ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3022158 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen under FN:s överinseende bör verka för att som medlem av ratificerar de tre kärnkonventionerna om organisationsrätten, förhandlingsrätten och minimiålder för arbete, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen vid dialog med bör uppmärksamma politiska fångars situation i fängelset och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen vid dialog med bör uppmärksamma landets kränkningar av mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. Den politiska situationen i har sedan revolutionen alltjämt hårdnat och landet har sällan visat hänsyn till eller intresse för att följa mänskliga rättigheter. Sedan tillträdde som president har han övertygat omvärlden att minska sanktionerna mot landet. Dock har tecken på en mer tolerant syn på politisk och facklig aktivitet uteblivit. Situationen för fackligt aktiva i har istället stadigt försämrats och flertal fackliga har fängslats, torterats och oförklarligt avlidit i fängelset för att de bildat fria fackföreningar och kämpat för arbetares rättigheter. konstaterade 2013 att är ett av tre länder i vilka levnadsvillkor, personlig frihet och fackligt arbete är mest begränsade. Svenska och internationella fackliga organisationer har vid upprepande tillfällen uppmärksammat de brutala övergreppen på fackligt aktiva i och även påpekat att , som medlem i , inte har ratificerat de tre kärnkonventionerna om organisationsrätten, förhandlingsrätten och minimiålder för arbete. har också oroväckande rapporter om politiska fångars hälsa och situation i fängelset kommit. Bara har en fackföreningsaktivist vid namn avlidit efter en hjärnstroke som kan ha orsakats av den tortyr han utsatts för i fängelset. när ett historiskt avtal har slutits mellan och om kärnenergiprogram är det viktigt för att behålla och förbättra sin relation till omvärlden, i synnerhet till västvärlden. Den bör därför ta vara på tidsandan och vid dialog med förtydliga att landets integrering med omvärlden förutsätter att landet upphör att kränka de mänskliga rättigheterna.
mot · H3022159 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av den lag som gäller särkullbarns arvsrätt och tillkännager detta för regeringen. De gällande reglerna för arvsrätt innebär att när en make/maka går bort har de gemensamma barnen inte rätt till arv förrän båda föräldrarna har avlidit. Syftet har varit att skydda den efterlevande som tidigare kunde bli tvungen att gå från hus och hem när barnen krävde sin del av arvet. Makar som har barn som inte är deras gemensamma, så kallade särkullbarn, är fortfarande helt oskyddade när det gäller möjligheten för särkullbarn att utkräva sin arvslott omgående efter dödsfallet av maken/makan. har särkullbarnen till den avlidne rätt att få ut sin del av arvet, vilket gör att det hus eller den bostadsrätt som den efterlevande bor i oftast måste säljas. I en familj där det finns både ett gemensamt barn och ett särkullbarn kan särkullbarnet kräva sin andel av arvet medan det andra barnet väntar tills båda makarna har avlidit. Nya förhållanden är vanliga , vilket gör att särkullbarn också blir allt vanligare. Att det går att ärva ur ett hem där en efterlevande bor är helt orimligt och en gammal kvarleva som bör ses över och moderniseras enligt dagens sätt att leva. Dagens regelverk innebär orimliga konsekvenser för den efterlevande. Det är mycket viktigt att den efterlevandes rätt stärks i förhållande till särkullbarn. Den efterlevande ska därför behandlas på ett likartat sätt, oavsett om den efterlevande har egna barn eller särkullbarn. Lagen bör särskilt ses över när det gäller den gemensamma bostaden. Man ska kunna sitta i orubbat bo tills även make/maka har avlidit.
mot · H3022160 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagstiftningen gällande gode män och förvaltare och tillkännager detta för regeringen. har överförmyndarnas verksamhet ökat. Det har blivit fler svåra fall och nya grupper som behöver stöd och hjälp har tillkommit. Ytterligare en utmaning är att antalet äldre i befolkningen blir fler och fler. Det behövs allt mer samarbete i större organisationer för att klara uppgifterna och säkra kvaliteten i verksamheten. har det blivit svårare att få människor att ta på sig de krävande uppdragen som god man och förvaltare. Både och har riktat allvarlig kritik mot bristerna i verksamheten. Detta talar för att vi nu behöver en översyn av hela lagstiftningen kring gode män och förvaltare. Vi behöver få till stånd en lagstiftning och organisation som är anpassad efter behoven i dagens samhälle. Lagstiftningen behöver en total översyn. Bland annat krävs en översyn av uppdraget som sådant och den gode mannens ansvar i förhållande till . Det bör klargöras hur många huvudmän en god man maximalt kan få ha. För många uppdrag kan leda till att den gode mannen inte kan tillgodose alla sina huvudmäns intressen. Uppdragets art och omfattning bör vägas in vid bedömningen av hur många uppdrag en ställföreträdare ska kunna ha. Kriterier för att kunna vara god man, hur verksamheten ska skötas och redovisas behöver också utredas. En översyn behövs vad gäller hela regelverket för gode män och förvaltare. Antalet barn som kommer till utan vårdnadshavare, ensamkommande barn, har ökat markant . När barnen tas emot i en kommun får de en god man. Med tanke på att antalet ensamkommande barn ökar stadigt är det viktigt att regeringen ser till att kommunerna har förutsättningar att tillgodose behovet av lämpliga gode män. Även detta bör ingå i översynen. Regeringen bör mot bakgrund av detta överväga en framtida översyn av lagstiftningen gällande gode män och förvaltare. Lawen Redar (S)
mot · H3022161 · 2015-10-06 00:00:00 — Handläggningstider vid överklagande av kommunala planärenden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn om att korta handläggningstiderna vid överklagande av kommunala planärenden och tillkännager detta för regeringen. Enskilda privatpersoners möjlighet att överklaga kommunala beslut är ett viktigt inslag i demokratin men det skapar även problem. Kommunerna hindras från att planera sin verksamhet på ett bra och effektivt sätt. Överklaganden används i allt högre grad för att stoppa tilltänkta förändringar och nyetableringar. Dagens system gynnar ensidigt den enskilde och beaktar inte tillräckligt övriga invånares intressen. Vid ett avslag på ett överklagat beslut finns en hänvisning till nästa instans, vilket mycket ofta utnyttjas. Proceduren kan ta så att förutsättningarna för ärendet ofta hinner förändras för mycket. Frestelsen att överklaga för att bara ”försena” allt istället för att göra det av sakskäl förstärks av nuvarande läge. Även om skälen till överklaganden ibland saknar relevans fördröjs ärenden innan det avgörs. Långa handläggningstider medför att kommunernas möjlighet att planera och utveckla blir kraftigt beskurna. För att allmänhetens intresse ska främjas måste handläggningstiderna kortas väsentligt. Att bestämma ett slutdatum för ärenden bör kunna göras. Möjligheten att överklaga ska finnas kvar, för den är viktig. Handläggningstiderna måste ändå bli mycket kortare för att planeringsinstrumenten ska bli effektiva. Det kan inte vara rimligt att enskildas makt över flertalet blir så stor att processer stoppas helt.
mot · H3022162 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för minskad användning av plastpåsar till förmån för alternativa lösningar och tillkännager detta för regeringen. , , och () är några av de länder där man har infört ett förbud emot plastpåsar. , och har genom beskattning och ekonomiska styrmedel minskat sin användning av plastpåsar med upp emot . Vad gör vi? Det finns en debatt i EU om hur man på bästa sätt ska minska förbrukningen av plastkassar, ett mål är en minskning på . Detta som ett resultat av den otroliga konsumtionen av plastpåsar i EU. I snitt använder den europeiska medborgaren ungefär 200 plastpåsar/år, d.v.s. runt 100 miljarder påsar/år, där vi svenskar står för dryga miljarden. Av dessa 100 miljarder plastpåsar beräknar man att cirka 8 miljarder ej omhändertas och på ett eller annat sätt hamnar i naturen, och slutligen i våra hav. Där tar det för naturen att bryta ned dem, för något som vi oftast bara använder i några minuter. Många kanske känner till den enorma ”sop-ön” i . Men det finns liknande fenomen på närmare håll, närmare bestämt i där cirka 250 miljarder plastartiklar flyter runt och skapar stora miljöproblem. Om vi ser på ännu närmare håll så har av alla fåglar i enligt en undersökning av plastpartiklar i sina magar. Eller för den delen när man åker båt längs så ser man plastavfall i var och varannan bergsskreva. Utöver denna nedskräpning, som både kostar i renhållning och som förstör vår miljö med mikroplaster på ett sätt som inte går att beräkna kostnaderna av, så kan den påverka vår allt viktigare turism negativt. För även om vi i är bland de bästa länder i världen på att återvinna mjuk- och hårdplast så kan vi alltid bli bättre, ett föredöme för övriga . Därmed anser vi att regeringen ska verka för minskad användning av plastpåsar till förmån för alternativa lösningar. Målet måste vara att vi helt måste sluta använda plastpåsar. Det handlar inte enbart om att minska de direkt negativa miljökonsekvenserna, utan kanske mer om en symbolisk fråga, ett statement att vi vill bort från dagens slit- och släng-samhälle.
mot · H3022163 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationell solidaritet och tillkännager detta för regeringen. Internationell solidaritet är att bry sig. Vi ser med fasa och oro hur terror och krig driver människor på flykt, hur fattigdom och förtryck ökar i vår omvärld. Vi ser hur den globala uppvärmningen och miljökatastrofer drabbar allt fler människor. Alla folks frihet – hela världens fred. Med det budskapet kämpar vi för människovärdet. Att minska de ekonomiska klyftorna och verka för en hållbar och rättvis global utveckling är vårt mål. Hoten kan bara mötas i samarbete och solidaritet. FN behöver stärkas och få en mer framskjutande roll i det internationella arbetet. kan göra mycket mer för att driva frågan om internationell solidaritet. Det kan handla om att vi ställer krav på de varor och tjänster som upphandlas och köps. Att i alla sammanhang fråga sig om det är etiskt och moraliskt rätt.
mot · H3022164 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över enskilda gymnasiebetygs giltighetstid och tillkännager detta för regeringen. Många människor i står utan jobb. En väg till den alltmer flexibla och föränderliga arbetsmarknaden är den kommunala vuxenutbildningen, även benämnd som komvux. Regeringen ha aviserat efterlängtade satsningar på att bygga ut vuxenskolan, för att ge fler chansen att höja sin kompetens och vidareutbilda sig. Staten ska stötta den som vill utbilda sig – inte förhindra. Men trots detta finns det vissa lagmässiga hinder som försvårar för den medborgare som vill utbilda sig och ta igen högstadie- eller gymnasieskola i senare ålder. Ett sådant är att ett betyg som har beslutats och registrerats före slutbetygets utfärdande får enligt kapitel 4:12 i förordningen om vuxenutbildning bara tas in i slutbetyget om rektor på grund av särskilda skäl medger det. Detta är en regel som är helt förödande för många människor. Ett exempel på detta kan vara en inte särskilt ovanlig situation i : en person som har hoppat av gymnasiet, och först efter åtta–bestämmer sig för att tillgodogöra sig de ämnen som personen saknar. På grund av åttaårsregeln måste denna person, som vill ta tag i sin tillvaro och förbättra sin anställningsbarhet, istället läsa om alla gymnasieskolans kurser – trots att varje enskild kurs i sig är godkänd av en lärare. Om ska ha en välutbildad befolkning som konkurrerar med kunskap bör regeringen överväga att se över denna regel. Över skulle vi få människor som går från att hålla sig undan vuxenutbildningen av rädsla för att behöva läsa om hela gymnasieskolan, till att de kan ta igen de sista få kurser som behövs för fullständig högskolebehörighet. På det sättet kan de vidareutbilda sig och stå redo för framtidens utmaningar och morgondagens jobb. Det finns något märkligt i att ett slutbetyg gäller hela livet, så länge den genomförs i tonåren, men att någon som bara kunnat genomföra två tredjedelar av gymnasieskolan bara har på sig innan samma avklarade kurser och betyg upphör att gälla. Detta trots att de kurser som genomförts är precis lika godkända i båda fall.
mot · H3022165 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över beskattning av lika inkomst och tillkännager detta för regeringen. fanns en kolumn i skattetabellen. Detta var en följd av att vi socialdemokrater ville att lika inkomster ska beskattas lika. fattat beslut vilket lett till att vi har 6 kolumner i skattetabellen och beskattas olika för samma inkomst. Detta innebär att den som är sjuk, arbetslös, föräldraledig eller pensionär betalar mer i skatt än den som arbetar och har samma inkomst. För oss är denna skattepolitik djupt orättvis. Varför ska den som är sjuk, skadats på jobbet, blivit arbetslös eller är föräldraledig och tar hand om sina barn betala mer i skatt? Det tycker vi är djupt orättvist. Det samma gäller också pensioner som vi anser är uppskjuten lön och ska beskattas som det. Det bör ses över och övervägas huruvida lika inkomster ska skattas lika.
mot · H3022166 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om allmän samhällsplikt och tillkännager detta för regeringen. hade allmän värnplikt, alltså att lära sig hur man med militära medel försvarar . Den allmänna värnplikten avskaffades 2010 och ersattes i fredstid av ett frivilligt yrkesförsvar. finns det en totalförsvarsplikt som gäller för alla svenskar, såväl män som kvinnor, . behöver utöka sin beredskap för att kunna möta kriser och katastrofer och för att effektivt kunna hantera effekter av klimatförändringar. Detta kan innebära att vi behöver överföra resurser från förmågan att bemöta militära hot till en förmåga att möta de hot som klimatförändringarna kommer att innebära. Den tidigare allmänna värnplikten och totalförsvarsplikten bör ersättas med en allmän samhällsplikt för att bättre kunna möta framtida samhällspåfrestningar. Den allmänna obligatoriska samhällsplikten ska omfatta samtliga svenska medborgare och gälla tjänstgöring inom samtliga samhällssektorer, exempelvis skola, vård, civilförsvar och militärtjänst. Genom en bred allmän tjänsteplikt skapas en djup folklig förankring som ytterst är en demokratifråga. Vi föreslår med ovanstående som bakgrund en översyn gällande införandet av en allmän samhällsplikt.
mot · H3022169 · 2015-10-06 00:00:00 — Årlig lönekartläggning och jämställdhetsplan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lönekartläggning och jämställdhetsplaner ska göras av arbetsgivare med fler än tio anställda och tillkännager detta för regeringen. sa lagstiftningen att en lönekartläggning och jämställdhetsplan skulle göras av arbetsgivare med fler än tio anställda. Detta ändrades så att reglerna endast skulle gälla företag med fler än 25 anställda. Det övergick också från att vara en årlig kartläggning till att det endast behövde göras . sammanställde en rapport som visade på att kartläggningarna blivit färre med denna lagstiftning. Eftersom kartläggningen är ett viktigt instrument för att komma till rätta med osakliga löneskillnader (främst mellan kvinnor och män) innebär detta att löneskillnaderna kan bestå utan att rättas till. När det så är dags att förändra detta, har skillnaderna ofta rusat i höjden och en korrektur är svårare att få till. För de enskilda innebär denna orättvisa också skillnader i pensionsinbetalningar och annat som gör att strukturerna mellan könen ytterligare cementeras. När JämO på uppdrag gjorde en stor undersökning kunde man konstatera att lönekartläggningen gav resultatet i att mer än 5 808 personer, varav var kvinnor, fick högre lön. Det är något som talar för behovet av årlig kartläggning. Bland fackligt förtroendevalda i TCO-förbunden uppger att man anser att löneskillnader ska kartläggas . Om på allvar anser sig vara för jämställdhet och mänskliga rättigheter, måste osakliga löneskillnader synliggöras och elimineras. Därför bör tillkännage som sin mening att lönekartläggning och jämställdhetsplaner ska göras av arbetsgivare med fler än tio anställda.
mot · H3022170 · 2015-10-06 00:00:00 — Miljöhänsyn vid beslut om receptfria läkemedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta miljöhänsyn vid beslut om receptfrihet och tillkännager detta för regeringen. är föregångare när det gäller att kräva in de uppgifter företagen har kring miljöeffekter av läkemedel, men det får inte tillräcklig effekt i hela läkemedelskedjan. har Europeiska sagt sig vilja komma vidare med större miljöhänsyn, men mycket lite har realiserats. fylls TV, tidningar mm med reklam för receptfria läkemedel, men aldrig med information kring miljöeffekter. I arbetet med nya regler för prioriterade ämnen i vatten, vilket är EU:s arbete med att uppnå god ekologisk status för våra vattenområden, så fanns tre läkemedel med bland de ämnen som man på vetenskaplig grund krävde åtgärder mot. Det mest kända av dessa är diklofenak som är skadligt för vattenlevande organismer. Ett enda plåster på innehåller teoretiskt den mängd diklofenak som innebär att 14 havsvatten inte når god ekologisk status. Eller insjövatten, detta är räkneexempel för att visa, gränsvärdena är egentligen satta som årsmedelvärden. Tyvärr lyckades lobbyism flytta ämnet från listan och det finns numera med på en särskild bevakningslista som man till slut hoppas ska leda till någon åtgärd. Många platser visar överskridna gränsvärden, i avloppsvatten har halter på gränsvärdet uppmätts. Även andra vanliga receptfria läkemedel är skadliga för vattenlevande organismer som t ex ibuprofen. Det pågår redan frivilligt arbete i flera landsting för att minska påverkan på miljön av läkemedel, t ex Kloka Listan i SLL. Men för receptfria läkemedel kommer dessa insatser inte ha någon framgång, det är också osannolikt att personal som säljer läkemedel i livsmedelsbutiker kommer att kunna (eller ens få) ge information om läkemedels egenskaper. Vid beslut om ett läkemedel ska vara receptfritt så borde beslutet alltid väga in risken för att miljön skadas vid beslut om hur lättillgängligt det skall vara. För läkemedel som räddar liv och är absolut nödvändiga accepteras ibland fler biverkningar än för läkemedel som behandlar mer banala symptom. Samma logik skulle kunna gälla för receptfrihet, är riskerna för miljön stora, men nyttan av läkemedlet är stor för vissa patienter kan det accepteras men det receptbeläggs så att en läkare kan avgöra när det är nödvändigt och när det kan finnas andra lämpliga alternativ. Konsumenter kan inte rimligtvis göra lämpliga avvägningar mellan terapeutisk effekt och miljöskada med det bristande underlag som finns tillgängligt för dem. Då är det bättre att läkemedelsverket som har möjlighet att begära in mer information gör sådana avvägningar tillsammans med behandlande läkare som kan göra välinformerade val mellan olika behandlingsalternativ. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ så att miljöeffekter läggs in i bedömningen av vad som ska vara receptfritt eller inte.
mot · H3022175 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en översyn av terrängkörningslagen för att miljöanpassa skoteråkningen och tillkännager detta för regeringen. Det är en av vinterns mest underbara dagar och många människor har skidat ut i naturen för att njuta av tystnaden, andas frisk luft och ladda inför kommande arbetsdagar. Då bryts tystnaden och luften fylls av avgasmättad rök. åker snöskotrarna runt i terrängen och på den frusna sjön. Och skidåkarna som letade efter ett ställe fredat från buller och avgaser drog återigen en nitlott. har antalet skotrar i ökat kraftigt. De blir också större och starkare och områden som förut inte var tillgängliga för skoteråkare kommer man nu lätt åt. Även skoterolyckorna ökar. Liksom lavinfaran då det har blivit en sport att köra så högt upp som möjligt upp för branta fjäll. Snöskotrarna orsakar också allt fler skador på känslig natur då de allt högre skoterkammarna river bort all snön och river upp den känsliga vegetationen under snön som tar att reproducera sig. Det säljs snöskotrar som inte kan köras på skoterleder utan är byggda för nöjesåkning i lössnö. Nuvarande terrängfordonslag är . Lagen förbjuder i princip all terrängkörning på barmark, men är otydlig när det gäller körning på snötäckt mark. har föreslagit att en statlig utredning tillsätts för att se över behovet av förändringar i terrängkörningslagstiftningen. Mycket har hänt . Lagen skrevs då terrängfordon var arbetsfordon. Vi har så många snöskotrar och många används bara för nöjesåkning. Enligt gällande praxis är de svenska reglerna kring skoterkörning de mest tillåtande i världen. Är det bara tillräckligt med snötäcke, och inte ungskog, är det lagligt att köra snöskoter var som helst utom där det är förbjudet, dvs. på de vägar och områden som kommuner och länsstyrelser har utfärdat förbud på. I vårt grannland har man en omvänd lagstiftning. Nöjesåkning med snöskoter är i princip förbjudet utom på utpekade leder och områden. Att åka på skidtur i de norska fjällen är därför en helt annan naturupplevelse än i de svenska. Till gagn för den norska fjällturismen. I de norska fjällen är de skotrar man möter nyttotrafik. Även i måste vi hitta en balans mellan de som tycker det är roligt att köra snöskoter och de som vill uppleva tystnaden i skidspåren. Detta är även en viktig fråga för markägarna och för de företag som arbetar med naturturism. Jag anser att vi bör följa exempel och bara tillåta nöjesåkning på skoterleder och i speciellt utpekade friåkningsområden. På det viset slipper någon dra nitlotten en av vinterns underbara dagar.