ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021416 · 2015-10-05 00:00:00 — Skärpta straff för våldtäkt ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att skärpa straffen för våldtäkt och tillkännager detta för regeringen. har beslutat om en rad straffskärpningar för allvarliga våldsbrott. Bland annat har straffskalan för grov misshandel delats upp och särskilda bestämmelser om synnerligen grov misshandel har införts med ett straff från fyra till . Syftet med detta har varit dels att höja straffen för allvarliga våldsbrott, dels att öka spännvidden mellan straffen för brott i allmänhet och att skärpa straffen vid återfall i brott. Vid sidan av detta har straffen för mord skärpts liksom minimistraffen för utpressning, grovt brott och vållande till annans död. Detta är välkomna förändringar! har haft för milda påföljder på brott som innebär allvarliga kränkningar av andra människor. Få brott innebär värre kränkningar av den enskildes integritet än våldtäkt. Konsekvenserna för många brottsoffer är omfattande. Depressioner och självmordstankar som i vissa fall också omsätts i praktiken tillhör vardagen för många kvinnor som drabbas. Många utvecklar också anknytningsproblem som går ut över kärlekslivet. Det är inte ovanligt att de psykiska menen från en våldtäkt blir livslånga. Trots detta är påföljden för sexualbrott kort. Det genomsnittliga straffet för våldtäkt är enligt 26 månader. För grov våldtäkt med ett maxstraff är samma siffra 61 månader, vilket till exempel är avsevärt mindre än grov narkotikasmuggling. Visserligen omfattar de generella straffskärpningarna beslutat om även våldtäkt, men det behövs även mer brottsspecifika åtgärder. Det finns behov av att både höja straffen och öka straffspridningen för våldtäkt. Därför bör straffskalan för våldtäkt i likhet med för misshandel förändras genom att bestämmelser för synnerligen grov våldtäkt inrättas. Syftet bör vara att totalt sett åstadkomma en tuffare skärpning av straffen för våldtäkt. Också minimistraffet bör förlängas till åtminstone . bör domstolen även fortsättningsvis kunna utdöma lägre straff om omständigheter föreligger som gör brottet mindre grovt.
mot · H3021417 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över principerna och kriterierna för det statliga stödet till livsåskådningssamfund och tillkännager detta för regeringen. I har religiösa trossamfund rätt till stöd från staten. Stödet regleras i två lagar, lag om trossamfund (SFS 1998:1593) och lag om stöd till trossamfund (SFS 1999:938), samt en förordning, förordning om statsbidrag till trossamfund (SFS 1999:974). För att vara berättigad till stöd ska samfundet bedriva en aktiv och långsiktigt religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Dessutom måste samfundet bidra till och stärka de grundläggande värderingar som samhället bygger på. Problemet är att endast religiösa samfund har kommit i fråga för bidrag från staten. kvalificerar sig inte för statligt stöd. Detta trots att de arbetar med samma typ av existentiella frågor som de religiösa samfunden och är att betrakta som livsåskådningsorganisationer. Förbundet är en sådan sekulär livsåskådningsorganisation som fått avslag på sin ansökan med motiveringen att de inte ägnar sig åt tillbedjan av en gud. Men en gudstro och firande av gudstjänst är inte ett krav för att erhålla statsbidrag då buddistiska samfund får statligt stöd trots att de varken tror på en eller flera gudar eller förrättar gudstjänster. Icke-religiösa livsåskådningsorganisationer, som Förbundet , ägnar sig åt verksamhet som är likvärdig den som bedrivs i de religiösa samfunden. Det finns möjlighet till sekulära ceremonier i form av barnvälkomnande, vigslar och begravning. I länder som , och betraktas livsåskådningsorganisationer neutralt – oavsett gudstro – och där har således även sekulära och humanistiska organisationer rätt till stöd från staten. En liknande lagstiftning bör införas i . En sekulär och humanistisk livsåskådningsorganisation som bedriver samma typ av verksamhet som de religiösa samfunden, ska inte av staten betraktas annorlunda enbart på grund av dess sekulära karaktär. Kriterierna för vilka som ska få statligt stöd bör – oberoende av livsåskådning – enbart baseras på vilken typ av verksamhet som bedrivs. Kriterierna och principerna för vilka livsåskådningssamfund som är berättigade till statligt stöd enligt lagarna ovan bör utformas så att även samfund med en sekulär, vetenskaplig och humanistisk livsåskådning kan komma i fråga som mottagare av stöd.
mot · H3021420 · 2015-10-05 00:00:00 — Idrottens betydelse för integration ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja idrottsrörelsens sociala ansvar och tillkännager detta för regeringen. 3,5 miljoner svenskar är på olika sätt engagerade inom idrottsrörelsen. Trots det talar vi sällan om idrottens potential för att göra till ett mer jämställt, integrerat och tryggt land att leva i. Idrotten ger ungdomar mer än bara bättre flås och förmåga att sätta en boll i krysset. Mitt i det roliga under lagträning, och peptalk i omklädningsrummen händer något med våra unga. Värderingar och normer förmedlas och befästs. Bakgrund suddas ut. är det positiva normer. Man får inte använda boxningskunskaperna utanför ringen. Man kämpar tillsammans som en del av ett lag lika mycket i livet som på fotbollsplan. Man spelar inte fult eller fuskar, varken i stallet eller i skolan. Framgångsrika idrottare, tränare och kompisarna i klubben är förebilder och lotsar ungdomar mot vuxenlivet. Så kan det se ut. Idrotten blir då ett viktigt skyddsnät, extra viktigt för den som riskerar att hamna snett i livet. Många idrottsföreningar tar ett socialt ansvar inte bara genom att lära barn och unga värderingar och normer, utan också genom att fungera som en stöttepelare till barn som har det svårt i livet och en väg in i samhället. Detta är positivt och något som vi värdesätter , men som borde löna sig ännu bättre för de idrottsföreningar som tar socialt ansvar. Därför borde regeringen utreda möjligheter att premiera socialt ansvar i stödet som ges till föreningar.
mot · H3021421 · 2015-10-05 00:00:00 — Stödcentrum för unga brottsoffer ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler stödcentrum för unga brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. Ungdomar är mer utsatta för brott än befolkningen i allmänhet. De utsätts i större utsträckning för hot, trakasserier och misshandel. undersökningar av unga brottsoffer visar att risken är stor att unga som blivit utsatta för brott också blir gärningsmän. har rapporterat att det är vanligt vid brott mot ungdomar att offret känner förövaren, går på samma skola eller bor i samma område. Många är då rädda för att råka illa ut efter att ha vittnat. En annan orsak till oro inför att vittna är bristen på information. Stödcentrum för unga brottsoffer har inrättats på flera platser i landet. Det har visat sig vara en mycket bra inrättning för att möta unga brottsoffers dilemman och de problem som ofta uppstår när man blivit utsatt för brott. Stödcentrum för unga brottsoffer kan erbjuda professionell hjälp för att bli av med de hemska tankar, aggressioner och hämndbegär som är vanliga känslor för ett ungt brottsoffer. Samtalet är en mycket viktig faktor när det gäller att komma på fötter igen efter att man blivit utsatt för brott. Att vända sig till föräldrarna är inte alltid möjligt då den unga i många fall vill förskona sina föräldrar. Stödcentrumet hjälper även till i kontakten med polisen, åklagaren och försäkringsbolagen, erbjuder information om juridiska rättigheter och kan erbjuda sällskap av en stödperson inför och vid en rättegång om så önskas. Många människor vet inte hur en rättegång går till och det förstärker känslan av osäkerhet. Informationen om hur det fungerar i rättssalen, vem som är vem och vad rollen som vittne innefattar är därför jätteviktig, både för den enskilda personen och för vårt svenska rättssystem. Ett tryggt välinformerat vittne är ett bättre vittne, dess ord får ett högre bevisvärde. Stödcentrum för unga brottsoffer finns på flera platser i landet, men långt ifrån alla ungdomar kan få denna hjälp. Alla barn som utsätts för våld och övergrepp måste få sina behov och rättigheter tillgodosedda, oavsett var i landet de bor. Det krävs regionala stödcentrum över hela landet, bland annat i mitt hemlän . Det finns redan mycket kunskap som visar bristerna i hur barn och ungdomar bemöts, behovet av en nära samverkan mellan myndigheter som möter brottsoffren. Arbetet med regionala stödcentrum måste ske lokalt men regering och riksdag bör verka för att fler stödcentrum för unga brottsoffer inrättas.
mot · H3021422 · 2015-10-05 00:00:00 — Frusen sjukpenninggrundande inkomst (SGI) vid utflytt från ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ändringar i regelverket som gör det möjligt att frysa svenska medborgares sjukpenninggrundande inkomst vid utflyttning från och att denna sedan återupptas på samma nivå vid hemflytt, och tillkännager detta för regeringen. Att människor bor och arbetar i olika länder är en fördel, både för individen och för samhället. Inte minst är den fria rörligheten en av de fyra grundfriheterna i Europeiska unionen. Många svenskar flyttar ut från och tillbaka till , ofta på grund av arbete eller studier. är det drygt 660 000 svenskar som uppskattas bo utomlands. Antalet lär inte minska i den globaliserade värld vi lever i. Det är angeläget att in- och utflyttning sker så smidigt som möjligt och att det inte uppstår hinder i onödan. Ett problem som bland andra organisationen i världen har uppmärksammat är att när en svensk medborgare flyttar utomlands och folkbokför sig utanför nollställs den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). Det betyder att en person som återinvandrar till måste jobba upp sin SGI från noll igen. Det riskerar att minska benägenheten att flytta tillbaka till . Ett alternativ vore att svenska medborgare som flyttar från får sin SGI fryst vid den nivå som man har när man skriver ut sig från . När man sedan flyttar hem igen återupptas den på samma nivå.
mot · H3021423 · 2015-10-05 00:00:00 — Tydligare angiven undervisningstid i nationella timplan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nationella timplanen tydligare ska ange undervisningstid för att säkerställa en mer likvärdig mängd undervisning för alla elever i svenska grundskolor och tillkännager detta för regeringen. I Skollagens timplan anges undervisningstimmar i olika ämnen i . Men tyvärr säger det ingenting om hur mycket undervisning elever i verkligheten får i de olika ämnena. Det kan skilja sig stort till och med mellan skolor i samma kommun – oavsett om de är kommunala eller privata – beroende på vilken schablon av antalet veckor som används vid schemaläggning. Totalt sett kan det röra sig om skillnader på upp till ett helt läsår av undervisningstid i exempelvis matematik som en elev får, eller inte får, i . Hur kommer det sig? De flesta länder anger undervisningstid eller timmar per ämne per läsår. Det gör att det blir tydligt och lika för alla. I anges antalet timmar per ämne i timplanen för hela . Sedan beror det på vilken schablon av antalet veckor som används vid schemaläggning per läsår. har inte utfärdad någon rekommendation men anger i sitt räkneexempel vid efterfrågan av statistik att antalet timmar per läsår delas . Det följs därför av många skolor. Problemet är dock att ett läsår rent faktiskt motsvarar (delat ). Det får vid schemaläggningen stora konsekvenser på helheten vilket medför stora skillnad i undervisningstid för eleverna. Enligt skollagen ska en elev få under , d v s . Delar man med så blir det /vecka Delar man så blir det /vecka i skillnad i undervisningstid under betyder 450 timmars skillnad i undervisningstid under för elever beroende på om man vid schemaläggning följer kartan i stället för verkligheten. (Det finns säkert rektorer som för enkelhetens skull räknar - och då blir skillnaden ännu större.) Det mest naturliga vore att liksom de flesta andra länder anger undervisningstid eller timmar per ämne per läsår. Vill man av någon anledning inte gå så långt kan man nöja sig att ange timplanens antal undervisningstimmar per stadie. Därutöver måste utfärda en rekommendation om hur många veckor som ska räknas på ett skolår så att alla skolor räknar på samma sätt. Och denna rekommendation måste stämma med verkligheten. Det finns elever i den svenska som mer eller mindre medvetet luras på undervisningstid. Konsekvenserna ser vi även i exempelvis PISA-studierna. Vill vi seriöst säkerställa att den svenska håller en god kvalitet är det hög tid att se till att alla svenska elever får lika stor mängd undervisning i alla ämnen.
mot · H3021424 · 2015-10-05 00:00:00 — Vård för kvinnor med lipödem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vården och forskningen om lipödem bör ses över och tillkännager detta för regeringen. Den kroniska sjukdomen lipödem drabbar av västvärldens kvinnor efter puberteten och dessa kvinnor saknar i det närmaste vård i . Okunskapen om lipödem är skrämmande stor och flertalet får vänta på rätt diagnos och vissa får det aldrig. Lipödem är en kronisk genetisk störning i fettvävnad, lymfkapillärer samt blodkapillärer. Lipödem är inte någon fettdepå som beror på fetma utan beror på sjukligt förändrade fettceller som ökar i storlek endast på vissa specifika områden på kroppen. Dessa fettceller ökar dramatiskt i storlek och ger en för sjukdomen typisk ”bubblig” fettväv. Lipödem klassas in i olika stadier. I ett tidigt stadium ses de typiska symptomen över höfter och på utsidan av låren. När tillståndet progredierar drabbas även mage, underben och armar, medan händer och fötter är normala och fria från svullnader. Överkroppen drabbas sällan vilket ger den för lipödem typiska oproportionella kroppsformen där det kan skilja 2–4 klädstorlekar mellan över- och underkropp. Ett obehandlat lipödem riskerar att övergå i stadiet lip-lymfödem då hög belastning av lymfsystemet ger bestående förändringar. Detta stadium är ofta mycket smärtsamt och handikappande. Obehandlad sjukdom leder till smärta i de drabbade områdena. Orsaken till lipödem är inte klarlagd. Kunskapen om sjukdomen inom primär-, akut-, infektion-, smärt- och överviktssjukvården är nästan noll så ofta feldiagnostiseras lipödem som fetma eller lymfödem. Nästan enbart kvinnor drabbas, vilket är orsaken till att experter förmodar att hormonella orsaker kan spela en viktig roll för sjukdomen. På grund av feldiagnostisering belastas även olika vårdinstanser. Kvinnor med sjukdomen upplever att de blivit misstrodda och utsatta för förnedrande kommentarer, inte minst inom vården. Detta orsakar stort lidande för patienten och är kostsamt för samhället eftersom många av patienterna får felaktig behandling såsom gastricbypass eller felaktiga råd om kost och motion som försämrar deras tillstånd och kan generera psykosociala besvär. Det är viktigt att kvinnor får rätt vård och stöd men för att så ska ske så krävs det en större kunskap hos vårdpersonalen. är tyvärr den kunskapen ganska bristfällig på många ställen runtom i landet. Både vården och forskningen kring denna sjukdom är eftersatt i och många tvingas söka vård utomlands. Regeringen bör se över möjligheten att ta fram tydliga riktlinjer för både diagnostik och behandling.
mot · H3021425 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheter till åtgärder så att direktverkande el som uppvärmningsform för permanentbostäder kan vara borta och tillkännager detta för regeringen. Uppvärmning av våra hem slukar mycket el. användes för uppvärmning och varmvatten i småhus som skedde genom direktverkande el enligt . har användningen av direktverkande el för uppvärmning och varmvatten funnits på samma nivå som 2009, . Bostäder och lokaler står för av energianvändningen i landet. Denna uppvärmning sker just när har störst behov av el. Därför måste elproducenter sätta igång reservkraftverk, ofta oljedrivna, eller importera elkraft för att klara efterfrågan. Ofta är det el som har producerats med hjälp av fossila bränslen, vilket ökar koldioxidutsläppen hos oss. Detta framstår som stort slöseri med resurser och är inte bra ur miljösynpunkt. Den gröna omställningen får inte stanna upp, utan vi måste ha mål som leder till minskad elförbrukning. infördes ett statligt stöd för byte av direktverkande el till mer miljövänliga och energisnåla uppvärmningssystem, i syfte att minska behov av el med hög belastning, exempelvis vid sträng kyla . Det handlade om byte till ett vattenburet system med fjärrvärme eller individuell uppvärmning med biobränsle, värmepump eller solvärme. Bara i ledde det till att byttes tusentals elradiatorer till vattenradiatorer, vilket betydde omfattande energibesparing. Det är angeläget att överväger möjligheterna till åtgärder så att direktverkande el som uppvärmningsform för permanentbostäder kan vara borta .
mot · H3021427 · 2015-10-05 00:00:00 — Jämställdhet i de nya millenniemålen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett fortsatt svenskt engagemang för en jämställd värld och tillkännager detta för regeringen. Ett omfattande arbete inom FN:s medlemsstater har lett fram till att de nya millenniemålen antogs . De 17 hållbara utvecklingsmålen och 169 delmålen har betecknats som den mest omfattande planen för att bekämpa fattigdom. Det nya programmet sträcker sig . Det svenska arbetet inom departementen i regeringen och civilsamhällets engagemang har gett resultat och har lett till stor framgång eftersom de nya utvecklingsmålen har ett inbyggt jämställdhetsperspektiv. Jämställdhet mellan kvinnor och män ska vara mätbart. I beslutsdokument ingår jämställdhet som mål nr 5: ”Achieve gender equality and empower all women and girls.” gäller det att upprätthålla detta viktiga arbete för att en jämställd värd ska bli möjlig. Här kan civilsamhället spela en stor roll. Flera ideella organisationer som till exempel UN Women kan med fördel användas i ett fortsatt engagemang för jämställdhet i och i världen. FN:s resolution bekräftar den viktiga roll som kvinnor spelar i fråga om konfliktförebyggande, konfliktlösning och fredsuppbyggande. Den uppmanar samtliga berörda aktörer att intensifiera sitt arbete för att öka kvinnors deltagande på alla nivåer gällande förebyggande, hantering och lösning av konflikter. Till exempel ska alla berörda parter vidta åtgärder för att stödja lokala kvinnogruppers fredsinitiativ vid konfliktlösning och genomförande av fredsavtal. Resolution uppmärksammar även att kvinnor drabbas oproportionerligt av konflikter och uppmanar samtliga berörda parter att intensifiera sitt arbete för skydd av kvinnor i konfliktsituationer. Alla aktörer ska enligt resolution anlägga ett genusperspektiv på freds- och konfliktarbete. Resolutionen är bindande för alla FN:s medlemsstater, vilket innebär att har en skyldighet att implementera resolutionen. Regeringen bör utforma och genomföra en bredare utvärdering och återrapportera sitt arbete rörande resolution och tillhörande nationella handlingsplan. En bredare utvärdering bör inbegripa att resultaten från utvärderingen återrapporteras till , samt diskuteras i bredare forum där såväl riksdagsledamöter som representanter från det civila samhället deltar.
mot · H3021428 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att Arbetsförmedlingen och fackliga organisationer har rätt att begränsa lönestöd och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att alla som vill och kan jobba har ett arbete. behöver den arbetssökande få tillgång till arbetsmarknadspolitiska åtgärder av olika slag för att få en anställning. Men vi ser också att en del arbetsgivare utnyttjar möjligheterna så att de nästan eller enbart anställer med olika lönestöd. Detta är inte alltid för personens bästa utan för företagets eget vinstintresse, eller för att vinna en upphandling. Här bör både Arbetsförmedlingen och de fackliga organisationerna ha bättre förutsättningar så att det inte blir undantagseffekter eller att man kan dumpa priser på upphandlingar på grund av enbart lönestöd eller sämre anställningsvillkor.
mot · H3021431 · 2015-10-05 00:00:00 — Ordning och reda på vägarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ordning och reda på vägarna och tillkännager detta för regeringen. Det finns all anledning att intensifiera arbetet med att få ordning och reda på vägarna. Att få bukt med alkohol i trafiken, att följa kör- och vilotider och att förare kan köra utan press är viktiga beståndsdelar liksom schysta villkor, kollektivavtal och konkurrens på lika villkor. har beslutat om sanktionsavgifter och klampning av fordon, viktiga och riktiga åtgärder för att få ordning på den olagliga och trafikfarliga verksamheten. Men det krävs också en väl fungerande kontroll ute på vägarna. Det krävs insatser för att komma åt den olagliga yrkesmässiga trafiken, trafikfarliga fordon och rattfylleriet. Möjligheten att stoppa fusket och hindra rattfylleriet bland tunga fordon är angelägen så att den seriösa åkerinäringen inte utsätts för marknadsstörning. är polisen en sammanhållen enrådsmyndighet. Den nya organiseras i sju polisregioner, ett antal nationella avdelningar samt ett kansli. De sju polisregionerna har helhetsansvar för polisverksamheten inom ett angivet geografiskt område. Det är viktigt att inga frågor hamnar mellan stolarna. En sådan fråga kan vara ordning och reda på vägarna.
mot · H3021432 · 2015-10-05 00:00:00 — En kommission för jämlikhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kommission för jämlikhet och tillkännager detta för regeringen. Vi vill att ska vara ett jämlikt land. Det är ett viktigt politiskt mål. Vi vill ha ett samhälle som ger välfärd och möjligheter åt alla. Ett samhälle som undanröjer hinder för människors utveckling och ger alla oavsett uppväxtmiljö möjligheter att nå sin fulla potential. Ett samhälle som bygger på solidaritet, tillit och samarbete. För att nå dit måste vi skapa fler möjligheter. Barns framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas genom hela livet. Vård ska ges på lika villkor och hälsoklyftor ska minskas. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering och fördomar. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor, oavsett om man är född i eller har kommit hit . Jämlikhet innebär däremot inte att alla ska vara och leva likadant. Tvärtom är kravet på jämlikhet ett krav på mångfald. Ett jämlikt är också ett framgångsrikt genom att all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja tas tillvara. Ett jämlikt samhälle blir också ett jämställt samhälle. har inkomstklyftorna ökat i de flesta . Allra mest har klyftorna ökat i enligt en rapport som presenterades . menar att detta har negativ effekt även på tillväxten. Människors frihet beskärs när ojämlikheten ökar. Det kan också ta mycket innan en ökad ojämlikhet visar sig i form av ökande sociala och hälsorelaterade problem. De långsiktiga effekterna av den ökande ojämlikheten i har vi därför förmodligen bara sett början på. Den här utvecklingen är inte värdigt ett välfärdsland som . För oss är minskade klyftor och ökad jämlikhet viktiga politiska mål. I grunden bottnar detta i vår uppfattning om alla människors lika rätt och lika värde. Vi vet att människors livsmöjligheter skiljer sig åt beroende på arv, ekonomiska villkor och social miljö. Vi tror på politikens möjlighet att förändra och förbättra. Politiken kan och ska därför på olika sätt bidra till att utjämna dessa skillnader. Ett jämlikt samhälle ökar människors reella frihet och valmöjligheter, vilket ökar den sociala rörligheten och bidrar till en mer dynamisk ekonomi. Finanspolitiken är helt avgörande för att minska klyftorna i samhället. Regeringen bör därför överväga att tillsätta en kommission för jämlikhet för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att åstadkomma ett mer jämlikt samhälle. Analysen bör innehålla ett tydligt genusperspektiv. [Motionärernas namn]