mot · H3022512 · 2015-10-06 00:00:00 — De som ändå drabbas av brott ska få stöd och hjälp till upprättelse. Att rättsväsendet lyckas med sina huvuduppgifter, det vill säga att utreda brott, gripa misstänkta och döma de skyldiga, är en viktig del av denna upprättelse. Personer som utsatts för brott måste få information om hur rättsprocessen går till, om vilka möjligheter till stöd som finns och vad som sker i det enskilda ärendet. vill därför öka statens finansiering av vittnesstödet. Ett långsiktigt statligt ekonomiskt stöd ska utgå till de lokala ideella brottsofferstödjande verksamheterna för att skapa kontinuitet och långsiktighet. Brottsofferjourerna arbetar med ideella resurser och knappa medel. vill stärka detta arbete och avsätter därför utöver regeringens anslag till för . Regeringen ökar anslaget till Datainspektionen med . välkomnar regeringens satsning men menar att den är otillräcklig och föreslår en ökning av anslaget med ytterligare för att till exempel bättre kunna motverka näthat och integritetskränkningar. eftersträvar en trygg och värdig tillvaro för alla människor. Förmågan att möta såväl inre som yttre hot utgör två grundläggande uppgifter för det offentliga. Vi är en del av världssamfundet och beroende av fungerande förbindelser med resten av världen. Miljö och klimatförändringar, demografi, energiberoenden, kärnvapenspridning, terrorism, bristande respekt för mänskliga rättigheter och internationell organiserad brottslighet är globala företeelser som påverkar vår säkerhet. Vi måste vara beredda att, efter vår förmåga, bidra till en säkrare och tryggare värld. Försvarets huvuduppgift är att värna människors liv, värdighet och frihet. För att upprätthålla och förstärka försvarsförmågan samt anpassa den till en alltmer orolig omvärld ingicks en överenskommelse mellan , och regeringen. Överenskommelsen är en viktig del i att stärka ett försvar som behöver ökade resurser. Personalbrist, ubåtsjaktsförmåga och möjligheten till kvalificerade övningar måste stärkas. Den framtida strukturen måste säkerställa att det finns goda möjligheter att utveckla personalens kompetens. De viktigaste faktorerna i detta avseende är att möjligheterna att öva med förband säkerställs och att officersutbildningen tydligt tar sikte på att utveckla en officers kärnkompetens – att leda väpnad strid eller därmed förknippad verksamhet. Dessa faktorer är viktiga för att få den rekryterade personalen att stanna inom organisationen. Utöver att förvalta och utveckla befintlig verksamhet måste vi lyfta blicken och påbörja arbetet med att se över på vilka nya fronter vi måste kunna försvara oss. Nya hot som ett traditionellt försvar inte rår på har uppstått. Då dessa står för dörren krävs bland annat att vi utvecklar ett välfungerande cyberförsvar som kan stå emot attacker mot viktig it-infrastruktur och system av vikt för samhällets funktion. För att bygga ett starkt, brett och ändamålsenligt försvar vill fokusera på försvarspolitikens innehåll. Försvarsmaktens förmåga att lösa nationella uppgifter – att försvara – har i och med överenskommelsen förbättrats. Försvaret måste ha förmåga att försvara hela och ha särskild kapacitet som säkerställer ett fullgott försvar av strategiskt viktiga platser som exempelvis och . Marinen bör förstärkas så att den kan säkerställa skydd av importsjöfart och mottagande av utländsk hjälp i anslutning till som den kan genomföra sjöstrid på ostkusten. Tack vare överenskommelsens tillskott sker nu förbättringar. Flygstridskrafterna förstärks och ges förmåga att kraftsamla. Hemvärnets och frivilligorganisationernas roll stärks i deras viktiga arbete för ett brett och välfungerande försvar. Frivilligorganisationerna är viktiga för den lokala förankringen och rekryteringen till Försvarsmakten. Frivilliga försvarsorganisationer utgör en viktig resurs såväl för totalförsvaret som för krisberedskapen. Dessa organisationer tillhandahåller nödvändig förmåga och kompetens. Frivilligorganisationernas möjlighet att bidra till totalförsvaret och därmed samhällets krisberedskap ska utvecklas och ekonomiskt långsiktigt säkerställas. Det civila försvarets planering måste återupptas. Det civila försvaret bör inom ramen för befintliga resurser prioritera uppgiften att planera stöd till Försvarsmakten vid höjd beredskap. Det civila försvaret utgörs av verksamhet som ansvariga aktörer genomför i syfte att göra det möjligt för samhället att hantera situationer då beredskapen höjs. Det civila försvaret är därmed inte en organisation. Verksamheten bedrivs av statliga myndigheter, kommuner, landsting, privata företag och frivilligorganisationer. Det avser skydd av befolkningen, säkerställande av samhällsviktiga funktioner och övriga samhällets stöd till Försvarsmakten. Det samlade totalförsvaret ställer därför krav på ett brett engagemang och förankring i samhället. För är försvarsöverenskommelsen ett viktigt steg för ett starkare försvar som ändamålsenligt kan försvara gränser. Inte minst ökande aggressivitet kräver förstärkningar av vårt försvar. Vi ser ett stort behov av ett antal förbättringar som måste till för att Försvarsmakten ska ha resurser och möjligheter att göra det de gör bäst – försvara vår fred och frihet. För är det centralt att utrikespolitiken är värdebaserad. ska stå upp för och försvara universella värden såsom mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att stärka fred, frihet och utveckling, förståelse och försoning. Idén om att alla människor, var de än bor, har samma värde och att vi alla har ett ansvar för varandra utgör en stark motivation till den solidaritet som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin. Människovärdet är universellt och kan därför inte relativiseras av geografiska gränser. De globala klyftorna är med denna utgångspunkt oacceptabla. En friare världshandel med rättvisare spelregler är en förutsättning för att klyftorna ska kunna minska. Då kan människor i de minst utvecklade länderna med egen kraft resa sig ur fattigdomen. vill ha en ambitiös utvecklingspolitik med det slutliga målet att det internationella biståndet inte längre ska behövas. Under alliansregeringen (2006–2014) var pådrivande för att av bruttonationalinkomst avsattes till internationellt bistånd . Vårt förslag till biståndsram motsvarar av BNI enligt den EU-förordning för nationalräkenskaperna som gällde fram till enligt den nya. Vi prioriterar i fortsättningen enprocentsmålet och eftersträvar att detta ska nås även med den nya BNI-beräkningsmetoden. Utöver detta bör staten på olika sätt främja människors frivilliga engagemang och gåvogivande till biståndsändamål. Den världsomspännande kraftsamlingen för att nå millenniemålen till 2015 gav resultat. Fattigdomen i världen har minskat och utvecklingen går åt rätt håll på de allra flesta områden. krävs dock stora insatser från de rika länderna för att komma till rätta med den fortfarande alltför höga barnadödligheten och den undermåliga mödrahälsan i många fattiga länder, främst i söder om . Barnadödligheten för dem har minskat från 1990 till 6,6 miljoner 2014 – till stor del tack vare satsningar på vaccinationsprogram, insatser mot malaria och ökad tillgång till rent vatten. Men fortfarande dör omkring 18 000 barn , och det är inte värdigt mänskligheten 2015. Det är inte rimligt att barn ska behöva mista livet i relativt enkla sjukdomar som diarré och lunginflammation. Vi har alla möjligheter att minska barnadödligheten, som till stor del beror på basala och förhållandevis enkelt avhjälpta brister i miljön runt barnen. Arbetet måste fortsätta. Just vaccinationsprogram har visat sig vara ett mycket effektivt bistånd då en relativt billig punktinsats bokstavligen kan rädda liv. Att regeringen har aviserat en nedskärning med en sjundedel i stöd till den globala vaccinalliansen är djupt oroande, och det kommer att få en direkt effekt i form av minskad tillgång till grundläggande vaccin hos dem som är allra mest utsatta. Vi anser att stödet till Gavi inte ska minskas utan bibehållas med sikte på att framöver höjas ytterligare. Fler människor än på många decennier är nu på flykt, undan vedervärdig terror och våldsamma regimer i sina hemländer. De krigsdrabbade ländernas grannländer har tagit ett stort ansvar i flyktingmottagandet. och övriga EU-länder måste leva upp till unionens grundläggande ideal om öppenhet och solidaritet, alldeles särskilt i tider när krig och terror gör att fler människor än vanligt söker sin tillflykt i . ska verka för att skapa fler lagliga vägar in i , vilket skulle rädda många liv. Stora humanitära insatser behövs för att skapa trygghet för de medmänniskor som är på flykt. Sammantaget gör det rådande världsläget att vi vill prioritera det humanitära biståndet högre och avsätta en större del av den svenska biståndsbudgeten för humanitära insatser. Sannolikt kommer denna prioritering att vara nödvändig under hela innevarande mandatperiod. bör det multilaterala stöd som ger till en rad olika FN-organ fokuseras och i större utsträckning samlas hos de organ som har störst verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter, såsom UNHCR, WFP och Förtrycket av religiösa och etniska minoriteter ökar och människors religionsfrihet kränks. är kristna bland de allra mest utsatta grupperna i världen, med omfattande förföljelse i och delar av och . ska i internationella sammanhang arbeta för att värna utsatta minoriteter. Alla människors lika värde är fundamentalt, och yttrande- och religionsfrihet är centralt för ett öppet och fritt samhälle. ska fortsätta att bekämpa all form av diskriminering. I inbördeskrigets och genom Islamiska statens framfart dödas och kränks människors rätt till liv och värdighet. I flera andra delar av och har den arabiska vårens hopp förbytts till förtvivlan. Det är en allt oroligare värld och i vårt absoluta närområde ser vi hur utövar aggressionen mot sina grannländer. I det instabila läge som råder krävs betydligt mer av internationell samverkan. Ett höjt stöd till freds- och säkerhetsfrämjande insatser är därför en nödvändighet i av oro och där 60 miljoner människor befinner sig på flykt undan krig, terror och förföljelse. ska prioritera insatser som bekämpar det fruktansvärda som människor flyr ifrån. Det är därför av stor vikt att kan ställa svensk personal till förfogande för fredsfrämjande-, säkerhetsfrämjande- och konfliktförebyggande insatser inom ramen för Nato, FN, EU och . Med svensk närvaro kan vi bidra med resurser och med kompetens. Att nu bidrar till koalitionen mot Islamiska staten genom ett militärt utbildningsbidrag i är viktigt, men vi måste vara beredda att göra mer. måste också ha beredskap att bidra till fredsfrämjande insatser i . vill se ett fortsatt nära samarbete med våra nordiska grannländer och länderna kring . Ett samarbete där vi tillsammans arbetar för en ökad rörlighet och möter centrala utmaningar som miljöförstöring och säkerhetshot. Vi vill se ett effektivt och fokuserat samarbete inom områden där vi tillsammans kan göra en verklig skillnad. Vi anser att dessa viktiga diskussioner bör kunna föras på ett mer kostnadseffektivt sätt . är av hävd och bör fortsätta att vara en stark och klar röst för fred, frihet och mänskliga rättigheter i världen. Att stärka demokratin och öka respekten för mänskliga fri- och rättigheter ska vara centrala mål för svensk utrikespolitik. ska stödja demokratiutveckling och verka för stärkt yttrandefrihet och tankefrihet i länder där den begränsas. Demokrati och frihet är den bästa garanten för fred och säkerhet. Endast med varaktig och stabil demokrati som grund kan social och ekonomisk utveckling få hållbart fäste i samhällen. vill därför höja, och inte som regeringen sänka, anslaget för demokrati och mänskliga rättigheter. Klimatutmaningen är i högsta grad global, och utöver ansvarsfulla nationella åtaganden för minskade utsläpp krävs gemensamma kraftansträngningar internationellt, och detta behöver få synas också inom biståndsbudgeten. Det är positivt att regeringen fortsätter att bygga på stödet som alliansregeringen initierade för den gröna klimatfonden (GCF). Det krävs att de rikare länderna prioriterar att sätta in medel till fonden för att utvecklingsländerna ska kunna bidra till de gemensamt överenskomna klimatmålen. Vi avsätter till den gröna klimatfonden . I ett läge där de offentliga finanserna inte medger några ofinansierade reformer måste vi brett se över hur vi kan hitta finansiering för prioriterade reformer. Med en omfattande budget finns det alltid en risk att skattepengar används på felaktiga sätt eller används i verksamheter vars funktion har spelat ut sin roll. En översyn av vilka besparingar och effektiviseringar som kan göras är viktig både för att kunna finansiera andra reformer och för att göra statens budget mer ändamålsenlig. Det finns behov av budgetförstärkningar . Dessa bör till övervägande del ske genom intäktsökningar, men det kommer också att vara nödvändigt att begränsa utgiftsökningarna. Regeringen gör nu en mycket omfattande utvidgning av det offentliga åtagandet, vilket kommer att bli svårt att långsiktigt leva upp till. Budgetförstärkningar bör dock inte ske genom att dra ner på välfärdens kärnverksamheter. Det är också viktigt att de skattehöjningar som görs inte sammantaget slår mot sysselsättningen och företagsklimatet. förslag till finansiering och besparingar Slopa avdrag för övriga kostnader Av regeringen föreslagna skattehöjningar Nedsatt rikthyra för myndigheter Avskaffad åldersavskrivning av studielån Höjt inkomsttak i maxtaxan För att nå målet om överskott behöver det göras inkomstförstärkningar i statens finanser. För är det viktigt att dessa inkomstförstärkningar inte sker på bekostnad av jobb och företagande. Vid behov av höjda skatter bör dessa i så stor utsträckning som möjligt tas ut genom att beskattningen ökar på konsumtion av miljö-, klimat- eller hälsofarlig verksamhet eller konsumtion, som skatten på arbete sänks. En grön skatteväxling med andra ord. Det regeringen nu gör är att man höjer skatter på både jobb och miljö, det är ingen grön skatteväxling. Det krävs långsiktiga och effektiva styrmedel för ökad användning av förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och eldrift samt mot effektivare transporter. För att nå de uppsatta klimatmålen är det nödvändigt att fasa ut de fossildrivna fordonen och premiera miljövänliga bilar. föreslår därför en höjning av fordonsskatten genom en höjning på koldioxidbeloppet. Det är en viktig åtgärd för att minska de fossila utsläppen inom transportsektorn. Med en höjning av fordonsskatten är det dessutom fordonets miljöprestanda som ligger till grund för beskattningen och inte avstånd. Denna skattehöjning beräknas öka statens skatteintäkter med 400 miljoner 2016 och därefter 800 miljoner . har riktat kritik mot de svenska reglerna som innebär att vissa delar av industrin antingen är undantagen från energi- och koldioxidskatterna eller är berättigad till nedsättningar i dessa skatter. har nedsättningarna i koldioxidskatten för diesel i gruvindustriell verksamhet minskats, och vi föreslår att dessa nedsättningar i nästa steg helt slopas. För ytterligare klimateffekt föreslår vi också att energiskattebefrielsen för de fordonstyper som berörs tas bort. Dessa förändringar beräknas tillsammans innebära ökade skatteintäkter på . Den höga materialåtervinningsgraden av avfall i är naturligtvis positiv, och vi vill verka för att den ska öka ytterligare. har dock importen av sopor för förbränning i ökat markant. Det har vissa positiva effekter i form av stärkt energiförsörjning här och minskade deponimängder i länder med sämre möjligheter till effektiv förbränning i kraftvärmeverk. Men i avfallshierarkin är energiåtervinning, det vill säga förbränning av sopor, den näst sämsta lösningen ur klimatsynpunkt. Vi vill därför införa en skatt på förbränning av osorterade sopor för att öka materialåtervinningen och minska utsläppen av miljöfarliga ämnen och koldioxid. En sådan skatt beräknas öka skatteintäkterna med . Kreosot och andra träskyddsmedel omfattas inte av skatten på bekämpningsmedel. Kreosot är dokumenterat både hälso- och miljöfarligt. Vi anser att miljömässigt bättre alternativ bör uppmuntras och föreslår därför att undantaget från skatten på bekämpningsmedel avskaffas för kreosot, vilket beräknas inbringa . är ett energislag som varken beskattas med koldioxid- eller energiskatt. Utsläpp av koldioxid från torvförbränning rapporteras till FN som ett fossilt bränsle och när torv eldas i större kraftvärmeverk inom EU måste de inneha utsläppsrätter. Aktuella studier visar att torv ur växthusgassynpunkt motsvarar fossila bränslen i ett tidsperspektiv upp till . Vi anser därför att skattebefrielsen från koldioxidskatt för torv bör tas bort, vilket genererar skatteintäkter på uppskattningsvis 100 miljoner . I syfte att stärka folkhälsan vill vi höja alkohol- och tobaksskatten något. Genom en höjning av tobaksskatten , alkoholskatten exklusive sprit och alkoholskatten på sprit ökar statens skatteintäkter med 900 miljoner. Ett minskat bruk av alkohol och tobak har också positiva effekter för människors hälsa och välmående. Avdragsrätt för övriga kostnader i tjänst Skatteavdrag på inkomstslaget tjänst kan göras för resor till och från arbetet, tjänsteresor, tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor samt för övriga utgifter. Vi föreslår att möjligheten till avdrag för övriga utgifter tas bort då det är rimligt att arbetsgivaren – inte skattebetalarna – står för de kostnader som uppstår i tjänsten. För att kompensera för den skattehöjning som detta kan innebära för dagbarnvårdare görs en kompensering för denna grupp på anslag 1:1 i Utgiftsområde 25. Netto ger detta en ökning av statens intäkter med 380 miljoner . Slopad gruppregistrering av moms En sund konkurrens mellan företag och olika branscher är avgörande för ett gott företagsklimat. Skatter som innebär snedvridningar till fördel för en viss sektor eller bransch bör i största möjliga utsträckning undvikas. är vissa företag, framför allt inom den finansiella sektorn, undantagen från mervärdesskatt. De har dessutom möjlighet att bilda mervärdesskattegrupper för att undvika kostnader för ingående mervärdesskatt. Beskattningen bör göras mer neutral och därför föreslår att reglerna i mervärdesskattelagen om gruppregistrering slopas. Åtgärden innebär en ökning av skatteintäkterna med 2016. Att minska statens utgifter som andel av BNP är en nödvändighet för att nå överskottsmålet under innevarande konjunkturcykel. Genom en ambition att trendmässigt minska på utgifterna som andel av BNP så ökar också strävan att öka effektiviteten inom den offentliga sektorn. Statens verksamhet blir inte nödvändigtvis bättre av att budgetens omfattning tillåts öka utan stram kostnadskontroll. Nedan beskrivs de besparingar som vi gör utöver att vi avvisar ett flertal av regeringens utgiftshöjningar och de besparingar som vi beskrivit i ovanstående kapitlen. Nedsatt rikthyra för myndigheters lokalkostnader Vi bedömer att det finns möjlighet att göra besparingar på myndigheternas lokalkostnader, särskilt för de myndigheter som är lokaliserade i . Därför vill vi reducera rikthyran för innanför tullarna. Detta skapar både en besparing i statsbudgeten och ökar drivkrafterna för myndigheter att utlokalisera sin verksamhet till andra delar av eller andra delar av . Besparingen beräknas vara 89 miljoner 2016 och ökar därefter för att 2019 vara cirka 200 miljoner. Anslagen till har ökat mycket . Vi menar att det är möjligt att genomföra effektiviseringar i arbete så att besparingar på 110 miljoner kan göras. Effektiviseringar av myndighetens arbete är också viktigt i sig, då det är viktigt att varje investerad skattekrona ger så mycket resultat som möjligt. Studiemedlen består av en bidrags- och en lånedel. Med tanke på de förmånliga villkoren för lånedelen är det rimligt att förutsätta att de studielån som en person tar ska betalas tillbaka. Vi föreslår därför att åldersavskrivningen som finns gällande studielån tas bort. Denna åtgärd innebär en besparing för staten på cirka 400 miljoner. Energi- och klimatrådgivning kan medverka till samhällsekonomisk effektivitet. Därför är det en del av uppdrag. är också alla kommuner tvungna att erbjuda energirådgivning i kommunens regi. Vi anser inte att detta nödvändigtvis tillhör kommunens kompetensområde. Även om 133 kommuner har valt att samordna sig med andra kommuner så utgör kravet en pålaga som vi menar inte är rimlig. Vi vill ta bort detta krav på kommunerna och förstärker istället uppdrag att erbjuda energirådgivning till privatpersoner och företag, exempelvis via webb- och teletjänster samt via sina regionala centrum. Genom denna reform gör vi en besparing på 51 miljoner . Den offentliga sektorns finanser Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens saldo och statsskulden Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Den offentliga sektorns finanser Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under UO 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Avvikelse från regeringen (KD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Förslag till utgiftsramar –2019 Avvikelse från regeringen (KD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Beräkning av statsbudgetens inkomster Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (KD) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1 850 152 383 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Beräkning av statsbudgetens inkomster –2019 Avvikelse från regeringen (KD) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete