ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021552 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvakta processerna på EU-nivå vad avser träimpregneringspreparat och verka för långsiktiga och internationellt relevanta spelregler för denna näring och tillkännager detta för regeringen. Trä är det enda riktigt förnyelsebara byggnadsmaterialet. Enligt så växer det upp motsvarande två femvåningshus i skogar. När träden växer så andas de in koldioxid och andas ut syre. Trä är därför en kolsänka, och när man använder trä så bidrar man till att hämma växthuseffekten vilket inte är fallet med andra material så som betong, plast eller stål. När man bygger med trä för utomhus måste det skyddas. Vanligtvis med färg eller så kallat konstruktionstekniskt träskydd som skyddar mot fukt. I många fall är detta inte tillräckligt varför man måste använda ett träskyddsmedel, t ex impregnering med kopparmedel som ger det välbekanta gröna virket. Användningen av träskyddsmedel är omgärdat av en mängd lagar och regler som grundar sig på EU:s biocidförordning (528/2012). Tillsyns- och godkännandemyndighet i är Kemikalieinspektionen. Processen för att få ett träskyddsmedel godkänt enligt biocidförordningen kräver god dokumentation och forskningsinsatser vilket också är tidskrävande då livscykelanalyser, jämförande utvärderingar gentemot alternativa material och socioekonomiska studier ska göras. Godkännanden kan ges för fem- eller tioårsperioder varefter en ny godkännandeprocess startas igen. Dagens träskyddsmedel är betydligt mer miljövänliga än tidigare alternativ och ligger långt fram i utvecklingen på området. Sett ur ett livscykelperspektiv är de samlade miljövinsterna större med att använda impregnerat trä som håller i 25--, än att byta ut oimpregnerat trä . De samlade emissionerna som produktion och transport medför med det sistnämnda alternativet överstiger vida att nyttja impregnerat trä från början. Därtill kommer de ekonomiska fördelarna över ett livscykelperspektiv. Träskyddsmedel regleras av EU-gemensamma bestämmelser om biocidprodukter. Som ett komplement till de officiella bestämmelserna finns det i de nordiska länderna ett frivilligt certifieringssystem (NTR) för impregnerat trä. Certifieringen innebär bland annat att träskyddsmedlets inträngningsdjup kontrolleras med kemisk analys. Det råder osäkerhet inom impregneringsnäringen om dess framtida förutsättningar. Utöver de processer som pågår på EU-nivå kommer signaler om att eventuellt införa separata beskattningar på nationell nivå. Rådande osäkerhet inför vad som komma skall leder till att man inom branschen avvaktar med såväl nyinvesteringar som anställningar, vilket är till men för bransch och samhället i stort. Därför bör regeringen avvakta processerna på EU-nivå och inte landsätta separata nationella beskattningar eller regeländringar vad gäller träimpregneringspreparat och istället verka för långsiktiga och internationellt relevanta spelregler.
mot · H3021553 · 2015-10-05 00:00:00 — Grön gräddfil för näringslivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av en grön gräddfil för näringslivet och tillkännager detta för regeringen. har med rätta en hård och krävande miljölagstiftning. Företag som exempelvis vill starta en fabrik behöver visa sin miljöpåverkan och vad man gör för att minska sin påverkan. Det är bra. Dock är det ett problem att tiden det tar att gå från inlämnad ansökan är mycket lång, inte sällan i spannet 5 – . Dessutom upplever många en osäkerhet om utgången av en process. Långa handläggningstider och osäkra processer är negativt för möjligheterna till viktiga investeringar. Om ett företag vill göra miljöförbättrande åtgärder behöver de ofta söka om sina miljötillstånd. På samma sätt som för en ansökan om en ny verksamhet kan processen ta och kosta mycket pengar – trots att det varken handlar om att producera mer eller att generera mer utsläpp. Byråkratin sätter således käppar i hjulen för många företag vars avsikt är att förbättra miljön. I praktiken kan det handla om saker som att minska sin klimatpåverkan och energianvändning genom att byta bränsle. Det rimliga vore att den som vill genomföra miljöförbättrande åtgärder premieras. Därför bör företag som vill göra miljöförbättrande åtgärder få en ”gräddfil” i tillståndshanteringen, en snabb hantering som gör att förbättringar snabbt och smidigt kommer på plats.
mot · H3021554 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för en långsiktig organisering och finansiering av strandstädningen vid våra kuster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda om det finns möjlighet för ett EU-samarbete för att minska andelen marint skräp från källan och ta fram en långsiktig strategi för insamling och finansiering av hanteringen av marint skräp och tillkännager detta för regeringen. flyter tusentals kubikmeter plast, fiskredskap, oljedunkar och lådor iland längs våra kuster. Detta är självklart en fara för de djur och organismer som lever i och vid vatten, men också ett hot mot den växande besöksverksamheten som finns och de arbetstillfällen som växer fram här. är det kommunerna och olika frivilligorganisationer som tar ansvar för att städa våra stränder, men detta ger ingen långsiktighet. Det uppfattas också som orättvist då det mesta av skräpet inte kommer från den egna kommunen, inte ens från , utan från internationellt vatten. i är exempel på ett område där havsströmmarna bär med sig skräp från helt andra delar av . Det är tack vara insatser från frivilliga och kommunerna som gör att besökarna inte möts av yoghurtburkar från och fisklådor från utan av en vacker bohuslänsk natur. Avfallsmängderna är för omfattande för att en enskild kommun ensam ska ta ansvar för finansieringen av- och själva insamlingen av avfallet. En kommuns huvudåtagande är skola, vård och omsorg, då är det lett att insamling av marint skräp nedprioriteras. Detta är en fara för både den maritima miljön och för miljön runt våra kuster. Även om avfallet inte kommer från kommunerna själva, har kommunen ansvar för att städa och värna vår viktiga maritima miljö. Detta rimmar illa med principen att förorenaren betalar. Lika lite som skräpet känner landsgränser känner det av kommungränserna, det är i sanning gränsöverskridande. En möjlig lösning skulle därför vara att länsstyrelserna, statens förlängda arm i , får i uppdrag att organisera och finansiera strandstädningen i , detta bör regeringen utreda. Regeringen bör också utreda om det finns möjlighet för ett EU-samarbete för att minska andelen marint skräp från källan och ta fram en långsiktig strategi för insamling och finansiering av hanteringen av marint skräp.
mot · H3021555 · 2015-10-05 00:00:00 — Incitament för snabbare studier ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att genom olika incitament stimulera till snabbare avklarade studier och tillkännager detta för regeringen. har ett i många stycken väl fungerande studiestödssystem. Att ta studielån är både för studenten och samhället ett långsiktigt ömsesidigt åtagande. För studenten är studielånet förhoppningsvis en biljett till framtida inkomster och för samhället en investering i kompetens som ska komma samhället till godo. har de studiemedelsberättigade utbildningarna blivit mer omfattande och tar att genomföra. Det innebär att studieskulderna blir större vilket givetvis också påverkar återbetalningen. Ju längre studietid och högre studielån, desto större utgifter för den enskilde . För staten innebär det en större utlåningspost . Det ligger således i såväl den enskilde låntagarens som statens intresse, att lånebördan inte blir för omfattande. Om studierna genomförs fortare än vad studieplanen anger innebär det att den enskilde studenten inte behöver ta lika mycket studielån som staten kan hålla nere utlåningsmängden vilket är en fördel för båda parter. Därför skulle en incitamentsmodell vara välkommen, där den enskilde låntagaren kan erbjudas förmånligare villkor för återbetalningen om studier slutförs med examen fortare än annars avsett. Sådana incitament skulle kunna vara antingen erbjudande om lägre ränta än gängse, eventuell rabatt på återbetalningsbeloppet eller annan lösning som kan motivera till snabbare studier. I slutändan blir det en vinnarsituation för såväl staten, samhället som den enskilde om lånevolymen kan hållas nere och möjligheten att komma in i heltidsarbete kan ske tidigare.
mot · H3021556 · 2015-10-05 00:00:00 — Möjlighet att erbjuda prao ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för skolhuvudmän att erbjuda prao och tillkännager detta för regeringen. Många unga människor får sin första kontakt med arbetslivet genom prao. Att pröva på ett företag kan ge underlag för framtida val av utbildning och karriär. Det skapar en ökar förståelse för krav och förväntningar på en arbetsplats och leder till nya kontakter med vuxenvärlden. I bästa fall kan det eventuellt leda till möjligheter för sommarjobb. Även om arbetsuppgifterna ofta är ganska enkla kan man konstatera att prao för med sig mycket gott, både för arbetsgivaren och för praoeleven. har vi sett hur en del skolhuvudmän valt att inte erbjuda prao till sina elever. Ofta har det motiverats med att arbetsmiljökravet är otydligt eller att de skapar så pass mycket arbetsbörda för skolan att arbetsinsatsen inte står i proportion till nyttan för eleven. Genom de kontakter som jag haft kan jag konstatera att det finns olika bilder av hur betungande arbetsmiljökraven är. Alla är dock överens om att vi ska fortsätta ha höga krav på arbetsmiljön och naturligtvis inte utsätta högstadieelever för hälso- eller olycksrisker. Alla är också rörande överens om att prao är ett viktigt verktyg för att eleverna ska få pröva på arbetsmarknaden. Trots detta har antalet skolhuvudmän som inte erbjuder prao fortsatt öka. För att säkerställa att elever fortsatt blir erbjudna prao behöver få ett uppdrag att ta fram en metod för att säkerställa att rektorn kan ta sitt arbetsmiljöansvar utan att det blir för betungande för skolhuvudmannen.
mot · H3021557 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hålla val till riksdag, kommuner och landsting på skilda valdagar och tillkännager detta för regeringen. I har vi ett system med gemensam valdag för riksdag, landsting/regioner och kommuner. Valdeltagandet i de lokala valen är alltså nästan identiskt med riksdagsvalet, men den gemensamma valdagen har också ett demokratiskt pris. De lokala frågorna hamnar i skuggan av rikspolitiken och väljarna saknar därför ofta kunskap om partiernas lokala profil när de röstar i kommun- och landstingsvalen. Med de tidigare treårsintervallen mellan valen gav det i praktiken begränsat utrymme för att utlysa extraval. Likaså motiverade de korta tidsintervallen inte heller att särskilja de lokala och regionala valen från valet till . genomförs dock de allmänna valen med fyraårsintervaller vilket gör det mer motiverat att särskilja riksdagsvalet från de övriga valen. Fördelarna med detta blir bland annat ett tydligare fokus på de lokala frågorna, vilka kan hamna i skymundan på bekostnad av uppmärksamheten riktad på riksdagsvalet. Det finns därför en uppenbar risk att de viktiga lokala och regionala frågorna hamnar i skymundan av rikspolitiken. Med skilda valdagar skulle de viktiga lokala och regionala frågorna få större utrymme när både politiker och medier tvingas ha ett tydligt lokalt perspektiv. Därmed får väljarna bättre information och större möjlighet att utkräva verkligt ansvar av sina lokala och regionala politiker, varför det ur demokratiskt perspektiv vore en vinst. Regeringen bör därför överväga på vilket sätt kan införa skilda valdagar i enlighet med motionens intentioner.
mot · H3021558 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åter starta ett rekryteringskontor i och tillkännager detta för regeringen. Det är allmänt känt att Försvarsmakten har stora svårigheter med att få nyrekryterade soldater att stanna kvar i yrket. Det här är ett stort problem för förutsättningarna att bygga en hållbar personalförsörjning. Mycket har sagts om hur man ska få soldaterna att stanna , men en bidragande faktor till hållbarhet kan vara att underlätta inflödet av soldater, det vill säga att göra det lättare för ungdomar att ta steget att bli en del av Försvarsmakten. För att kunna underlätta det steget så behövs det rekryteringskontor över hela . En plats där det har funnits rekryteringskontor är i . Det finns fortfarande ett behov av att kunna nå ungdomar i och uppmuntra dem att prova en anställning i försvaret, men är kontoret stängt. Vid kontakt med så visar det sig att det finns en plan inklusive kostnadsberäkning för hur ett rekryteringskontor i skulle kunna sättas upp. Vi är övertygade om att en sådan nystart – som skulle kunna genomföras till en i sammanhanget försumbar kostnad – skulle vara en förbättring av möjligheterna för att stärka försvarets personalförsörjning med ett inflöde av norrländsk ungdom. Vi föreslår därför att ett sådant rekryteringskontor – så kallad utflyttad prövning – startas i .
mot · H3021559 · 2015-10-05 00:00:00 — Älvdalskan som eget språk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna älvdalskan officiellt som ett eget språk och tillkännager detta för regeringen. Svenska språket har många dialekter, det finns för varje landskap påfallande särskillnader, ja till och med för varje ort finns små särskillnader. Dialekterna är viktiga för vår kultur, men tyvärr är de i avtagande. Först försvinner dialekternas ”egna” annorlunda ord eftersom de inte alls förstås i övriga riket, den processen är nästan genomgången. Sedan försvinner särskilt avvikande uttalsskillnader. Många medborgare talar redan rikssvenska som är en form mer eller mindre bestämd av hur skådespelare och tjänstemän vid SVT talar och låter. Undantaget mot denna process är de orter företrädelsevis i norra där den egna dialekten behållits som ett eget språk och används parallellt med svenskan. Varför det blivit så på vissa orter kan ha olika skäl: isolation, stor särskillnad i dialekt och en underliggande kamp mot centralmakten. Främst i detta perspektiv är älvdalskan i . Vikingatidens mer gemensamma nordiska språk har under tidernas gång sönderfallit i sex nordiska språk: svenska, norska bokmål, norska nynorsk, danska, isländska och färöiska. Svenskan har tagit emot många låneord, först främst från tyskan och senare främst från engelskan, men även från andra språk. har inte emottagit så många låneord och har därför behållit likheter i ord med isländskan och engelskan allt ifrån förhållandena som de var . tillhörde ju då . Även älvdalskans grammatik är vikingatida och mer komplicerad än svenskans och språket har fler bokstäver än svenskan, eftersom de har kvar ett par ljudande bokstäver som försvunnit i svenskan. Dessa betecknas med runor och det finns särskilda typsnitt på data som rymmer dessa runor. Tråkigt nog såg regeringsmakten i tidigare sekler dialekter som problem och älvdalska barn som råkade tala älvdalska i skolan fick stryk. Dialekten skulle hamras ut ur älvdalingarna, lyckligtvis gick inte detta och är älvdalingarna tvåspråkiga: man dalskar och man swenskar (förklaring: Man talar älvdalska och man talar svenska). Antalet som talar älvdalska är inte så många tusen och även älvdalskan förvandlas. Älvdalskan är ett eget språk eftersom det är så annorlunda att man måste lära sig det för att förstå det. Genom att förklara älvdalskan officiellt som eget språk vinner vi: ♦ Kulturellt, ett starkare samband med viktig historia. ♦ Demokratiskt, ett erkännande av älvdalsbornas kamp för sitt språk. ♦ Forskningsmässigt, en levande fördjupning i nordiska språk.
mot · H3021560 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bredda sitt presentutbud och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Vid besök av dignitärer från andra länder och när svenska dignitärer företar officiella besök utomlands så utbyts presenter. Ofta får den svenska parten en fin present men ger en lite enklare. Skillnaden är ibland påfallande. Genom att bredda presentsortiment så kan skillnaderna minska. är det viktigt att påminna om att dessa presenter – i realiteten stater emellan – inte får bli någon slags överdådig tävlan. Det får inte bli så att alla parter ger varandra finare och finare presenter. Genom att ta fram bordsflaggor, minnesmynt, och statyetter av våra hjältekonungar så skulle vårt sortiment vara rikare. Vid gjutningar bör svenska konsthantverkare kontaktas.
mot · H3021561 · 2015-10-05 00:00:00 — Omlokalisering av statsflyg och särredovisning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 5 § i statsflygsförordningen ändras från lokalisering till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kostnader för Försvarsmakten ska särredovisas och tillkännager detta för regeringen. I statsflygsförordningen 1999:1354 och ändring införd 2014:1288 framgår att statsflyget skall vara lokaliserat på . För att tillgodose detta har en projektering genomförts av Swedavia till en kostnad av . Investeringen enligt projekteringen uppgår till . Hyresperioden föreslås bli till en bashyra om /år. Därtill tillkommer kostnader för drift, underhåll, media samt övriga tjänster. Av en alternativ granskning utförd av Swedavia inom ramen för projekteringen, framgår att kostnaden för en utbyggnad av befintlig förhyrning på till 2 fack bedöms till 7–10 milj. För att fullt ut möjliggöra och kompensera Försvarsmakten för kostnader som är förknippade med ansvaret enligt statsflygsförordningen skall särredovisning ske. [Motionärernas namn]
mot · H3021562 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheterna att utöka och utveckla investeraravdraget så att det även omfattar investerare som har sitt kapital knutet i bolag och tillkännager detta för regeringen. Grunden för innovation och utveckling är generellt goda villkor till företagande och hur människor får bästa förutsättningar för sin kreativitet. Att tro på individens uppfinningsförmåga, styrka och möjligheter att driva fram innovationer måste alltid vara utgångspunkten och politikens roll gör sig bäst som stödjande snarare än styrande, då innovationer och uppfinningar växer underifrån och inte kan dikteras fram med politiska beslut. Därtill behövs goda förutsättningar och incitament för individer och företag att utveckla sina kreativa sidor. För att driva fram goda idéer till fungerande näringsverksamhet är tillgången till kapital väsentligt. Alliansregeringen införde därför 2013 ett investeraravdrag. Det innebär att den som förvärvat andelar i ett företag av mindre storlek i samband med företagets bildande eller vid en nyemission, kan få göra ett avdrag i inkomstslaget kapital. Investeraravdraget omfattar fysiska personer som kan få avdrag på upp till hälften av betalningen för andelarna med högst , vilket motsvarar förvärv av andelar för . För att attrahera privat kapital var införandet av investeraravdraget ett mycket gott steg i rätt riktning. Investeraravdraget har inneburit att privat kapital som tidigare vilat eller använts på annat sätt, blivit tillgängligt för investering i bolag. Detta kommer inte minst till gagn för innovationsdrivna entreprenörer som har svårt att finna kapital för att utveckla sina projekt. Genom investeraravdraget ökade möjligheter för privatpersoner att ta del i det värdeskapande som sker i företag genom finansiering i form av ägarkapital. Investeraravdraget omfattar dock enbart privat kapital ägt av fysiska personer, vilket gör att merparten affärsänglar som har sina pengar i bolag inte omfattas av detsamma. Av många skäl bedöms detta vara en god ordning vilket dock innebär att de inte kan omfattas av investeraravdraget. För att öka investeringsviljan i framför allt småskalig företagsamhet och ge ökade möjligheter till att utveckla innovationer och entreprenörskap finns således all anledning att ytterligare stimulera drivkrafterna för det privata kapitalet genom att göra investeraravdraget tillgängligt även för personer som har pengar knutna i aktiebolag.
mot · H3021563 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en genomlysning av den nuvarande lagstiftningen om skatt på energi och tillkännager detta för regeringen. Alla skatter är i behov av ett tillräckligt folkligt stöd för att kunna bibehålla sin legitimitet. En förutsättning för att brett stöd ska uppstå för en given skatt är att dess syfte och funktioner också är allmänt kända. Följaktligen blir lagar som ter sig obegripliga mer utsatta för missnöje och kritik och deras legitimitet riskerar därför att undergrävas. En skatteform som har betydande ekonomisk inverkan är energiskatterna. De har stor betydelse för vår elproduktion, industrins konkurrenskraft, våra jobb och hushållens ekonomi. Det är också en skatteform vars delar ofta lyfts fram som svårförståeliga av olika intressegrupper. Koldioxidskatten är ett exempel på en energiskatt som har ett tydligt syfte – att göra det dyrare att använda för klimatet skadliga fossila bränslen och på så sätt skapa incitament till en minskad användning av samma bränslen. Många andra energiskatter, däribland elskatten, uppfattas dock som icke transparenta och tolkas som rent fiskala skatter med syfte att öka statens intäkter. Det är en uppfattning som förstärks av att flertalet regeringar efter varandra har höjt energiskatterna utan någon motivering. är ytterligare höjningar av energiskatter på gång, då regeringen avser att höja effektskatten på kärnkraft. Regeringen lägger därmed ytterligare en börda på företag och privathushåll. Det riskerar att försämra den svenska industrins konkurrenskraft och genom det riskera jobb och företagande i . Regeringen försvarar höjningen med att det är en ren fiskal skatt, som måste till för att de rödgröna ska kunna leverera i alla fall några av sina vallöften. Återigen används energiskatterna som statens kassako, återigen urholkas tilltron till energiskattesystemet. Bristen i regeringens logik är att en fiskal skatt bör läggas på ett område med goda ekonomiska förutsättningar. Detta är inte tillfället med den svenska effektskatten. På grund av historiskt låga elpriser och stark konkurrens från subventionerad väderberoende elproduktion, sliter kärnkraftsproduktionen. Marginalerna är små. I detta läge borde regeringen i stället stärkt förutsättningarna för produktionen av kärnkraftsel, en produktion som står för av den svenska elförsörjningen och som kanske ännu viktigare, är en baskraft som producerar oberoende av vind och sol. Den oklarhet kring de ekonomiska och styrningsmässiga målsättningar som finns vad gäller en rad energiskatter skapar ett behov av genomlysning av nuvarande lagstiftning om skatt på energi. Målsättningen bör exempelvis vara att undersöka samtliga energiskatters syften, deras respektive samhällsekonomiska och miljömässiga funktion samt säkerställa att ingen överbeskattning sker. En genomlysning av lagen om skatt på energi skulle vara värdefull eftersom det skulle ge landets hushåll och företag en aktuell försäkran om att respektive energiskatts funktion och storlek är motiverad. Det skulle i sin tur öka förutsättningarna för förståelse och en bredare acceptans för dessa skatter.