mot · H3023149 · 2015-10-06 00:00:00 — 1.Kristdemokraternas syn på energipolitiken 2.Klimatmålen – grunden för energipolitik 4.En mångfald av energislag 4.4.1.Snabba på tillståndsprocessen för slutförvar av kärnavfall 6.Skatter och avgifter på energiområdet 6.1.Sänkt skatt på termisk effekt 6.2.Slopa momsplikten på mikroproduktion av el 10.Utvidga EU:s handelssystem med utsläppsrätter 12.Öka klimatbistånd till utvecklingsländer anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet för att uppnå de energi- och klimatpolitiska målen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara helt klimatneutralt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Svenskt vattenkraftcentrum i uppdrag att utreda utvecklingspotentialen för svensk vattenkraft genom ny miljövänlig teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör göras om den småskaliga vattenkraftens miljöpåverkan och dess kultur- och näringsvärde på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att olika uppgifter bör harmoniseras och samordnas så att dess syften inte motverkar varandra vad gäller den småskaliga vattenkraften och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna bör komma in tidigare i tillståndsprocessen för uppförande av vindkraftverk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skattebefrielsen från koldioxidskatt för torv bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att satsa på forskning inom såväl förnybar energi som kärnteknik för att trygga framtida energiförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den partiöverskridande överenskommelsen inom ska bygga vidare på Alliansens energiöverenskommelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att trygga energiförsörjningen genom förnybara energikällor innan politiska beslut tas som kan få omfattande konsekvenser för kärnkraftens framtid och energiförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten till påskyndning av tillståndsprocessen för slutförvaret av kärnavfall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de tre delarna – värme, el och kyla – bör tas med i det regeringsuppdrag som getts till om att utveckla en strategi för solenergi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskningssatsningen på solenergins olika delar bör fortsätta även efter 2016 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna för förbättrad infrastruktur för distribution och lagring av naturgas och biogas i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att geoenergi bör föras fram i högre grad när det handlar om att uppnå ett hållbart energisystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska återkomma med förslag till om nödvändiga förändringar av elcertifikatssystemet för att fullfölja tidigare fattade beslut och ingångna avtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att eventuella framtida justeringar av den totala andelen ny förnybar el i elcertifikatssystemet i fortsättningen ska underställas för beslut, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av subventioner bör göras för möjlighet till omprövningar som gynnar ny miljövänlig teknik, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla för hushåll som producerar sin egen el och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna och effekten av att slopa momsplikten för dem som bedriver mikroproduktion av förnybar el och säljer sitt elöverskott, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga effektreserven , med avstämning , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upphandling av effektreserven bör ske i taget mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upphandling bör ske över eftersom klimatförändringar och säkerhetsläge bidragit till att även andra perioder kan ge behov av ökad effekt, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbetet med att minska transportsektorns koldioxidutsläpp för att nå en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en höjning av fordonsskatten genom en höjning av koldioxidbeloppet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut laddinfrastrukturen för publik laddning av elbilar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort de kommunala energi- och klimatrådgivarna och i stället uppdra åt att erbjuda energirådgivning till privatpersoner och företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska verka för att övriga transportsektorer och andra sektorer med stora utsläpp ska ingå i EU:s handelssystem med utsläppsrätter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga handelssystemet med utsläppsrätter inom EU till att omfatta alla växthusgaser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska verka för ett globalt gemensamt utsläppsminskningsmål och ett globalt handelssystem med utsläppsrätter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör driva på i de internationella klimatförhandlingarna för ett nytt ramverk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av energiunionen för att säkerställa överkomlig, trygg och hållbar energi för EU och dess medborgare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för frihandel på elområdet inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sammanlänka medlemsstaternas elnät så att överföringskapaciteten stärks, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör uppmuntra medlemsländernas egen utvinning, förädling och produktion av råvaror och förnybara energislag i syfte att undvika beroendeställning till andra länders energitillförsel utanför EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till FN:s gröna klimatfond och tillkännager detta för regeringen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Avvikelse från regeringen (KD) Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Nej till energimyndighetens extra pengar Extra pengar till följd av avskaffandet av kommunala energirådgivare förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Nej till extra pengar Extra pengar till följd av avskaffandet av kommunala energirådgivare En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för vår välfärd. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. energipolitik grundar sig på förvaltarskapstanken. Vi ska förvalta, inte förbruka, de ändliga resurserna. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Vi vill se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar av långsiktiga och hållbara energislag. förespråkar en fri och öppen elmarknad med ökad konkurrens till nytta för kunderna. Vi vill säkerställa långsiktiga spelregler i energipolitiken genom att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Vi gör bland annat satsningar på utbyggnad av laddinfrastrukturen för elbilar, ökar klimatbiståndet till FN:s gröna klimatfond och sänker skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. har även länge förespråkat ett partiöverskridande arbete för energipolitiken, vilket vi nu kan se i form av den tillsatta som har i uppdrag att se över det framtida behovet av energi. Klimatmålen – grunden för energipolitik står fast vid Alliansens energiöverenskommelse ”En sammanhållen klimat- och energipolitik”, som ger konsumenter och industri en trygg energiförsörjning, ekologisk hållbarhet och god konkurrenskraft. beslutade då om ett mål för gällande utsläppsminskning av växthusgaser. Målet innebär att växthusgasutsläppen ska minska jämfört med nivåer. Förutom detta utsläppsmål beslutade också om att förnybar energi ska uppgå till av energianvändningen , att energianvändningen ska effektiviseras jämfört med totala energianvändning samt att andelen förnybar energi inom transportsektorn ska uppgå till . [1] uppfyller målen rörande andelen förnybar energi totalt sett och andelen förnybar energi inom transportsektorn. Vi kristdemokrater är stolta över höga klimatambitioner. presenterade förslag till en ram för klimat- och energipolitiken fram . Vi stödjer det bindande utsläppsminskningsmålet om inom EU, jämfört med 1990-års nivåer. Vi vill också att EU arbetar för ytterligare en minskning om genom att inkludera åtgärder i form av att köper ”internationella krediter”, det vill säga projekt för att minska utsläppen i andra länder utanför EU. Vi stödjer också målen om förnybar energi samt en ökad energieffektivisering inom EU till 2030. Det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU med lägst klimatutsläpp inom sin elproduktion. värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Vi behöver därför intensifiera arbetet med klimat- och energifrågorna på såväl nationell som internationell nivå för att uppnå dessa klimatmål. Den totala energitillförseln uppgick till . beräknas den totala energitillförseln vara högre och uppgå till . Enligt Energimyndigheten beror detta bland annat på att energianvändningen i bostads- och servicesektorn förväntas öka samt ökad användning av biobränslen och elproduktion från vindkraften. Den sammanlagda elproduktionen var , en ökning . förväntas elproduktionen öka ytterligare. Ökningen förväntas delvis bero på fortsatt utbyggnad av vindkraften. Totalt beräknas elproduktionen uppgå till . Den samlade elanvändningen uppgick till knappt , vilket gjorde det möjligt för att exportera sitt elöverskott till grannländerna. finns det överföringsförbindelser från till , , , och . Den svenska elproduktionen är till koldioxidneutral och utgörs av förnybar energi i form av vatten, vind, solkraft samt värmekraft och biobränslen. är, tillsammans med , det land som har lägst andel fossila bränslen i elproduktionen av samtliga EU-länder. [4] svarade vattenkraften för totalt av elproduktionen, kärnkraften för , vindkraften för , och övrig värmekraft för . En mångfald av energislag vill se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen. Vi strävar efter ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov. För att kunna uppnå miljömålen om minskade koldioxidutsläpp och energieffektivisering vill vi se ökade investeringar av såväl offentligt som privat kapital i långsiktigt hållbara energislag som bland annat vindkraft, vattenkraft, bioenergi, solenergi och geoenergi. ska ha ett energisystem som bygger på förnybar energi. Vattenkraftsproduktionen i uppgick till 2014, vilket var högre än 2013. Elproduktionen från vattenkraft motsvarar av den samlade elproduktionen i . I finns drygt 2 000 vattenkraftverk med en total installerad effekt på . [6] är en av de nationer som använder och producerar mest vattenkraft i världen. Vattenkraften är en förnybar energikälla och spelar en avgörande roll för stabiliteten i elsystemet. Vatten har till skillnad från el förmågan att lagras när det strömmar genom turbinerna i ett kraftverk och på så vis skapar elenergi. Vattnet rinner i huvudsak under vår och försommar då snön smälter men efterfrågan på el är däremot som störst . Då kan det lagrade vattnet utnyttjas för elproduktion. anser att en övergripande modernisering av svenska vattenkraftsanläggningar behövs, eftersom de nya intermittenta energikällornas bidrag ställer helt nya krav på en teknik som installerades för upp till . är fastighetsskatten på vattenkraftens anläggningar betydligt högre än andra kraftslag, jämfört på andra kraftslag utom vindkraften som ligger på . Trots att vattenkraften räknas som en av de bästa och mest stabila krafslagen, görs det ganska lite forskning på vattenkraftens utvecklingspotential i . Svenskt Vattenkraftcentrum som ligger under , forskar och utbildar inom områdena vattenkraft och dammar, tillsammans med fyra svenska universitet. vill se en utredning om befintlig vattenkrafts potential och möjligheten till utveckling genom ny miljövänlig teknik. värnar om de små företagens rätt att fortsätta driva och underhålla småskalig vattenkraft. De små vattenkraftverken, där energiförsörjningen räknas till av den totala vattenkraftselen, är ofta till för egenförbrukning och eventuell försäljning av överskottselen. Medborgare uppmuntras att bli mikroproducenter för egen el. Men ägarna till de småskaliga vattenkraften har fått det mer och mer kämpigt . Den statliga utredningen 2014:35 ”I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler” vars slutbetänkande kom , tar bland annat upp ett förslag om omprövning av vattenverksamhetstillstånd för nära 2 000 vattenkraftverk som har tillstånd i enlighet med 1918-års vattenlag eller ännu äldre, i syfte att genomföra miljöförbättrande åtgärder. Vi menar att en sådan omprövning skulle resultera i mycket kostnadskrävande processer för de småskaliga vattenkraftverken. Att betala för något som per automatik inte leder till miljömässiga förbättringar, anser vi inte vore rimligt. Det handlar inte enbart om de negativa ekonomiska konsekvenserna för små välfungerande landsbygdsföretag om vattenkraften sätts ur spel. Det är oersättliga kulturarv som byggts upp av generationer i bygden som riskerar att gå förlorade om ägarna påtvingas oproportionerligt höga kostnader för fortsatt drift. Vi anser att en utredning bör göras om den småskaliga vattenkraftens miljöpåverkan och dess kultur- och näringsvärde på landsbygden. uppgifter är bland annat att främja landsbygdsutveckling, miljö, kultur och samhällsplanering. Vi menar att det inte är rimligt att ge stöd med ena handen till landsbygdens näringsidkare genom landsbygdsprogrammet, för att med den andra kräva miljöförbättrande åtgärder som i många fall kommer att leda till nedläggning av vattenkraftsanläggningarna och medföljande näringsverksamheter. anser därför att uppgifter måste samordnas och konsekvensanalyser genomföras så att de givna uppgifterna inom myndigheterna harmoniserar med varandra vad gäller den småskaliga vattenkraften. Dessutom finns lokala och regionala ekonomiska aspekter på kraven om omprövning av tillstånd för småskalig vattenkraft som funnits på platsen i generationer. Om inte krävda åtgärder görs, på grund av brist på resurser hos ägarna, kommer vattenmiljön ändå behöva åtgärdas enligt länsstyrelsernas krav. Vem som ska stå för kostnaden av de dyrbara investeringarna måste klargöras innan krav ställs på vattenkraftsägarna. har en lång tradition av att förorda vindkraften som ett av de bästa förnybara energislagen. Vindkraft är den förnybara energikälla som ökar mest i världen. I producerade vindkraften 2014, vilket är av vår elanvändning. fanns totalt 3 048 vindkraftverk med en installerad effekt på . De senaste årens utbyggnad av vindkraftsparker i landet visar på en i grunden stor potential, men på grund av de låga elpriserna har utbyggnaden av vindkraften mer eller mindre stannat av. Oavsett det, så behöver tillståndsprocessen för vinkraftbolagen kortas för att bolagen ska ha en chans till lönsamhet. är genomsnittstiden för tillståndsprövning och eventuella överklaganden kan göra att processen blir ännu längre. Ofta handlar det om perioden när kommunerna ska yttra sig om tillståndet, vilket oftast är i slutfasen av processen. Om kommunerna har möjlighet att inkomma med sitt veto tidigare i processen skulle det finnas större möjligheter för vindkraftsbolagen att tillgodose de önskemål som inkommer eller spara resurser som kan läggas på andra projekt. Ett stort företag, ett fastighetsbolag, landsting eller en kommun med stora uppvärmningsbehov, har kunnat investera i ett eller flera vindkraftverk för att producera el för egen förbrukning. De har därmed sluppit betala energiskatt och moms på den elen, vilket har gett ett pris som blir lägre än om de hade köpt samma el från ett energibolag. Energiskattebefrielsen har varit ett kryphål i skattelagstiftningen som egentligen är tänkt för små gårdsverk, vilket innebär att de som kunnat använda sig av detta kryphål egentligen inte behöver intäkterna från elcertifikaten. Vi menar att detta har snedvridit konkurrensen. De som främst använt sig av detta är kommuner och landsting. Vi är därför positiva till en lagförändring som tar bort möjligheten att använda detta kryphål. I energisammanhang används torv framför allt för industriell värme- och elproduktion. I finns stora områden med torvmark, av landets yta är täckt av torv. Gas, olja, torv och kol ingår, med ett geologiskt definitionssätt, i begreppet geoenergi. bildas i processer som huvudsakligen är biologiska men i internationella klimatkonventioner räknas dock utsläppen från torvdelning som ett fossilt bränsle även om det nybildas betydligt snabbare än kol, olja och naturgas. Produktionen av energitorv 2014 minskade med , 2013 ner 2014, enligt Geologiska Undersökning. Även det totala energiinnehållet minskade från 2,4 miljoner MWh till 2,2 miljoner MWh, vilket motsvarar en minskning på . Antalet torvmarker med produktion av energitorv har minskat från 98 till 86 stycken, vilket motsvarar en minskning i koncessionslagd areal med . [8] Detta kan vara en förklaring till nedgången i produktion. Av miljö- och klimatskäl styrs numera torvutvinningen mot dikade torvmarker, dels dikad skogs- och jordbruksmark, dels äldre, nu nedlagda täkter. är ett energislag som varken beskattas med koldioxid- eller med energiskatt. Utsläpp av koldioxid från torvförbränning rapporteras till FN som ett fossilt bränsle och när torv eldas i större kraftvärmeverk inom EU måste de inneha utsläppsrätter. Aktuella studier visar att torv ur växthusgassynpunkt motsvarar fossila bränslen i ett tidsperspektiv upp till . Vi anser därför att skattebefrielsen från koldioxidskatt för torv bör tas bort, vilket genererar skatteintäkter på uppskattningsvis 100 miljoner 2016–2019. Kärnkraften är en viktig del av basen i elproduktion och motsvarar lite av totala elproduktion. Kärnkraften stod för av den totala elproduktionen på . För att möta framtidens utmaningar med minskade koldioxidutsläpp och stärkt konkurrenskraft kan vi inte bortse från kärnkraften som en i huvudsak koldioxidneutral energikälla. De existerande kärnkraftverken beräknas ha en livslängd på omkring , och flera av dessa kommer att fasas ut om 15–. vet vi att flera av dessa kommer att stängas ned , vilket betyder ett ökat tryck på övriga energikällor för att säkerställa en trygg och tillräcklig energiförsörjning. Nya, säkrare kärnkraftsreaktorer är en förutsättning för att behålla den elintensiva industrins konkurrenskraft, och därmed välfärd, utan att ersätta dagens elproduktion med fossilbaserad produktion. Vi anser därför att det är extra viktigt att satsa på forskning inom såväl förnybar energi som kärnteknik för att trygga vår framtida energiförsörjning med goda förutsättningar att möta framtida energibehov. vill verka för en bred blocköverskridande överenskommelse om energipolitiken inom den tillsatta parlamentariska . En sådan uppgörelse bör bygga vidare på Alliansens historiska energiuppgörelse . Investeringar i kärnkraft hör vid sidan om investeringar i elnät och vattenkraft till de mest långsiktiga energiinvesteringarna, denna trygghet är avgörande för övriga industriella investeringar. är det dock svårt för alla energislag att få intresserade investerare då elpriserna är på mycket låg nivå. Med dagens fallande elpriser och ändrade marknadsförutsättningar är det viktigt att kärnkraften ges goda förutsättningar för sin elproduktion. För är det viktigt att energiförsörjningen tryggas genom förnybara energikällor innan politiska beslut tas som kan få omfattande konsekvenser för kärnkraftens framtid och därmed energiförsörjning. Snabba på tillståndsprocessen för slutförvar av kärnavfall SKB Svensk Kärnbränslehanterings uppdrag är att se till så att kärnavfallet tas omhand på ett säkert sätt. Arbetet finansieras till stor del av de medel som kärnkraftsföretagen betalar in till Kärnavfallsfonden för varje producerad kilowattimme kärnkraftsel. Allt kärnavfall ska placeras i slutförvar. transporteras det högaktiva använda kärnbränslet till mellanlagret Clab i . ska dock det använda bränslet placeras i ett slutförvar och hållas avskilt från människor och miljö i storleksordningen 100 . Forsmark är utvalt som plats för slutförvaret då berget på djupet är sprickfattigt och torrt samt lämpar sig väl för ändamålet. SKB har dock inte kunnat påbörja bygget av själva slutförvaret i Forsmark och inkapslingsanläggningen i , då ansökningarna för prövning och byggtillstånd ännu inte är beviljade. Det är en lång process som kräver tillstånd från mark- och miljödomstolen, , regeringen och berörda kommuner. Tanken är att tillstånden ska vara klara . Frågan är om inte processen behöver snabbas upp, med hänsyn till att det aviserats att flera kärnkraftverk kommer att läggas ned mot tidigare beräkningar. Solenergi är en viktig klimatsmart del i vårt energisystem. Svensk solenergiforskning är mycket framstående och solenergin har en stor utvecklingspotential i . Det finns tre delar i begreppet solenergi – värme, el och kyla. Dessa delar finns inte med i det regeringsuppdrag som getts till om att utveckla en strategi för solenergi i . Uppdraget handlar om att se på infrastrukturen omkring speciellt solel och solvärme, som berör till exempel bygglov eller utformning av stöd och krav på kompetens.