ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302112 · 2015-09-28 00:00:00 — Fribelopp vid högre studier ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över fribeloppet för att kunna beviljas studiemedel och tillkännager detta för regeringen. höjdes fribeloppet för studenter med . Den förra Alliansregeringens förslag innebar att fribeloppet höjdes till per kalenderår för en heltidsstudent. Detta är en mycket bra reform, men ändå bara ett steg på vägen mot ett totalt avskaffande av fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlet. Det finns flera anledningar till att det är angeläget att arbeta för att helt avskaffa fribeloppet. Det skulle vara en del av arbetslinjen, när man gör det tydligt för landets studenter att det verkligen lönar sig att arbeta. En ordning där många studenter aktar sig för att arbeta en extra timme är direkt skadlig på viljan att arbeta och tjäna pengar. Framförallt när det gäller lånedelen i studiemedlet finns det egentligen inte någon anledning alls att denna skall minskas därför att den enskilde studenten tjänar pengar. Med dagens reformerade studiemedelssystem skall dessa lån betalas tillbaka under låntagarens yrkesverksamma liv och därför bör det vara upp till var och en att välja om man vill låna dessa pengar eller inte. Möjligheten att få arbeta under sin studietid är för de flesta studenter både nyttigt och meriterande när man senare skall börja sin reguljära yrkesbana. Därför så bör sådana extraarbeten uppmuntras och inte förhindras av onödiga regler och begränsningar. Därför bör regeringen se över reglerna för fribeloppet.
mot · H302113 · 2015-09-28 00:00:00 — Dövtolk vid högre studier ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet till dövtolk vid högre studier och tillkännager detta för regeringen. I finns ungefär 10 000 teckenspråkiga döva personer. Utöver dessa tillkommer ytterligare 30 000 personer med så allvarlig hörselnedsättning att de behöver ha tolkhjälp. Många av dessa studerar eller vill studera vid landets universitet och högskolor. Trots detta så råder det en stor brist på tillgängliga dövtolkar som kan vara dem behjälpliga vid föreläsningar och seminarier. Trots att det självklart ställs krav på likabehandling och ickediskriminering i mer eller mindre samtliga övriga områden verkar det fungera särskilt dåligt just inom högskolevärlden som ju borde ligga i framkant på detta område. Därför bör regeringen se över vad som skulle kunna göras för att öka mängden tillgängliga dövtolkar och också arbeta för att deras assistans till de döva och de med hörselnedsättning fungerar i praktiken, också vid landets universitet och högskolor.
mot · H302114 · 2015-09-28 00:00:00 — Nationell strategi mot nätmobbning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga och tillkännager detta för regeringen. Mobbning sker bl.a. i skolan och också på internet. Det är nog svårt att upptäcka mobbning i skolan trots att det finns många vuxna i barnens närhet. De flesta unga är uppkopplade både på skolan och hemma med sina telefoner och datorer. Det gör att många som utsätts för mobbning aldrig slipper undan sina plågoandar. Dessutom har formen för mobbningen ändrat karaktär och mycket av det som publiceras på internet finns också kvar . Självklart är det i första hand föräldrars ansvar att lära sina barn vad som är rätt eller fel. I det ingår också att lära sina barn hur man tänker och agerar på internet. Men det finns ändock skäl att ta fram en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga.
mot · H302115 · 2015-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över rättsprocesser om misstänkta ekobrott i syfte att förkorta handläggandet av dessa och tillkännager detta för regeringen. I så väcks ungefär 2 000 åtal gällande olika typer av ekobrott. av dessa leder till fällande vilket är siffror som ligger i linje med åklagarväsendet i stort. De ungefär 200 personer som antingen frias eller där åtalen mot dem helt läggs ner kan trots att de ska betraktas som oskyldiga få problem på grund av det åtal som väckts mot dem. En företagare som är föremål för en brottsundersökning gällande ekobrott kan få svårt att locka investeringar till företag, hans eller hennes förtroende gentemot kunder och anställda kan försvagas, och kan en enskild företagares möjlighet att försörja sig hotas även om denne sedermera blir friad från alla misstankar. Då ett åtal i ekobrott kan få så starka negativa ekonomiska konsekvenser för den enskilde och då de skadestånd som en friad person får ofta bara är på ett lägre belopp så är det viktigt att åklagare och domstolar arbetar snabbt och effektivt i dessa mål så att en friande eller fällande dom finns på plats efter att åtal väckts. Tyvärr finns det flera exempel på ekobrottsutredningar som har tagit åratal att genomföra, där ett flertal åklagare har ärvt utredningen av varandra och där allt har slutat med att åtalet läggs ned strax före huvudförhandling. Ett sådant utdraget förfarande borde vara lika oacceptabelt vid ekobrott som vid andra typer av brottmål. Regeringen bör därför överväga att se över hur dessa rättsprocesser fungerar i syfte att underlätta och förkorta tiden som går mellan misstänkt brott, åtal, och eventuell dom.
mot · H302116 · 2015-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att kriminalisera rymningar från svenska fängelser och tillkännager detta för regeringen. I avviker ett antal personer som är dömda till att sitta på anstalt eller i fängelse. Trots att dessa rymningar ofta innebär en fara för det omkringliggande samhället och att de så starkt strider mot den allmänna rättsuppfattning som säger att den som är dömd till ett straff också skall avtjäna det så är det inte ett brott i sig för dömda fångar att rymma. En av kriminalvårdens viktigaste uppgifter är att återanpassa de intagna till ett liv utanför fängelsemurarna där den enskilde efter att han eller hon avtjänat sitt straff kan leva ett liv fritt från kriminalitet. Ett sätt att göra detta är att belöna ett gott uppförande men också bestraffa ett dåligt. Just därför är det viktigt att såväl rymning från anstalt som avvikelse från permission blir kriminaliserat. Straffpåföljden vid rymning bör vara känd och reglerad i lag. Vi skall ha en human och resultatinriktad kriminalvård i , men det skall inte innebära att samhället ser mellan fingrarna på så allvarliga händelser som rymningar. Visst skall systemet arbeta för att förbättra den enskilde internen men då ska också dessa känna en respekt för systemet. Därför bör regeringen överväga att se över möjligheten till att kriminalisera rymningar från våra svenska anstalter och fängelser.
mot · H302117 · 2015-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att ska få ett nationellt skogsmuseum i och tillkännager detta för regeringen. är en ett land där skogsindustrin historiskt såväl som spelar en viktig roll. Skogen berikar oss med en av våra viktigare basvaror – trä. Skogsindustrin är en viktig ekonomisk motor för stora delar av vårt land, i synnerhet i områden belägna utanför våra större städer. Näringen bidrar med arbetstillfällen och stärker som exportland. Skogsindustrin spelar alltjämt en stor och viktig roll i den svenska ekonomin som helhet. Sammantaget är vårt land världens tredje största exportör av papper, massa och sågade trävaror. Skogsbruket i har genomgått en mäktig utveckling. Från att använda sig av yxa och såg har vi kraftfulla maskiner som kan utföra samma arbete mångdubbelt effektivt. En av konsekvenserna av detta är att arbetsförhållandena för anställda inom till exempel skogsavverkningsindustrin förbättrats avsevärt. Grunden för att kunna ta till sig den utveckling som skogsindustrin gått igenom och dess betydelse för är att den finns dokumenterad och presenterad för allmänheten. är tillsammans med det enda nordiska land som saknar ett nationellt skogsmuseum. Detta trots att har nästan 50 gånger så mycket produktiv skogsmark som till exempel . Gemensamt för de skogsmuseum som etablerats i , och är att de erhåller ett ekonomiskt stöd från staten för att kunna bedriva sin verksamhet. i har goda förutsättningar att kunna fungera som basen för ett framtida nationellt skogsmuseum. i är ett regionalt museum men har i praktiken axlat rollen som ett rikstäckande museum, dock utan att erhålla något statligt ekonomiskt stöd. Museet innehar ett brett nätverk inom skogsnäringen vilket gör de väl anpassade till att ansvara, utforma och driva ett nationellt skogsmuseum. En annan aspekt som bör tas i beaktning är att utbildningar kopplat till skogsbruket blir allt mindre attraktiva. En statlig satsning på ett nationellt skogsmuseum skulle kunna bidra till att vända denna trend och stärka intresset för skogsnäringen. Staten bör ta initiativet, styrka intresset och konkret bidra till ett museum av detta slag. Görs detta är förutsättningarna troligen goda att andra berörda aktörer kan bidra. Ett nationellt skogsmuseum skulle på ett pedagogiskt sätt kunna bidra till ökad kunskap och kännedom om de värden skogen bidrar med. har ett behov av ett nationellt skogsmuseum.
mot · H302118 · 2015-09-28 00:00:00 — Skärpt straffpåföljd vid illegal användning av grön laser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skärpa straffpåföljden för illegal användning av grön laser och tillkännager detta för regeringen. har flera personer, ofta piloter, lokförare eller yrkeschaufförer blivit utsatta för attacker med starka laserpekare, så kallad grön laser. Även poliser som har försökt ingripa mot dessa attacker har blivit utsatta med stor risk för bestående ögonskador. Den gröna lasern utgör såväl ett arbetsmiljöproblem som en fara för allmänheten och det är hög tid för att se över möjligheten att skärpa straffpåföljden för illegal användning av grön laser. En vanlig privatperson kan inte anses ha någon användning för dessa starka laserinstrument utan de hör hemma bland forskare och hos andra som är professionella i sin hantering av laserteknologi. I fel händer kan användningen av grön laser åsamka livslånga skador och i värsta fall även dödsfall. Alliansregeringen skärpte lagstiftning vilket innebär att det nu krävs ett särskilt tillstånd för den som på allmän plats vill använda laserpekare som är starkare än . Det är dock tydligt att samhället måste göra mer då problemen med den illegala användningen av grön laser fortsatt. Det är viktigt att straff står i relation till brottet som begåtts. En skärpt straffpåföljd för denna typ av brott bör därför ses över. Det är också viktigt att det finns ett starkt lagstöd för polisen i deras arbete för att förebygga och förhindra fortsatta attacker med grön laser. [Motionärernas namn]
mot · H302119 · 2015-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra folkhälsoskatteväxling och tillkännager detta för regeringen. Enligt en rapport (Kostnader för hjärt- och kärlsjukdomar) genomförd av IHE på uppdrag från Hjärt-/Lungfonden kostar hjärt- och kärlsjukdomar samhället . Detta är både de direkta och indirekta kostnaderna till följd av dessa sjukdomar. Denna typ av hälsoproblem beror till stor del på den ohälsosamma livsstil som flertalet i västvärlden lagt sig till med i takt med vårt ökande välstånd. I är välfärden solidariskt finansierad, vilket är helt rätt och det bör även vara så framgent. Däremot borde de som utsätter sig för risker som är sammankopplade till dessa folkhälsoproblem i större utsträckning betala mer för detta. Likaså bör de som har en livsstil som minskar denna typ av risker betala mindre. Somliga beteenden ska vara mer ekonomiskt gynnsamma än andra, medborgarnas fria val inskränks inte men det tillkommer kostnader för beteenden som belastar välfärdsstaten. Det sätts för lite krav och delas ut för mycket rättigheter i dagens extremt individualiserade och därmed mer egocentriska samhälle. Den obalans som uppstått mellan krav och rättigheter gör att välfärdsstaten och den i övrigt effektiva svenska samhällsmodellen i stort och kommer att urholkas till oigenkännlighet, därav borde en kursändring till även på detta område. Vad som skulle vara en rimlig och förhållande vis enkel lösning är en folkhälsoskatteväxling. Momsen på idrottsrelaterad utrustning såsom skridskor, löparskor, ridhjälmar, innebandyklubbor och dylikt slopas helt. Momsen på läsk, godis, chips, bullar och liknande onyttigheter höjs. Denna skatteväxling ska sikta på att bortfallet på moms för idrottsrelaterad utrustning kompenseras med motsvarande höjning vad avser godis, läsk och dylikt. Detta ska röra färdigvaror och inte basvaror så som socker, mjöl och liknande. Skräpmat ska självfallet också omfattas av momshöjning. En gradering av momshöjning beroende på onyttighetsgrad utifrån vissa parametrar bör göras i samverkan mellan myndigheter som har kompetens att göra den typen av bedömningar.
mot · H30212 · 2015-09-16 00:00:00 — Ökad personaltäthet på fritidshemmen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka personaltätheten på fritidshemmen som man ger fritidshemmen vissa kompensatoriska uppgifter, och tillkännager detta för regeringen. Gruppstorlekarna har ökat på landets fritidshem från ungefär 18 barn per grupp till över det dubbla . har personalen inte ökats per grupp vilket gör att personaltätheten halverats [2012 12,3 elever per anställd]. Det är en mycket omfattande nedrustning av verksamheten på landets fritidshem som skett . Skolinspektionen har konstaterat att lugn och ro nu blivit en bristvara på många fritidshem [Rapport 2010:3]. Sänkningen av personaltätheten har skett utan någon omfattande debatt, som lärartätheten i skolverksamheten debatterats mycket flitigt. Det är hög tid att även satsa resurser och uppmärksamhet på den mycket viktiga fritidsverksamheten. När vi ökar personaltätheten på landets fritidshem är det också rimligt att ge denna verksamhet vissa undervisningskompensatoriska uppgifter för de elever som av någon orsak halkar efter i skolarbetet. Det kan röra sig om hjälp med läxläsning eller andra moment som behöver läras in.
mot · H302120 · 2015-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frysa statsrådens och riksdagsledamöternas löner på nuvarande nivå fram till dess att lärarnas snittlön i grund- och gymnasieskolan är hälften av en riksdagsledamots lön och tillkännager detta för regeringen. Kompetenta lärare är viktigt för att vi ska få en skola som fungerar, lärare tjänar alldeles för lite vilket gör att allt färre söker till läraryrket. Jämfört med våra nordiska grannar ligger lärarlönerna väldigt lågt. Utan kompetenta lärare kommer skolresultaten att fortsätta sjunka och kommer det urholka konkurrenskraft. Ett sätt att åtgärda detta är genom att sätta press på riksdag och regering. Med ett beslut om att frysa arvoden för statsråd samt riksdagsledamöter på dagens nivå fram till dess att genomsnittslönen för lärare i grund- och gymnasieskolan motsvarar hälften av en riksdagsledamots lön kommer det garanterat att ske förändringar. Då statsrådens arvoden skiljer sig ska årets arvode för statsministern vara styrande som ett ”fryst” tak, en minister kan aldrig tjäna mer än max av vad statsministerns nuvarande arvode ligger på. Statsministerns nuvarande arvodesnivå ligger kvar till dess genomsnittslönen för lärare i grund- och gymnasieskola motsvarar hälften av en riksdagsledamots arvode.
mot · H302121 · 2015-09-28 00:00:00 — Placeringen av ohälsosamma varor i matbutiker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglera placering av ohälsosamma varor i matvarubutiker samt att bötesstraff ska utgå om detta inte efterlevs, och tillkännager detta för regeringen. Godis, läsk och dylikt står i allmänhet i närheten av kassorna i matvarubutikerna och även andra butiker där man inte kunde förvänta sig att godis säljs. Det finns studier som påvisar problematiken med impulsköp beroende på hur varorna är placerade i butiken. För folkhälsans skull bör impulsköp av godis, läsk och chips minimeras. Den typen av varor bör därför placeras i butiken på ett sätt som gör att dessa varor är minst exponerad för kunden under ett butiksbesök. En överenskommelse mellan handeln och slöts 1998 för att minska exponering av godis vid kassorna. Detta är dock bevisligen otillräckligt då dessa varor fortfarande återfinns i slutet av de flesta butiker. Impulsköp av onyttigheter ska minskas till ett minimum. Detta är ett enkelt sätt för att minska folkhälsoproblematiken vad avser till exempel hjärt- och kärlsjukdomar som innebär enorma kostnader enligt Hjärt-/Lungfonden. Folkhälsan är en viktig komponent för att bygga en stark och fungerande välfärdsstat, alla onödiga belastningar av välfärden ska minimeras. bör därför ges i uppdrag att utge riktlinjer för hur godis, läsk och chips placeras i matvarubutiker eller andra butiker som säljer onyttigheter som inte är renodlade godisbutiker för att i så stor utsträckning som möjligt undvika impulsköp av onyttigheter. riktlinjer ska regleras i lag. Oanmälda kontroller ska genomföras kontinuerligt och missbruk ska rendera i kännbara bötesstraff som ska baseras på butikens omsättning. Statens inkomster från dessa böter öronmärks till föreningslivsverksamhet som syftar till att få svenska medborgare att aktivera sig fysiskt.
mot · H302122 · 2015-09-28 00:00:00 — Tillgodose behovet av nattöppen förskola ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behovet av nattöppen förskola ska tillgodoses om behov föreligger och tillkännager detta för regeringen. I ett långt perspektiv har efterfrågan på barnomsorg under obekväma tider ökat i . Totalt sett arbetar cirka 800 000 personer i mer än hälften av sin arbetstid utanför sedvanlig kontorstid. Trots att efterfrågan ökar och trots att så många arbetar utanför kontorstid i finns nattöppen förskola bara i varannan kommun. Detta vill vi ändra på. Barn ska erbjudas kvalitativ tillgång till omsorg under dygnets alla timmar i de fall rimligt behovet finns på orten. Staten bör skjuta till ett öronmärkt anslag för barnomsorg , samt införa en lagstiftning som ålägger samtliga kommuner att tillhandahålla nattöppen förskola om rimlig efterfrågan finns.
mot · H302123 · 2015-09-28 00:00:00 — En framgångsrik utvecklingspolitik måste vara en utvecklingspolitik som lyssnar och tar del av erfarenheter, kunskap och åsikter som finns runt om i världen. Det gäller också barn. Svenskt bistånd blir helt enkelt bättre om vi lyssnar på barn i de länder vi arbetar och i . Det gäller i det långsiktiga utvecklingssamarbetet såväl som i det humanitära biståndet. har talat om lokalt ägandeskap och partnerskap inom biståndet. Dessa ord behöver både fyllas med innehåll och inkludera barn. Svenskt bistånd ska alltid genomsyras av ett individuellt rättighetsperspektiv, även i insatser som berör barn och ungdomar. Vad som anförts ovan om barn som aktörer i utvecklingssamarbete bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ska barn kunna vara aktörer fullt ut behöver också barn ha möjlighet att utkräva ansvar när deras rättigheter kränks och när de inte lyssnas på. tredje tilläggsprotokoll ger barn och deras ombud en möjlighet att lyfta brott mot konventionen till . Protokollet ålägger vidare staterna att utveckla effektiva nationella system för att hantera brott mot . anser att det är en viktig mekanism som både stärker barns möjligheter till ansvarsutkrävande och stärker ställning i sig. Utan att ha gjort till svensk lag samt ratificerat tredje tilläggsprotokollet, kan inte med full trovärdighet driva frågan om att stärka barns möjligheter att utkräva sina rättigheter genom utrikespolitiken och biståndet. har tyvärr varken undertecknat eller ratificerat tredje tilläggsprotokoll. Det har däremot bl.a. , och gjort. bör underteckna och ratificera tredje tilläggsprotokoll. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H302130 · 2015-09-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2014/15:137 Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 avslår proposition 2014/15:137 Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1. I propositionen föreslår regeringen införandet av obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1, i syfte att förbättra förutsättningarna för skolorna att tidigt upptäcka vilka elever som riskerar att inte nå vissa av kunskapskraven och därmed kan vara i behov av särskilt stöd. Den svenska skolan måste bli bättre än på att sätta in särskilt stöd . Denna fråga har fått stor uppmärksamhet och välkomnar att regeringen på olika sätt vill förbättra förutsättningarna för detta. Exempelvis är vi överens med regeringen om de pågående satsningarna på fler anställda i lågstadiet och förskoleklasserna, utökad specialpedagogisk kompetens och fler utbildningsplatser på specialpedagog- och speciallärarutbildningarna. I likhet med anser vi att utgångspunkten måste vara att lärarna väljer ett bedömningsstöd eller använder sin egen kunskap och sina egna verktyg på ett sätt som passar den situation, grupp eller elev som är aktuell för tillfället. När de nya bedömningsstöden har tagits fram finns det risk för att många lärare upplever detta som att ännu en börda läggs på dem uppifrån och att politiken återigen visar misstro och inte litar på lärarnas kompetens och förmåga. är även kritiskt mot förslaget och anser är att det är att börja i fel ände. Även är i sitt remissvar oroligt för hur ett obligatorium kommer att tas emot mot bakgrund av de senaste årens diskussion om lärarnas arbetsbörda och uppföljningssystemens omfattning. Vi menar att fortsatta satsningar på lärarnas kompetens och förutsättningar att använda sina kunskaper i praktiken är det bästa sättet att få skolan att tidigt fånga upp och ge stöd till elever som riskerar att halka efter. utvecklande av bedömningsstöd och bedömningsunderlag är även det ett viktigt arbete som bör fortsätta. Vi kan dock inte ställa oss bakom förslaget om att det ska tas fram obligatoriska bedömningsstöd som måste tillämpas överallt i landet. bör avslå proposition 2014/15:137 Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1. Detta bör besluta.
mot · H302132 · 2015-09-28 00:00:00 — Förändring av inkomsttaket för studenter ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av reglerna kring inkomsttaket för studenter och tillkännager detta för regeringen. För många studenter är ett extrajobb vid sidan om studierna inte bara välkomna extrapengar till en skral studiemedelsbudget utan också ett sätt att få in en fot på arbetsmarknaden. Det ger arbetserfarenhet och bättre chanser att hitta jobb efter att studierna avslutats. Men reglerna för studiemedel medför att en heltidsstudent får tjäna max per halvår. De studenter som vill jobba mer eller de som har tillgångar undansatta i fonder och vill använda dem bestraffas genom detta inkomsttak. Det är nämligen så att om man tjänar över inkomsttaket så sänks studiemedlet, man kan till och med bli återbetalningsskyldig. Så länge man klarar av sina studier och jobbar och under loven bör detta inte ha någon inverkan på studiemedlets storlek. Dessvärre är det en risk att studenter jobbar svart när de slår i inkomsttaket, vilket inte gynnar någon. Svenska studenter bör inte straffas när de vill jobba vid sidan av sina studier. Snarare bör arbete belönas. Möjligheten till en översyn av reglerna kring inkomsttaket för studenter bör därför ses över.