerheten kring en rad viktiga politiska beslut gör att hushållens optimism riskerar att dämpas. Det kan leda till lägre konsumtion än vad regeringen prognostiserar. Vi ser risker för en sådan utveckling i konjunkturbarometer. Hushållens förväntningar på tolv månaders sikt för den egna ekonomin, och för den svenska ekonomin som helhet, är betydligt mer pessimistiska sedan den nya regeringen tillträdde, trots att hushållen har en relativt positiv bild på sin nuvarande situation. Även företagens investeringsvilja kan dämpas av den ökade osäkerhet som regeringen har skapat kring viktiga politiska beslut, exempelvis energiförsörjning och infrastruktur. Att det blir dyrare att anställa unga och äldre slår mot sysselsättningen för dessa grupper, med färre jobb och minskad konsumtion som följd. Sammantaget riskerar dessa faktorer att påverka tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser negativt i större utsträckning än vad regeringen väntar sig. På medelfristig sikt utgör bostadsprisernas utveckling och hushållens jämförelsevis höga skuldsättning en risk. Bostadspriserna och hushållens skuldsättning har ökat kraftigt och är nu på mycket höga nivåer i ett både historiskt och internationellt perspektiv. Vid ett kraftigt prisfall kan hushållen tvingas amortera på sina lån i snabbare takt, med negativa konsekvenser för konsumtion, tillväxt och sysselsättning som följd. Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Regeringen har med sin ekonomiska politik slagit in på en väg som är oroande för , och som riskerar att bromsa den ekonomiska återhämtning vi nu ser. Förslag som hotar jobbtillväxt och konkurrenskraft, och som påverkar enskilda hushålls ekonomi negativt, är dominerande i regeringens politik. Risker för svensk ekonomi och statsfinanser En stark offentlig ekonomi och en stabil makroekonomisk miljö är viktiga förutsättningar för att skapa tillväxt och välstånd, då det gör att människor och företag vågar konsumera och investera samt att banker och andra länder vågar låna ut pengar till till goda villkor. Regeringens ensidiga försök att avskaffa överskottsmålet för de offentliga finanserna riskerar att minska trovärdigheten i den svenska ekonomiska politiken, då det är säkert att långsiktigheten och samförståndet kring hanteringen av de offentliga finanserna gäller. har haft en bred politisk samsyn kring de finanspolitiska spelregler som ska gälla för den ekonomiska politiken. Denna samsyn grundar sig i erfarenheterna från den finanskris som slog till , då ekonomi saknade motståndskraft. Eftersom ekonomiska säkerhetsmarginaler saknades när krisen slog till tvingades både den borgerliga och därefter den socialdemokratiska regeringen att svara med åtstramningar, krispaket och budgetsaneringar. Det finanspolitiska ramverket med överskottsmål, utgiftstak, kommunalt balanskrav och en sammanhållen budgetprocess infördes efter krisen för att säkerställa att finanspolitiken framöver skulle vara långsiktigt hållbar. I och med finanskris kom det finanspolitiska ramverkets effektivitet att prövas. Det visar sig ha tjänat väl. Starka statsfinanser, säkrade trygghetssystem och resurser till välfärden bidrog till att investeringsklimatet stärktes och inhemsk konsumtion kunde stöttas under nedgången. Hållbara offentliga finanser visade sig vara en av viktigaste konkurrensfördelar. Den breda uppslutningen bakom ramverket har varit en styrka för . Bland annat sökte alliansregeringen samförstånd och kunde 2011 tillsammans med Socialdemokraterna och enas om tydliga principer för det finanspolitiska ramverket. Enigheten bekräftades 2014 då samma partier enades om att stärka uppföljningen av överskottsmålet. Den välskötta svenska ekonomin och den relativt låga statsskulden, i kombination med den långa tidsperiod som nuvarande ramverk gällt, skapar förutsättningar för att utvärdera nuvarande ramverk inklusive överskottsmålet utifrån gällande förutsättningar. I en sådan analys är historiska och framtida risker centrala: finanskrisen lärde oss att skuldnivåerna kan ändras snabbt om säkerhetsmarginalerna inte är tillräckliga. Under krisåren ökade skuldnivåerna för jämförbara EU-länder i genomsnitt med av BNP. De höga skuldnivåerna medför att dessa länder nu i det närmaste har uttömt sina möjligheter att stimulera ekonomin när nästa kris slår till. Den lågräntemiljö vi nu upplever leder dessutom till att räntepolitiken inte heller har utrymme att verka stimulerande om en ny kris slår till. I ett sådant scenario, när möjligheterna att stimulera ekonomin är små, är följderna oftast svårast för de mest utsatta, som drabbas mest av budgetnedskärningar i välfärdssystemen. Det ger starkt stöd till idén om att bygga upp motståndskraft i bättre tider för att kunna stå emot ekonomisk oro i sämre tider. Att överväga att lägga om nuvarande ramverk kräver följaktligen både djup analys och bred enighet. I och med regeringsskiftet är det dock inte längre säkert att denna princip om samförstånd gäller. Att regeringen övervägt att ensidigt överge det nuvarande överskottsmålet för det finansiella sparandet är olyckligt då det minskar förtroendet för stabiliteten och långsiktigheten i den ekonomiska politiken. har därför fattat beslut om att en brett parlamentariskt förankrad utredning ska föregå eventuella framtida beslut om revidering av det finanspolitiska ramverket. Utredningen, som lämnar sitt slutbetänkande , ska genomföra en noggrann genomlysning av vilka effekter ramverket och själva överskottsmålet har haft på den svenska ekonomins utveckling och förmåga att nå EU:s gemensamma mål om stabila offentliga finanser. Särskild tonvikt ska läggas vid möjligheterna att säkerställa finanspolitisk stabilitet och klara av kommande kriser.