mot · H3023223 · 2015-10-06 00:00:00 — För det första verkar det svårt att upprätthålla god kvalitet inom utbildningarna när volymerna är stora. För det andra samvarierar ett sämre arbetsmarknadsläge med sämre programeffekt, något som kan förklaras av att det i sådana lägen är svårt att identifiera bristyrken. För det tredje har fokus skiftat till personer som står längre ifrån arbetsmarknaden, något som påverkat sammansättningen av deltagarna. För det fjärde har explicita mål om hur stor andel av deltagarna som ska ha jobb efter avslutat program slopats, något som också kan ha bidragit till en förändrad sammansättning av deltagarna. Arbetsmarknadsutbildningar förefaller alltså fungera bäst när deltagarvolymerna är förhållandevis begränsade. Även när programmet fungerar förhållandevis väl har det dock långa inlåsningseffekter och är därtill Arbetsförmedlingens klart dyraste insats. De grupper som förefaller ha störst utbyte av programmet är äldre, personer med kortare utbildningsbakgrund samt utomnordiskt födda. Även personer med funktionsnedsättning har i perioder visat sig ha större nytta av programmet än andra. Arbetsmarknadsutbildningar vänder sig explicit till personer som är . Det är därför anmärkningsvärt att av besluten om arbetsmarknadsutbildningar berör personer och berör personer . Värdet av långa utbildningsinsatser är mindre för äldre personer. [61] Detta beror på att utbildningar leder till inlåsning och produktionsbortfall på kort sikt, men höjer produktiviteten och inkomsterna på . Äldre personer har färre år kvar i arbetsför ålder och har därför mindre nytta av stora utbildningsinsatser. En rimlig slutsats som följer av detta är att yngre personer i högre grad än äldre bör ges möjlighet till mer omfattande utbildningsinsatser inom det reguljära utbildningssystemet, även om ett livslångt lärande också är viktigt för att premiera ett längre arbetsliv. Personer som står nära arbetsmarknaden är troligen också i mindre behov av större utbildningsinsatser. För dessa personer är ett aktivt jobbsökande ofta mer prioriterat. föreslår därför att resurserna till arbetsmarknadsutbildningar minskas motsvarande kostnaderna för de arbetsmarknadsutbildningar som ges till personer som är under och ej deltar i någon av de så kallade garantierna, eller och ej deltar i någon av garantierna samt har bedömts tillhöra kategori ett eller två i Arbetsförmedlingens bedömningsstöd (det vill säga tillhör grupper som bedöms stå nära arbetsmarknaden). Med denna modell kvarstår resurser för äldre personer som bedöms stå längre ifrån arbetsmarknaden, medan övriga grupper ges sämre tillgång till arbetsmarknadsutbildningar i Arbetsförmedlingens regi. De resurser som sparas används i stället för att bygga ut det reguljära utbildningssystemet, genom fler platser på , yrkesvux och folkhögskolan. Reformen innebär en besparing om . En trygg och flexibel arbetsmarknad För att förbättra möjligheterna att byta jobb och vidareutvecklas, som fler får chansen att komma in på arbetsmarknaden, är det viktigt att öka såväl flexibiliteten som tryggheten på arbetsmarknaden. Alltför många människor tvingas in i utanförskap till följd av stressrelaterade sjukdomar. En bättre arbetsmiljö är nödvändig om fler ska orka arbeta längre. Det är därför viktigt att möjligheten att påverka sin egen arbetssituation och byta arbetsgivare är stor samt att människor kan känna trygghet i att det finns andra jobb att söka. har en strikt arbetsrätt för fasta jobb och en relativt flexibel arbetsrätt för tidsbegränsade och tillfälliga jobb. Det bidrar till tudelningen på arbetsmarknaden. Just de som ofta har svagast ställning på arbetsmarknaden, ungdomar och nyanlända, har på grund av en orättvis arbetsrätt svårt att få ett fast jobb. Arbetsregleringsindex för fasta anställningar. Källa: (2013a). Arbetsregleringsindex för tillfälliga anställningar. Källa: (2013a). vill ersätta dagens arbetsrätt, som missgynnar bland annat ungdomar och nyanlända, med ett mer rättvist system. Kompetens, inte anställningstid, bör exempelvis utgöra grunden i turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS). LAS bör i högre grad bli dispositiv. Bäst hade varit att arbetsmarknadens parter själva hade kunnat enas om sådana förändringar, utan ny lagstiftning. avslutades dock förhandlingarna mellan PTK och om ett nytt omställningsavtal, utan att ett nytt avtal träffats. Parterna har inte på egen hand förmått göra tillräckligt för att sänka trösklarna till svensk arbetsmarknad. Det är därför upp till politiken att sänka de trösklar som politiken tidigare infört. Det innebär att turordningsreglerna inom LAS bör ersättas av ett mer rättvist system. Men också att andra regler som ökar riskerna med att anställa behöver reformeras. Exempelvis bör företrädesrätten vid återanställning avskaffas och ökade krav på proportionalitet ställas på användandet av sympatiåtgärder samt blockader. Även tryggheten på arbetsmarknaden behöver vara stark. Dels genom en starkare omställningsförsäkring med högre a-kassa som i motsvarande mån trappas av snabbt. Dels genom ett bättre stöd för omställningen till ett nytt jobb genom en välfungerande jobbfixarpeng i samverkan med existerande trygghetsorganisationer som TRR och TSL. ser med oro på regeringens ensidiga fokus på högre ersättningar i allehanda transfereringssystem. Höjningen av ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen bedöms leda till cirka 32 000 färre sysselsatta. Därtill innebär regeringens system att personer möter en avtrappning av sin ersättning vid olika tillfällen. De som slår i taket möter en avtrappning medan de som inte slår i taket möter en avtrappning . Denna skillnad har kritiserats bland annat av IFAU för att sakna motiv. vill reformera arbetslöshetsförsäkringen genom att initialt höja taket för att sedan trappa av ersättningen snabbt. Den långsiktiga ersättningsnivån bör också ses över. Det är rimligt, bland annat mot bakgrund av att det arbetsmarknadspolitiska program där den genomsnittliga ersättningen är högst är sysselsättningsfasen i jobb- och utvecklingsgarantin. Därtill anser att avtrappningen av ersättningen i högre grad bör vara likvärdig, oavsett om en person slår i taket eller inte. Vi kommer att återkomma i framtida budgetmotioner med förslag på hur en sådan arbetslöshetsförsäkring bör utformas. Tack vare alliansregeringens nedsättning av arbetsgivaravgifterna och andra reformer har ungdomsarbetslösheten sedan finanskrisens botten 2009 minskat med , men är kvar på höga nivåer. Det klassiska arbetslöshetsmåttet fångar dock inte hela problematiken. Ett alternativt mått på ungdomars utanförskap är NEET (Not in Employment, Education or Training). NEET mäter de ungdomar som av olika anledningar saknar kontakt med stora delar av samhället. Av de unga mellan utgjorde NEET:ar 2014 . Diagram 16: Unga 15–samt 16–25 som varken arbetar eller studerar (NEET), andel i procent. Källa: SCB samt Temagruppen Unga i arbetslivet (2015). Problemet är inte bara att unga är inaktiva, utan att många förblir det permanent. Av de nästan 80 000 unga NEET:arna var 27 000 fortfarande NEET:ar . 10 000 personer hade varken arbetat eller studerat ett enda år. Det finns också stora regionala skillnader i andelen NEET:ar. I är andelen NEET:ar , medan den i är . Även om förutsättningarna skiljer sig åt mellan olika delar av landet finns säkerligen mycket för kommuner och regioner att lära av varandra. har uppsökande verksamhet visat sig framgångsrikt i flera fall, i synnerhet när de ungdomar som kontaktas kan erbjudas utbildning eller introduktionsjobb som kan leda till anställning, och inte enbart arbetsmarknadsåtgärder. föreslår därför att avsätts för att stötta kommunerna i deras uppsökande verksamhet i syfte att hjälpa de aktuella ungdomarna tillbaka till jobb eller utbildning. 5.3 Grön tillväxt i hela är ett globalt miljöföredöme. Under såväl alliansregeringen som tidigare regeringar ökade den ekonomiska tillväxten som våra klimatutsläpp minskade. Svensk ekonomi tillhör de absolut mest klimateffektiva i världen. har bevisat att tillväxt kan ske parallellt med mindre miljöpåverkan, att miljö och ekonomisk tillväxt går hand i hand. Vår BNP har växt med , som utsläppen av växthusgaser har minskat med . Mycket har gjorts, men mycket mer kommer att behöva göras framöver. Utsläpp av växthusgaser per BNP-enhet, 2012. Källa: (2015b). vill att fortsätter med reformer för klimatet, för mer förnybar energi i våra transporter och i vår elproduktion, för en bättre havsmiljö, för ren luft och vatten, och för mindre gifter i vardagen. Hållbar ekonomisk tillväxt går hand i hand med våra ambitiösa miljömål. Ekonomiska styrmedel tvingar förorenaren att betala för sin miljöskada och gör det lönsamt att agera miljövänligt. Det är effektivt både ur klimatsynpunkt och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. En verklig miljöomställning kräver en politik som uppmuntrar innovationer och grönt entreprenörskap samt underlättar och understödjer ekonomisk tillväxt och förändring. Omvänt kommer omställningen bromsas av en omodern politik som helt förlitar sig på det offentliga, på statliga investeringar finansierade med skattehöjningar där skattebetalarna och inte förorenarna betalar och som i grunden misstror ekonomisk utveckling och tillväxt. En sådan politik kommer heller inte fungera som det internationella föredöme som krävs för en global omställning. Stora, diffust definierade stödprogram har historiskt därtill visat sig ineffektiva jämfört med precisa och riktade styrmedel. har stora resurser och världsledande företag i centrum för omställningen, från produktion av grön bioenergi till världsledande teknikföretag med energibesparande lösningar. Genom att tidigt skapa förutsättningar för en stark miljöorienterad hemmamarknad i och EU kan vi utveckla lösningar som resten av världen senare kommer anamma och där svenskt näringsliv utgör ett föredöme. vill se en grön skatteväxling, där den som förorenar betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatten på jobb och företagande. Vi både sätter pris på miljön och återför dessa intäkter för att sänka skattebördan på sådant som har stor samhällsekonomisk nytta, som jobbskapande i växande företag. Detta bör vara en ledstjärna för skattepolitiken i tider av små marginaler i statsfinanserna. I lanserades idén om grön skatteväxling och började genomföras med som pådrivande kraft. har fått en rad miljöskatter. Ett pris på koldioxid har skapats på EU-nivå. Både intäkterna från miljöskatter och skatt på arbete har varit stigande eller konstanta , men bakom dessa siffror döljer sig betydande förändringar. Då utsläppen minskat har det effektiva skattetrycket på miljöpåverkan stigit. Eftersom sysselsättningen ökat och jobben blivit fler , har även intäkterna från skatter på arbete ökat, trots lägre skattesatser. Detta avspeglas i Diagram 18, hämtat från senaste genomgång av svensk miljöpolitik: ett stigande skattetryck på energi, ett fallande skattetryck på arbete och, som resultat av detta, en mer energi- och koldioxidsnål BNP. Skattetryck på energi och arbete samt BNP:s koldioxidintensitet (index, 1995=100) Källa: (2014). I regeringsställning –2014 bidrog till att skatten på arbete sänktes påtagligt via jobbskatteavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter, inte minst för unga. höjdes miljöskatterna, medan andra skatter, som fordonsskatten, miljödifferentierades. Skattebördan på arbete minskade och skattebördan på föroreningar ökade. Ändå finns mycket mer att göra. Skatt på arbete utgör mer än 1 000 miljarder av skattebördan i , skatt på föroreningar bara dryga 70 miljarder. BNP och utsläpp av CO2. Källa: (2015b) och SCB (2015a). I denna budget föreslås en grön skatteväxling . I de föregående delarna av budgetmotionen har skattesänkningar på arbete och företagande presenterats. I det följande presenteras de skattehöjningar på utsläpp som motsvarar dessa skattesänkningar. Över tiden kommer miljöpåverkan att minska, och med den skatteintäkterna och skattetrycket. Målet är ytterst att miljöskatterna som andel av de totala skatterna, och i absoluta termer, ska minska i takt med att miljöförstöringen minskar. Regeringen har tyvärr helt övergivit idén om grön skatteväxling. Skatterna har höjts på utsläpp, men inte sänkts på arbete. Istället har skattehöjningarna på arbete varit mångfalt större och skatten har dessutom höjts på förnybar energi, motsatsen till grön skatteväxling. och regeringens miljöskattehöjningar, som andel av bruttoskattehöjningar (procent). Källa: Prop. 2015/16:1, prop. 2014/15:100, egna beräkningar. Den allt längre listan av hälsovådliga och miljöpåverkande kemikalier som omger oss i vardagen är ett av vår tids främsta miljöhot. Forskare har visat att vissa hormonstörande ämnen påverkar fortplantningsförmågan, medan andra bidrar till cancer, allergier och diabetes typ II. Dessa exempel utgör det fåtal procent av alla ämnen där det finns tillräcklig information om miljö- och hälsopåverkan. En annan stor osäkerhetsfaktor är effekten av kombinationen av olika potentiellt skadliga ämnen. Vissa kemikalier bör förbjudas, men det finns en lång rad kemikalier som är vanligt förekommande i vår vardag som inte är giftiga nog att förbjudas, men som i större mängder ändå är negativa för hälsan och som därför bör minskas och bära sina miljökostnader. Därför tillsatte alliansregeringen en offentlig utredning om att införa en kemikalieskatt, som presenterade sina slutsatser . Utredningen föreslår en skatt på viss elektronik och byggmaterial syftande till att minska användandet av flamskyddsmedel och ftalater. föreslår att utredningens förslag om en bredare skatt, som innefattar produkter på ett likvärdigt sätt, bör införas . På årsbasis väntas en sådan skatt inbringa och bidra till målet om en giftfri vardag. Utfasning av undantag från koldioxidskatt Delar av industrin har undantag från, eller nedsättningar av, energi- och koldioxidskatterna för fordon. Dessa subventioner minskar den miljöstyrande effekten och har kritiserats av i sin utvärdering av svensk miljöpolitik som de svagaste delarna av vårt föredöme på klimatområdet. Därför föreslås här begränsningar av dessa undantag för branscher där icke-fossila alternativ i allt högre grad finns tillgängliga. 2015 har nedsättningen av koldioxidskatten för diesel i gruvindustriell verksamhet (för andra fordon än personbilar, lastbilar och bussar) minskats från . föreslår att subventionen i nästa steg slopas helt. Samma fordon är också skattebefriade från energiskatt till , motsvarande energiskatten för uppvärmningsolja inom industrin. Vi föreslår att även denna subvention utgår. Totalt innebär dessa förändringar att subventionen av fossila bränslen minskar med 230–. har importen av sopor fördubblats i och utbyggnaden av förbränningsanläggningar skett snabbt. Det har bidragit till att stärka energiförsörjningen och minska deponier, men för är det självklart att försöka sluta kretsloppen och använda de resurser vi har på det mest effektiva sättet. Effektiva kretslopp och en hållbar återvinning av resurser är en viktig del av en grön omställning. För att styra mot en ökad återvinning och mer resurseffektivitet föreslås en punktskatt på förbränning av avfall. Den bör omfatta allt avfall, för såväl hushåll som verksamheter, exklusive farligt avfall och utformas på ett sätt som garanterar att kostnaden tydliggörs för den som först lämnar ifrån sig avfallet. Liknande avgifter finns i flera andra EU-länder. Enligt statistik omhändertas avfall genom förbränning. Prognosen pekar mot ökade mängder och avgiften föreslås bli /ton och ge intäkter om . För att styra mot ökad återvinning och andra former av omhändertagande bör också målen för insamling och återvinning av förpackningar och tidningar höjas, stödet till biogasproduktion förstärkas och ett etappmål om att matavfallet ska minska till 2020 jämfört med införas. Miljöavgift på fossila plastpåsar Mikroplaster som inte bryts ned i naturen är ett stort miljöproblem globalt och inom EU. Icke-nedbrytbara plastpåsar utgör också en signifikant andel av det skräp som hamnar i våra hav och sjöar. För att uppnå målet i EU:s direktiv om förpackningar och förpackningsavfall och minska användningen av tunna plastpåsar införs en miljöavgift på fossilplastpåsar på en krona. Liknande avgifter finns i exempelvis och och har effektivt bidragit till att de icke-nedbrytbara plastpåsarna fasats ut. På grund av att användandet av de aktuella plastpåsarna relativt smärtfritt kan bytas mot andra påsar innebär avgiften att skattebasen minskar snabbt. Intäkterna minskar i samma utsträckning och bedöms långsiktigt uppgå till . Skatt på fluorerande växthusgaser En utredning föreslog 2009 att en skatt på fluorerande växthusgaser borde införas för att internalisera dessa ämnens externa klimateffekt. Alliansen har också enats om att en sådan bör införas i syfte att öka miljöstyrningen samt bidra till att stärka de offentliga finanserna. föreslår i denna budget att en skatt införs i enlighet med utredningens förslag. Intäkterna från denna skatt beräknas till 2016. Dessa intäkter minskar sedan snabbt i takt med att ämnenas användning minskar. Reformerat system för handel med utsläppsrätter För en stor del av klimatutsläpp sätts priset på utsläppen av det gemensamma systemet för utsläppshandel inom EU ETS. Det är ett av de mest effektiva marknadsbaserade verktygen som klimatpolitiken har att tillgå, men det är inte tillräckligt välfungerande. Priset på utsläpp har minskat kraftigt. Skälet är att det har uppstått ett överskott av utsläppsrätter. Företagen har inte behövt släppa ut så mycket som förväntat, dels tack vare klimatinsatser, dels på grund av den utdragna ekonomiska krisen som minskat industrins produktion. Det låga utsläppspriset gör det i flera fall olönsamt att investera i förnybar energi och bromsar marknaderna för nya lösningar. Här finns förutsättningar att minska utsläppen snabbare. En marknadsstabilitetsreserv har införts för att hantera överskottet av utsläppsrätter. Det är ett viktigt steg i rätt riktning. Dock behöver fler utsläppsrätter försvinna permanent, både från marknaden och från reserven. vill därför annullera överskottet av utsläppsrätter, motsvarande koldioxid, med syftet att öka verksamheters incitament till att minska sina utsläpp. I första hand är detta en klimatåtgärd. Men det är också centralt för att EU med låga utsläpp ska kunna bli ett varaktigt föredöme för omvärlden, samt för att få utsläppsmarknaden att fungera bättre. Genom att minska antalet utsläppsrätter ökar priset på dem och klimatpåverkan blir dyrare. När medlemsstaterna kan sälja utsläppsrätterna till ett högre pris kan de använda intäkterna till att minska skattebördan på arbete. Skulle priset återgå till tidigare nivåer, per ton koldioxidekvivalenter, kommer de svenska statsfinanserna att få ett betydande ekonomiskt tillskott som kan användas till att minska skattebördan på arbete. Minskade utsläpp från transportsektorn En välfungerande transportinfrastruktur minskar avstånden mellan människor och gör det möjligt för människor att leva, arbeta och mötas i hela landet. Utsläppen från transportsektorn är dock den enskilt största klimatutmaningen i . Transportsystemet står för cirka en tredjedel av klimatutsläpp och för betydande utsläpp av hälsovådliga partiklar. har dessa utsläpp inte minskat i linje med övriga utsläpp, men har nya styrmedel, som skattebefrielse för biodrivmedel, differentierad fordonsskatt och miljöbils- och supermiljöbilspremien, bidragit till en tydlig klimatomställning. Denna omställning bör dock påskyndas med nya styrmedel för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Tunga fordon är på många platser livsnödvändiga för den lokala ekonomin, då ingen annan transportinfrastruktur kan uppnå samma finmaskighet som vägnätet. Utsläppen från lastbilar har dessvärre varit envist höga och först börjat dämpas, vilket är allvarligt för som klimatföredöme. Styrmedel som har ensidigt fokus på avstånd snarare än bränsle och utsläpp bör dock undvikas. Miljöeffekten av sådana styrmedel blir mycket liten, då alternativ transportinfrastruktur saknas på många platser i landet, som jobb beroende av lastbilstransporter drabbas. är en världsledande lastbilstillverkare och det vore därför naturligt att också har världens bästa miljöprestanda på vår lastbilspark. För att påskynda teknikutvecklingen och skapa en stark svensk marknad för miljölastbilar föreslår att en miljölastbilspremie införs. Denna premie riktar sig till de lastbilar som har minst klimatutsläpp. Premien måste vara kraftfull nog att styra investeringar i lastbilar och omfatta tillräckligt många fordon för att påverka utvecklingen. För att garantera en effektiv klimatstyrning är det därtill viktigt att klassificeringen av lastbilar kontinuerligt ses över och vidareutvecklas. Ytterligare ett sätt att förbättra lastbilarnas miljöprestanda är att de tankas på biodiesel och andra direkta substitut till fossila drivmedel med liten klimatpåverkan. För att stimulera framväxten av dessa drivmedel krävs kompletterande miljöpremier som belönar användandet av en hög andel förnybart bränsle. vill satsa på en kraftig miljölastbilspremie 2016 för att sedan gradvis utöka satsningen till att omfatta . Det skulle motsvara en miljölastbilspremie på per fordon, vilket är den nivå som förekommer i den offentliga utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta. Busstransporter står för en relativt stor andel av persontransporterna på väg. Inte minst är busstransporter en viktig del av kollektivtrafiken i och kring våra städer. Att öka bussarnas klimatprestanda är således viktigt, dels för att förbättra stadsmiljön, dels för att bidra till transportsektorns klimatomställning. I strävan att förbättra stadsmiljön är inte bara utsläpp av växthusgaser, utan även bullernivåer och partikelutsläpp, viktiga beståndsdelar. Elbussar har här tydliga fördelar jämfört med bussar drivna på fossila drivmedel. föreslår därför att en elbusspremie införs . En sådan premie underlättar för inköpare av elbussar i syfte att främja en snabb tillväxt av marknaden för, och efterfrågan på, miljövänliga bussar. Totalt uppgår denna satsning till 2016 och 2017–2019. På initiativ föreslog alliansregeringen i sin budget att ett system med miljöbonusar och miljöavgifter på bilar, så kallad bonus–malus, skulle införas. Nyköp av bilar med låga eller inga utsläpp får i ett sådant system rejäla miljöbonusar, som finansieras med avgifter på de bilar som har höga utsläpp. Hybridbilar som kan använda både förnybara och fossila bränslen får särskilda bonusar, och lätta lastbilar får även de bonusar och avgifter beroende på utsläpp. Miljöbonusarna och miljöavgifterna förändras sedan gradvis i takt med teknikutvecklingen. På så vis skapas ett ständigt tryck att minska utsläppen i den svenska bilparken och att göra den svenska bilmarknaden ledande i teknikomställningen. Forskningsstudier visar att då skillnaden i kostnad syns tydligt på prislappen påverkar det klimateffekten mer än den mer utspridda effekten av högre bränslepriser. De värden som används för systemet bör vara baserade på oberoende verifierade tester motsvarande normala körmönster för att undvika manipulationer. Eftersom färre bilar till en början befinner sig bland de klimatbästa, så kan bonusarna för bilarna med minst eller inga utsläpp bli mycket kraftfulla utan att avgifterna på de många bilarna med högre utsläpp blir lika höga, och bonus-malus ändå kraftfullt driva omställningen. Totalt förväntas flyttas till inköp av de klimatvänliga bilarna till bilar med högre utsläpp. Trots att den offentliga utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta föreslog en modell för bonus–malus har regeringens genomförandeutredning dröjt och regeringen aviserat att systemet är tänkt att införas först . sker just nu en snabb utveckling mot mindre utsläpp, förnybara bränslen och inte minst eldrift. Ett effektivt bonus-malus-system bör därför införas möjligt.