mot · H2023090 · 2015-05-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2014/15:100 ekonomiska vårproposition godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. Nyheter och viktiga satsningar vill genom sin profilering mot svensk industri lyfta frågan om industrins framtid. Vi ser detta som en avgörande fråga för hur vi bibehåller en hög sysselsättning både i tätorter och på landsbygden. Utöver de konkreta satsningar som presenteras vill vi framhålla vårt förslag om en industrigaranti som går ut på att varje politiskt motiverad fördyrning för industrin ska matchas av en motsvarande lättnad i någon annan del av den industriella produktionen. Detta är centralt i ett förnyat synsätt på svensk industri. Tabellen nedan redogör för de tio viktigaste satsningarna i budgetmotion. Slopad fastighetsskatt på industrienheter Sänkt energiskatt för serverhallar Nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö energipolitik – industrins grundpelare förespråkar en i grunden teknikneutral energipolitik där ett visst energislag inte ska prioriteras före ett annat enkom av politiska skäl. leds av en energifientlig regering med orealistiska planer vad gäller framtida energiförsörjning. Detta kommer att drabba den svenska industrin hårt. Hälften av energiförsörjning står kärnkraftverken för och den industrivänliga linjen är att vi bygger ut och vidareutvecklar denna energikälla. Ersätta gamla kärnkraftsreaktorer med nya. Satsa på framtida kärnkraft genom forskning och utveckling. Finansiera en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft. Nej till höjd skatt på termisk effekt. Svenska folket ska vara ett ägande folk Vi vill öka ambitionerna för det redan befintliga investeraravdraget för privatpersoners möjligheter att investera främst i mindre bolag. Detta avdrag, som infördes , har inte nått sin fulla potential. Genom informationsåtgärder samt genom mer lukrativa villkor är det vår ambition att öka den privata investeringsviljan i mindre bolag. För företagandet i utgör detta ett hinder då det finns ett samband mellan den privata förmögenheten och volymen av egenföretagande. I en rapport från framkommer även att av finansieringen av nya företag och expansion av nya företag utgörs av eget kapital. vill därför genom ekonomiska incitament stimulera till ökat ägande av svenska företag samt ökade investeringar i nystartade och befintliga mindre bolag. Utreda möjligheten att låta juridiska personer använda avdraget. Låt allmänheten använda avdraget för investering i riskkapitalfonder. Öka nivån på avdraget. Utbildning är en av de nyckelfaktorer som återkommande lyfts fram i samband med industrins fortlevnad och utveckling i . Om det tillfälligt eller råder brist på en viss kompetens inom landet rekryterar svenska arbetsgivare utomlands, men bör självklart sträva efter att vara långsiktigt självförsörjande på kompetens på alla nivåer. Detta är ett komplext område som kan förbättras i många avseenden. Vi fokuserar bland annat på fler lärare i NO-ämnen och en utvidgning av Teknikcollege som ska råda bot på bristen av gymnasieingenjörer. Vi förordar också ekonomiska incitament för både studenter och skolor i syfte att säkra kompetensförsörjningen samt en så kallad teknikbrygga för att ge en andra chans de till de studenter som vill läsa en teknisk utbildning. Vi vill också ha en satsning på vidareutbildning i arbetslivet. Parametrar som kvalitet, arbetslivsanknytning och examen ska styra resursallokeringen till högre lärosäten. Inför en statlig pott för vidareutbildning i arbetslivet. Förhöjt studiebidrag för studenter som läser program för framtida bristyrken. Låt universitetslärare undervisa på gymnasium med bibehållen lön. Satsning på att utöka antalet Teknikcollege. Inför en så kallad ”teknikbrygga” för studenter som behöver stärka sin tekniska kompetens. Det är naturligt att utvecklandet av kunskapsintensiv industri bör gå hand i hand med forskning och utveckling i världsklass. enda chans att vara en ledande industrination också är att förbli innovativt och ligga i framkant i ett brett spektrum av forskningsområden. Politikens roll i detta sammanhang är att säkerställa ett gott klimat för innovationer, till exempel genom att ha tydliga statliga aktörer dit företag kan vända sig. Det handlar också om att våga prioritera det som faktiskt är efterfrågat på arbetsmarknaden, såväl inom forskning som inom lärosäten. Det handlar vidare om rättsligt skydd för immateriella rättigheter och hela det institutionella ramverket, som utgör en av grundförutsättningarna att utveckla nya industriella koncept i . Detta genom att införa ett system som ibland kallas patent- och innovationsboxar. Det innebär i praktiken sänkt bolagsskatt för innovativa företag, vars omsättning baseras på ny patenterad teknik. Inför ett system för patent- och innovationsboxar. Slå samman statliga forskningsaktörer. Omallokera statligt forskningsmedel till att omfatta teknik och naturvetenskap i högre utsträckning. Prioritera konkurrenskraftiga lärosäten. ska ta ut skatter för att finansiera välfärd och investeringar i tillväxt. är det ett faktum att vi även på skatteområdet måste vara konkurrenskraftiga gentemot omvärlden. Den svenska kapitalskatten på är betydligt högre än vår jämförbara omvärld, där genomsnittet är . En konkret satsning vi vill göra är att avskaffa fastighetsskatten på så kallade industrienheter. Detta ger en total skattesänkning på den svenska industrin. Kommuner kan ta ut en avgift för industrienheter, vilket ökar incitamenten för att underlätta nyetablering av industri. För del handlar det om att se över skattesatserna på alla plan, från kapitalskatt till fastighetsskatt. Genom att omdefiniera serverhallar som energiintensiv industri kan vi bygga upp en helt ny basnäring i företrädesvis norra . Vi behöver vara konkurrenskraftiga som vi också bör inse att har kvalitéer som låglöneländer ofta saknar i form av utbyggd infrastruktur och god tillgång till kompetens. Avskaffa fastighetsskatten på industrienheter. Omdefiniera serverhallar som energiintensiv industri En infrastruktur som står på två ben är ett stort och relativt glesbefolkat land, vilket innebär stora utmaningar för det offentliga samhället. Transportinfrastrukturen måste möjliggöra transport av såväl gods som arbetskraft. Forskning visar att investeringar inom infrastruktur ökar produktionen . Att inte ens når upp till det europeiska genomsnittet för investeringar i transportinfrastruktur, utan tvärtom ligger klart under, är därför oroväckande. vill rusta upp det svenska järnvägsnätet rejält samt stärka svensk åkerinäring och sjöfart. Ett samlat statligt ansvar för underhållet av svensk järnväg. Dubbelspår på , upprustning och elektrifiering av , projektering av Norrbotniabanan. Förbättrade villkor för flygbolag genom undertecknande av Kapstadenförordningen. ska inte läggas ned Krafttag mot överträdelser inom åkerinäringen Förbättrade villkor för sjöfarten genom införande av tonnageskatten samt att staten tar ansvar för isbrytning i . Nej till kilometerskatten och nej till svaveldirektivet Svensk industris viktigaste tillgång är arbetskraften. Denna upprätthålls främst genom att vi utbildar vår egen arbetskraft och ser till att den matchas med det behov som finns inom svensk tillverkningsindustri. Det kommer alltid att finnas ett naturligt utbyte av arbetskraft med andra länder men vår strävan är att ska vara självförsörjande vad gäller kompetens. Arbetsgivare måste också respektera svenska villkor i enlighet med den svenska modellen. Prioritera högkvalificerad arbetskraftsinvandring framför lågkvalificerad. Bibehållen rörlighet för arbetskraften inom EES. Svenska kollektivavtalsenliga villkor för all arbetskraft, även utstationerad, på den svenska arbetsmarknaden. För att ska kunna vara konkurrenskraftigt krävs kontinuerligt nytänkande. Vi anser att måste satsa rejält på att återuppta och intensifiera arbetet med de bilaterala skatteavtalen snabbt och resolut. Detta är en viktig och nödvändig förutsättning för att kunna behålla och utveckla konkurrenskraften för svensk exportindustri. Vi vill också se en fortsatt satsning och utveckling på svensk försvarsexport. Återuppta och intensifiera arbetet med de bilaterala skatteavtalen. Stärk den svenska exporten av försvarsmateriel. Bevara svenska intressen inom ramen för TTIP-förhandlingen Vi lägger fokus på att svenska arbetare ska ha en god och trygg arbetsmiljö. Bland annat vill vi införa ett arbetsmiljöbidrag som ger företag bättre möjligheter och incitament att investera i arbetsmiljön. Detta kommer att leda till minskade skador och olyckor. Man måste också ha en trygg omställningsförsäkring om man blir arbetslös. ska genomföra fler arbetsplatsbesök. Inför ett arbetsmiljöbidrag. En obligatorisk omställningsförsäkring som ska gälla alla arbetstagare. Den statliga riskkapitalfinansieringen bör i högre grad ges åt mindre, nystartade tillväxtföretag. Statens insatser på detta område bör inte enbart begränsas av just riskkapital, lån eller bidrag utan bör även involvera så kallade Science Parks, innovationskontor och inkubatormiljöer. Staten bör även stå för garantier gentemot banker och andra investerare så att privata aktörer blir mer benägna att gå in i förkommersiella faser i nystartade bolag. Överlag ska den statliga riskkapitalfinansieringen styras mot de förkommersiella faserna. Vi vill se att företag i avfolkningsorter får hjälp med att starta företag eller expandera sina verksamheter genom ett så kallat expansionslån genom att införa en särskild fond med låga avkastningskrav. Vi ser gärna att till exempel nystartade företag ska kunna erbjuda sina anställda att investera i företaget. Vi vill därför utreda förslag om att införa ett avdrag i förmånsvärde för personaloptioner i nystartade företag. Inför expansionslån i avfolkningsorter. Garantera svensk industri genom en så kallad industrigaranti. Utred förslag om att införa ett avdrag i förmånsvärde för personaloptioner i nystartade företag. Lättare lagstiftning och mindre komplicerat regelverk Lagar, förordningar och föreskrifter ska enbart finnas i den mån de behövs. Onödig byråkrati bör avskaffas och gällande regler ska vara behovsanpassade och pragmatiska. Det finns dubbelregleringar (där två eller fler myndigheter ställer krav som i princip överlappar varandra) samt regler som i praktiken skulle kunna avskaffas utan att det får någon negativ effekt. Staten bör arbeta för att företag ska förhålla sig och rapportera till så få myndigheter som möjligt. Vi vill bland annat förenkla den offentliga upphandlingen genom en nationell handlingsplan med tydliga spelregler. Vi vill också att man från kommuners sida förenklar processen så att mindre, lokala näringsidkare har en chans att vara med i budgivningen. Företag som söker olika tillstånd för att expandera eller öppna ny verksamhet kan ibland fastna i en loop där ärendet bollas mellan olika kommunala aktörer och myndigheter utan en tydlig bortre tidsgräns. Vi vill införa en bortre tidsgräns för ärendehantering och även förenkla hanteringen vid överklaganden. Miljölagstiftningen ger otydliga besked om ansvarsfördelning vid förorening av mark. Detta vill vi avhjälpa genom förtydligande av nuvarande regelverk. Vi anser också att staten ska gå in med större resurser för sanering. Därutöver vill vi införa en servicepott för att förenkla olika myndigheters handläggning av tillståndsärenden. Inrätta en nationell handlingsplan för offentlig upphandling. Underlätta för mindre företag att vara med i upphandlingar. Förenkla ansvarsfördelningen för förorenade områden. Tillskjut mer resurser för sanering av förorenade områden Inför en servicepott för förenkling av handläggning på svenska myndigheter. Inför tidsgräns för ärendeprövning och överklagande hos kommunala aktörer. Denna budgetmotion ska betraktas som ett förslag till en strategi för att stärka svensk industri. Om ska fortsätta att vara en avancerad kunskapsekonomi och en stark industrination måste politiker vara beredda att vända och vrida på alla stenar, utmana gamla sanningar och förhålla oss till den globala värld som vi – på gott och på ont – lever i . Vi kan inte stänga in oss i gamla bekväma sanningar i tron att vårt samhälle ska se ut så som det alltid har gjort. Vi kan heller inte ta oss friheten att tro att det är just vi som mejslar fram omvärlden. Vi måste på samma gång vara principiella, pragmatiska och förnuftiga. För varje industrijobb som skapas uppstår ytterligare arbetstillfällen inom den industrinära tjänstesektorn. Och omvänt, för varje industrijobb vi förlorar på grund av lägre konkurrenskraft mister vi även tjänsterelaterad sysselsättning. Den svenska industrin sysselsätter direkt 650 000 individer och ytterligare 350 000 individer inom den industrirelaterade tjänstesektorn. Inom tjänstesektorn får många som varit arbetslösa sitt första jobb. Det innebär att industrin och industrins fortlevnad i hög grad underlättar ett slags socioekonomisk integration i och med att de som står långt ifrån arbetsmarknaden får bättre möjligheter att faktiskt komma in på arbetsmarknaden. När andra partier diskuterar integrationspolitik sker det i princip utan undantag bestående av särlösningar för vissa individer beroende av etnisk härkomst. tror att det bästa är att åstadkomma en väl fungerande arbetsmarknad som premierar kompetens och hårt arbete utan diskriminering åt det ena eller andra hållet. Genom att bibehålla och förbättra villkoren för svensk industri skapar vi produktion och tillväxt och sysselsättning åt alla grupper i samhället. Genom att bevara och utveckla en väl fungerande exportindustri upprätthåller vi dessutom en skattebas som är av fundamental betydelse för vår gemensamma välfärd. Detta innebär utmaningar – och uppoffringar. Men om politiker, arbetsgivare och arbetstagare kan anta dessa utmaningar, så kan vi tillsammans skapa ett välmående samhälle där alla har sin roll att fylla, och där alla har möjligheten att växa i sin roll. Den svenska ekonomin väntas fortsätta sin återhämtning utifrån ett BNP-perspektiv. Arbetslösheten stannar dock på oroväckande höga nivåer under hela den innevarande mandatperioden. Inflationen väntas vara fortsatt låg, vilket gör att även reporäntan väntas vara låg och till och med negativ. De geopolitiska osäkerheterna är stora inte minst avseende den generella situationen i och tilltagande aggressiva hållning mot sina grannländer, vilket även påverkar . Vidare kan man inte negligera risken för ytterligare statsfinansiella härdsmältor inom EMU, i första hand i . Ett positivt tecken på hemmaplan är dock att den svenska exporten väntas fortsätta öka – delvis som ett resultat av en svagare krona – med för vardera 2015 och 2016. Till viss del beror emellertid den ökade varuexporten på så kallad trepartshandel, vilket innebär att svenska företag producerar en vara i utlandet. Eftersom slutkunden också befinner sig i utlandet passerar varan aldrig gräns. Att förbättra svenska företags möjligheter att hemallokera sin varuproduktion till borde alltså ges hög prioritet för att möjliggöra högre sysselsättning och skatteintäkter på hemmaplan. En annan ljuspunkt är att de äldres arbetskraftsdeltagande fortsätter att öka. Detta kan, ceteris paribus, lösa en stor del av den ekonomiska problematiken med att en allt större andel av befolkningen blir just äldre. I ljuset av detta är det synnerligen oklokt att, som regeringen gör, föreslå en straffbeskattning på äldre som väljer att stanna kvar på arbetsmarknaden. De demografiska förändringarna med en fortsatt hög asyl- och anhöriginvandring gör att behovet av välfärdstjänster fortsätter öka. Utgifterna för den offentliga konsumtionen väntas därför öka 2016, vilket är markant högre än den genomsnittliga ökningstakten på mer . Trots att arbetskraften av samma skäl växer minskar den totala arbetslösheten långsamt. bedömning härvidlag är att de stora migrationsströmmarna bidrar till såväl en högre arbetslöshet som en högre jämviktsarbetslöshet, eftersom dessa nya grupper har svag arbetsmarknadsanknytning. Det strukturella sparandet är negativt under hela innevarande mandatperiod, trots att ekonomin mot slutet bedöms befinna sig i normalläge. Det innebär att överskottsmålet inte uppfylls, vilket sannolikt kan förklara regeringens plötsliga iver att avskaffa det. Hushållen behåller en fortsatt hög sparkvot. Det är i grunden inte negativt, egentligen tvärtom, men förklaringen är en pessimistisk syn på den ekonomiska utvecklingen, exempelvis med sänkta nivåer i socialförsäkringarna och lägre framtida pensioner. Det måste också understrykas att trots en hyfsad BNP-utveckling i stort så har haft en BNP-utveckling per capita som legat under jämförbara länder. som den tidigare alliansregeringen hade makten låg BNP per capita i princip helt still, vilket är ett kraftigt underbetyg. I normalfallet borde innovativa lösningar, tekniska landvinningar samt generella produktivitetshöjningar ha bidragit till att höja även BNP per capita. Regeringen har gång på gång svikit de vallöften man under det föregående året givit väljarna. Före valet skulle bensinskatten stå kvar, nu höjer man den kraftigt. Före valet skulle ROT-avdraget få vara oförändrat, nu sänker man det och ökar utrymmet för en svart marknad. Regeringen för även en tillväxtfientlig politik där man vill avskaffa och stoppa Förbifart . Återigen backar man på sina vallöften. Det allvarligaste är dock att man från regeringens sida signalerat att man är beredd att avskaffa överskottsmålet och på så sätt riskera någorlunda stabila finanser. Detta gör Socialdemokraterna trots att de med skarpa ordalag kritiserat föregående regering för att avvika från överskottsmålet. linje är att vi stadigt står fast vid hela det finanspolitiska ramverket. Regeringen gör utspel om en näringspolitisk offensiv för att hjälpa svenskt företagande som man höjer skatten på kärnkraft med ungefär lika mycket. Detta kommer inte att hjälpa svensk industri, men är en typisk socialdemokratisk politik där man tar med ena handen och ger med andra. Vidare vill regeringen slopa den så kallade ungdomsrabatten. Reformen har förvisso varit ineffektiv och dyr, men i alternativ väljer vi att rikta om sänkningen av arbetsgivaravgifterna till småföretagen genom ett slopande av den allmänna löneavgiften för företag med upp till nio anställda. I regeringens alternativ får företagen enbart en kraftig skattepålaga, utan att få något tillbaka. I kombination med slopad läx-RUT, försämrade villkor för och ROT-avdrag och kraftigt höjd bensinskatt är det tydligt att man slagit in på en tillväxtfientlig linje, vilket ligger helt i linje med regeringens juniora koalitionspartner som öppet vill bekämpa tillväxten. har en åldrande befolkning, vilket innebär att vi behöver arbeta längre. Regeringens lösning är att höja löneskatten för äldre, vilket är en ren straffbeskattning för den som vill stanna kvar på arbetsmarknaden. Vi säger helt och hållet nej till denna jobbförstörande skattehöjning. Betydelsen av den svenska industrin kan inte nog understrykas. Industrin står för den större delen av vår export, vilket i sin tur möjliggör vårt välstånd och välfärd. Omkring 650 000 svenskar är direkt sysselsatta inom industrin och ungefär ytterligare 350 000 inom den industrinära tjänstesektorn. En miljon jobb står således i fokus, en siffra som kan antingen stiga eller sjunka beroende på hur samhället gemensamt tar sig an framtidens utmaningar. De privata företagen inom det industriella näringslivet ansvarar själva för att vidareutbilda sin personal, att öka sin produktivitet och att effektivisera sina processer, men de privata företagen kan inte själva stifta lagar, ändra skatter, besluta om handelsavtal eller påverka utbildningssystemen i större omfattning. Detta ansvar åligger istället politiker. Därvidlag uppstår ett flertal utmaningar för industrilandet . Utöver att en miljon arbetstillfällen står på spel och det faktum att vår export är en förutsättning för en betydande del av vår välfärd, så är det ett faktum att det är industrijobben som skapar ytterligare sysselsättning inom den tjänsterelaterade sektorn, inte tvärtom. sammanlagda export står för ungefär hälften av hela vår ekonomi i termer av BNP, medan den industriella exporten står för av all export. Situationen ska varken skönmålas eller svartmålas. Svensk industri är konkurrenskraftig tack vare ett högt internationellt anseende, god rättssäkerhet, välutvecklad infrastruktur och ett stort kunnande på alla nivåer i organisationerna. Det finns emellertid också orosmoln, till exempel i form av frågetecken kring framtida kompetensförsörjning, höga skatter på arbete och en osäker energipolitik. För är det en högt prioriterad fråga att svensk industri ska kunna behålla och helst förbättra sin konkurrenskraft, eftersom det är av fundamental betydelse för vår ekonomi och för hela samhället. På ett generellt plan (och alltså inte nödvändigtvis på ett individuellt eller specifikt plan) så är de tjänsterelaterade jobben mindre kvalificerade. I förlängningen innebär detta också att det ofta är individer som tidigare stått lite längre ifrån arbetsmarknaden som kommer ifråga för dessa jobb, ofta ungdomar och utrikesfödda. Sysselsättningsgraden hos dessa två grupper (och i synnerhet kombinationen av de två) är klart lägre jämfört med ett tvärsnitt av befolkningen. Det innebär i förlängningen att varje politisk åtgärd som vidtas för att ”rädda kvar” ett industrijobb i – eller i bästa fall skapa möjligheter för ytterligare industrijobb – per automatik medför ett slags integrationspolitisk ”bonus”, oavsett om man vill betrakta frågan utifrån ett socioekonomiskt eller etniskt perspektiv. Industrijobben genererar sysselsättning inom tjänstesektorn, motsatsen kan inte sägas råda. Empiriskt går det att härleda att varje industrijobb skapar ytterligare 0,5 jobb inom annan sektor, företrädesvis inom tjänste- eller vårdsektorn. Avancerade industrijobb skapar så mycket som 3 nya jobb inom andra sektorer. Det är därför mycket olyckligt att den tidigare borgerliga regeringen – som styrde – företräddes av en regeringschef som tydligt deklarerat att tillverkningsindustrin i var död och att problem bottnade i för få låglönejobb inom den tjänsterelaterade sektorn. Det är för övrigt också ett problem att endast vidtagit rent symboliska åtgärder till gagn för industrin, medan man i konkret handling vill straffbeskatta alla människor som arbetar, allt som genererar energi, allt som konsumerar energi och allt som i praktiken rör på sig, vare sig det är människor eller gods. En gammal sanning är att västvärlden har konkurrerat med hög kvalitet, medan den mindre industrialiserade världen har konkurrerat med låga löner. Det gäller fortfarande i viss utsträckning, men studier visar att multinationella företag har förlagt inte enbart sin produktion utan även sina investeringar i forskning och utveckling till länder som , , , och . För svenskt vidkommande medför detta en enorm utmaning. Där vi tidigare hotades av enbart tillgången till billig arbetskraft, utmanas vi nu av högt humankapital, väl utbyggd infrastruktur och medvetna industristrategier. I och har emellertid ett nytt fenomen börjat skönjas. Istället för ”outsourcing” ses en trend som kallas ”reshoring” (på svenska möjligen ”hemallokering”). I korthet innebär det att tidigare utflyttade industrier väljer att flytta hem sin produktion, därför att det trots högre lönenivåer är attraktivt för företagen att operera på sin hemmamarknad. Det finns ett antal faktorer som påverkar detta, bland annat skatter, energi, kompetensförsörjning, mindre korruption, handelsavtal och bra näringslivsklimat. Det är mening att ska göra sig så attraktivt i dessa avseenden att vi inte bara ska behålla vår befintliga industri inom landet, utan också förmår den redan utflyttade industrin att hemallokera till .