mot · H3022267 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ökade säkerhetspolitiska hotet från måste få konsekvenser för säkerhetspolitiska vägval och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att under innevarande mandatperiod bör söka medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. Vi lever i en orolig tid. Den ryska militära aktiviteten i ökar och det ryska tonläget mot och våra grannländer blir allt hårdare. ambassadör i slår fast att ryska kärnvapen kan riktas mot danska örlogsfartyg. Den ryska ambassaden i har beskyllt för att ligga bakom konflikten i och hotar med att ett Natomedlemskap kommer få allvarliga konsekvenser för svensk del. Stridigheterna i hårdnar. fortsätter att frakta vapen över gräns och vägrar ta avstånd från separatisterna i östra . Ett allt aggressivare måste styra säkerhetspolitiska vägval konstaterade att det ryska agerandet mot länder som ingick i det forna kommer att vara ett lackmustest på vilken väg väljer framöver. Man slog också fast att förhållande till och agerande gentemot dessa länder kommer att definiera vår syn på . Den ryska invasionen av 2008 gav ett tydligt svar. Den ryska tröskeln för att använda militärt våld i närområdet sänktes rejält. Under ett årtionde har satsat stort på att rusta upp sin krigsmakt. Dessutom visar senare års ökade repression mot det civila samhället och kränkningarna av t.ex. hbtq-personers rättigheter att den politiska utvecklingen på ett alarmerande sätt går åt helt fel håll. Den ökande ryska militära förmågan och brutaliseringen av det ryska ledarskapet i kombination med den pågående försvagningen av demokratiska strukturer är en klar riskfaktor. stormaktsambitioner har tagit sig uttryck i aggressiva påtryckningar gentemot länder i närområdet som , , och inte minst . Den ryska aggressiviteten nådde en ny gräns då gick in med militär och annekterade . Det ryska agerandet förklarades med behovet att försvara den ryska minoritetens rättigheter. I själva verket handlade det om att säkra strategiska land- och kustområden och hindra integration med väst. Det ryska agerandet strider mot såväl internationell rätt som avtal ingångna av . Genom införlivandet av ritade om karta på eget bevåg och stjälpte omkull den säkerhetspolitiska ordning som rått i sedan . Det ryska agerandet kommer att få följder för säkerhetspolitik . De skäl som angav för inmarschen i och 2014 skulle likaväl kunna åberopas för hot mot de baltiska länderna. Putins plan för att medvetet splittra rullade därefter vidare. Iscensatta oroligheter trappades upp och spreds snabbt till både södra och östra . stöd till separatisterna har ytterligare destabiliserat landet. forslades tunga vapen över gränsen från till . Ryska bataljonsgrupper fick order om att gå in i östra och tillsammans med proryska separatister tränga tillbaka de ukrainska förbanden med våld. finns ett avtal om eldupphör mellan och på plats, det så kallade . Men vapenvilan är mycket skör. har nonchalerat omvärldens skarpa uppmaningar att respektera avtalet och dra tillbaka allt stöd från separatisterna. trappades stridigheterna åter upp och många bedömare befarar att vapenvilan håller på att falla samman. Det ryska agerandet har visat att inte skyr några medel för att splittra . Konflikten i har utvecklats till en krigssituation. Enligt FN:s uppgifter hade då över 6 000 personer dödats som ett resultat av konflikten. Detta sker i ett av EU:s grannländer, i närhet. Utöver det har den ryska militära kapaciteten blivit mer offensiv också i vårt närområde. Ryska stridskrafter uppvisar ett mer aggressivt militärt övningsmönster över och vi har och 2015 sett hur den militära aktiviteten i och runt ökat. Vi har upplevt en konstaterad ubåtskränkning. Vårt land, liksom våra nordiska grannländer, har utsatts för upprepade ryska kränkningar i luften och till sjöss. Med anledning av den allvarliga situationen i höjde Försvarsmakten stabsberedskapen i Högkvarteret och förstärkte underrättelseinhämtningen. Incidentberedskapen förstärktes och två placerades på . De ryska planen flyger ofta utan transpondrar och i luftrum med civil trafik. Det ryska stridsflyget uppvisar ett aggressivt beteende och kommer enligt Försvarsmakten också allt närmare våra egna enheter, framför allt de svenska signalspaningsflygplanen. har Jasplan ingripit mot ryska bombplan nära och . har också konstaterat att det största underrättelsehotet mot 2014 kom från . Spionaget beskrivs som omfattande och har ökat i samband med Ukrainakrisen. Det ökade säkerhetspolitiska hotet från måste få konsekvenser för säkerhetspolitiska vägval. Medlemskap i stärker försvaret av Det ryska agerandet i visar hur ensamt ett enskilt land är när en stor granne agerar med vapenmakt. Jämte spörsmålet om hur vi bäst stärker det svenska försvaret, har frågan om Nato-medlemskap ställts på sin spets också här i . liberalerna prioriterar satsningar på försvaret, men oavsett resurserna behöver försvaret även stärkas genom ett svenskt Natomedlemskap. kan inte uteslutande spendera sig till den nödvändiga försvarsförmågan. Den säkras genom samarbete. För ett litet land måste nationell säkerhet uppnås i samarbete med andra. Ett Nato-medlemskap säkerställer fred och frihet tillsammans med andra länder som delar våra värderingar i vårt närområde så väl som globalt. Ett medlemskap i skulle skapa förutsättningar för ett djupt och förtroendefullt samarbete med de övriga nordiska och baltiska länderna. Vi skulle vara med och fatta beslut istället för att passivt invänta andras ställningstaganden. Att under har utvecklat ett mycket nära samarbete med Nato konstateras i en utredning som tillsattes av alliansregeringen för att se över internationella försvarssamarbeten. Utredaren betonar att har ställt upp i alla större FN-mandaterade Natooperationer. har också i stor utsträckning deltagit i Natoledda övningar i . Samarbetet med Nato, menar han, betyder mycket för Försvarsmaktens operativa förmåga. står utanför Natos kollektiva försvar och medbeslutande. Bertelman drar slutsatsen att ett svenskt medlemskap i bör utredas. Den slutsatsen är både rimlig och riktig. Därför krävde liberalerna i de förhandlingar om försvarsbeslutet som fördes –att regeringen skulle utreda ett Natomedlemskap. Istället kom regeringen och de tre övriga allianspartierna överens om en allmängiltig säkerhetspolitisk utredning om för- och nackdelar med internationella samarbeten i stort – i princip detsamma som Bertelman redan gjort. Därtill får utredningen inte utvärdera den militära alliansfriheten. Det beklagar vi. Däremot välkomnar vi den omsvängning som och gjort i frågan. liberalerna tog ställning för ett medlemskap . Numer är också alliansen som helhet för ett Nato-medlemskap. I årets regeringsförklaring uttalade statsministern att den svenska, militära alliansfriheten alltjämt tjänar vårt land väl. Sanningen är att vår alliansfrihet saknar all trovärdighet i t.ex. ögon. De har, med viss rätt, utgått från att vill samverka med Nato i kris såväl som krig. saknar vi de säkerhetsgarantier från Nato som följer med ett medlemskap. Säkerhetspolitiskt befinner vi oss därmed i ett ingenmansland, vilket är en synnerligen farlig position för ett litet land med ett utsatt geostrategiskt läge. Det försämrade omvärldsläget kräver snabba svar på hur vi bäst förbereder ett svenskt medlemskap. liberalernas mål är en Nato-anslutning under innevarande mandatperiod. Inget annat kan på ett lika avgörande sätt förbättra vår nationella säkerhet.