mot · H3023223 · 2015-10-06 00:00:00 — I väntan på införandet av ett bonus–malus-system föreslår i denna budget att supermiljöbilspremien förlängs för de mest miljövänliga bilarna med . Ökad miljöstyrning av bilar och i fordonsskatten För att tydliggöra miljöpåverkan från olika bilar med olika drivmedel och bränsleeffektivitet, och ge förutsättningar för ett medvetet val, bör kraven på all nybilsförsäljning skärpas. finns det ett tydligt och fungerande system för energideklaration av vitvaror som kylskåp, spisar och diskmaskiner. Det är lätt för konsumenterna att se om varorna har ett bra eller mindre bra energivärde när de ska köpa nya vitvaror. För personbilar finns inte en sådan märkning och det är svårt för den som ska köpa en ny bil att avgöra vilken klimatprestanda bilen har. Därför vill vi, inom ramen för EU, införa en energideklaration för personbilar, liknande det system som finns på vitvaror. Av nybilsförsäljningen står juridiska personer för ungefär hälften . Andrahandsmarknaden för förmånsbilarna är stor. För att ytterligare driva på omställningen och engagera såväl företag som privatpersoner för att få ut fler miljöbilar på vägarna krävs långsiktiga spelregler. Nedsättningar av förmånsvärdet bör riktas till de mest klimateffektiva bilarna. Det är ett bra verktyg för att styra över till en mer hållbar och fossiloberoende fordonsflotta. Dagens system för nedsatt förmånsvärde är stelbent. I väntan på att ett sådant system utreds så är det dock viktigt att man förlänger det befintliga systemet med nedsättning för el- och laddhybrider och gasbilar, vilket stimulerar en ökad försäljning av supermiljöbilar och en ökad efterfrågan på biogas. Vi vill därför förlänga den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar med . Vi avvisar däremot regeringens nedsättning av taket från till , och sätter istället taket på . För detta avsätter vi 427 miljoner 2017–2019. Därutöver bör den miljöstyrande delen av fordonsskatten förstärkas. Fordonsskatten är ett viktigt instrument i strävan att ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta genom att premiera inköp av miljövänligare bilar. Dagens fordonsskatt utgörs av ett grundbelopp samt ett rörligt belopp som beror på fordonets utsläpp. och Alliansen ökade miljöstyrningen i fordonsskatten genom att höja den del av skatten som beror på fordonets koldioxidutsläpp. vill dock gå längre. föreslår att den utsläppsbaserade delen av skatten förstärks samt att skatten indexeras med BNP-utvecklingen för att bibehålla dess nivå i reala termer. Denna miljöförstärkning och uppräkning av fordonsskatten beräknas förstärka statsfinanserna enligt följande: Offentligfinansiell effekt av reformering av fordonsskatten. Ökad miljöstyrning i fordonsskatten, miljoner kr. Förstärkt ersättning för metangasreducering Biogasproduktion ger positiva effekter för klimatet och minskar övergödningsproblemen. Alliansregeringen införde ett produktionsstöd för biogas och ett investeringsstöd för biogasanläggningar inom ramen för Landsbygdsprogrammet (ersättning för metangasreducering). Det finns fortsatt stor potential för biogastillverkning i och vill därför tillföra ytterligare 20 miljoner 2016–2019 för detta ändamål. Skattebefrielse på biodrivmedel och kvotpliktssystem Biodrivmedel, som biogas och E85 etanol, har varit centrala för att minska klimatpåverkan från den svenska bilparken. För att även öka låginblandningen av bränslen bör ett kvotpliktssystem införas som stegvis ökar kraven fram mot 2030 då fordonsflotta ska vara fossiloberoende. bör dock fortsätta att driva skattebefrielsen för höginblandade och rena biodrivmedel, så att dessa kan fortsätta att vara viktiga delar av klimatomställningen av den svenska fordonsflottan. Såväl beräkningsgrunder som premisserna för resonemang kring överkompensation av biodrivmedel bör synas noga, så att de inte får orimliga konsekvenser och ett undantag för höginblandade bränslen kan fortsätta att försvaras. avvisar därför regeringens skattehöjningar på biodrivmedel med . För att underlätta för de nya förnybara drivmedlen att ersätta befintliga distributionsnätverk för fossila drivmedel och nå en kritisk massa behövs en ny infrastruktur för laddning av elbilar. För detta ändamål avsatte alliansregeringen för att finansiera utbyggnaden av minst 10 000 laddstolpar i hela . Regeringen har valt att inte ha kvar detta anslag separat, vilket anser vara olyckligt. Vi föreslår därför att anslaget för utbyggd laddinfrastruktur på 75 miljoner åter separeras från andra typer av insatser. Även för en bättre havsmiljö finns behov att utveckla nya styrmedel, där förorenaren betalar. Insatser för en omställning mot mindre utsläpp i såväl som bör premieras, liksom insatser för att återställa den miljön, inte minst i . Sådana nya system behöver dock omfatta alla de länder som har miljöpåverkan på och och spegla detta delade ansvar för den miljön. Andra styrmedel för grön tillväxt kommer att behöva tillkomma för att stärka utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Nedskräpning beivras fortfarande i låg utsträckning i trots höga kostnader för samhället. Nya styrmedel och mer konsekvent beivrande av nedskräpning kan både minska kostnaderna och öka intäkterna på lokal och regional nivå. I regeringens utredning om ekosystemtjänster pekas möjligheter ut att med styrmedel skapa kompensation för viktiga ekosystemtjänster som pollinering och biologisk kontroll av skadedjur. – EU:s gröna batteri är världsledande inom förnybar energi. Under alliansregeringen tiofaldigades vindkraftens installerade effekt och produktion, och bioenergin ökade med . Målet om att mer än hälften av energitillförseln skulle vara förnybar till 2020 nåddes . Avgörande för denna utveckling är Alliansens energiöverenskommelse och utbyggnaden av elcertifikaten, som ålägger energiproducenter att producera en viss andel förnybar energi. Utvecklingen måste nu fortsätta och påskyndas för att nå en helt igenom förnybar energiproduktion inom en generation, med en fortsatt utbyggnad av elcertifikaten. vill därför se en ambitionshöjning inom elcertifikatsystemet. Därutöver bör regler om momsregistrering för mindre producenter, hur man får förflytta elen mellan fastigheter och vilka som ska vara berättigade till avdrag för mikroproduktion av egen el ses över för att göras enklare och mindre betungande. Fler bör få nyttja avdraget för mikroproducerad el och avdraget bör göras direkt på fakturan precis som för /RUT-avdraget. Regeringen, å andra sidan, har misslyckats i internationella förhandlingar och känner sig därför tvingade att höja skatten på egenproducerad och förnybar el. Totalt höjs skatten på förnybar el med 195 miljoner. avvisar denna skattehöjning. Det framgångsrika stödet till solceller spelar en viktig roll, inte minst för många enskilda personers möjligheter att installera solceller och bli sin egen småskaliga elproducent. Investeringsstödet, som och alliansregeringen introducerade, har blivit framgångsrikt. Detta innebär att kön är lång för de som inväntar sin ersättning. Vi vill därför anslå sammanlagt 600 miljoner till solcellsstöd för att snabbt beta av kön –2017. Vi vill därefter använda delar av anslaget som regeringen satsar på solcellsstöd på att ytterligare främja energilagring. Vi anser att det är viktigt att stimulera hushållen att lagra sin egen el, men vill även se pilotanläggningar för lagring i större skala. Det handlar om att hushållen själva ska kunna jämna ut sin egen förbrukning , bland annat för att skapa mer stabilitet i elsystemet. Lagring i större skala kan dämpa volatiliteten i systemet och även skapa en jämnare prisbild, vilket gynnar marknaden. Totalt satsar vi på energilagring 2016–2019. 5.4 Världens modernaste landsbygd och grönaste städer Oavsett var man bor – på landsbygden, i mindre orter, i städernas förorter eller innerstaden – ska man ha likvärdiga möjligheter att bosätta sig, arbeta och driva företag. Likvärdiga möjligheter innebär en bra skola, tillgång till mobiltelefoni och bredband, drivmedel, livsmedel, offentlig service, kommunikationer, kultur och natur. Likvärdiga möjligheter i hela landet innebär inte per automatik likformighet. Samma utmaning kan lösas på olika sätt i olika delar av landet. Politiken behöver därför utformas efter att förutsättningarna och utmaningarna ser olika ut i olika delar av landet. En närodlad politik, där beslut fattas så nära människor som möjligt, möjliggör en sådan utveckling. En välfungerande infrastruktur i hela landet är en förutsättning för jobbskapande, för att kunna resa mellan bostad och arbete, för näringslivets godstransporter och för att ta del av kultur och sociala sammanhang. Infrastrukturinvesteringarna har varit låga i förhållande till behovet. Efter en långvarig nedgång, som bottnade 2005, har investeringarna vänt upp igen som ett resultat av Alliansens satsningar. har en upparbetad infrastrukturskuld som kräver ytterligare investeringar i hela landet, framförallt på järnvägen, för att åtgärda befintliga problem och för att möjliggöra ökade transporter. Utbyggd järnväg innebär ökade möjligheter att på ett miljövänligt sätt resa och pendla inom hela . är därutöver en grundläggande förutsättning för industrin, som är beroende av den för godstransporter. Av dessa anledningar behöver vi bland annat investera i nya stambanor för höghastighetståg i . På så sätt knyts hela landet ihop, kapacitet för godstransport frigörs och möjligheten att arbetspendla ökar. har i alliansregeringen dubblerat satsningarna på järnvägens drift och underhåll jämfört med tidigare socialdemokratiska regeringar. Underhållet är fortfarande eftersatt på många sträckor och därför är det angeläget med fortsatta satsningar på järnvägsunderhåll. föreslår därför att mer än regeringen satsas på järnvägsunderhåll 2016–2018. Kollektivtrafik – skapar tillväxt och grön omställning Med utbyggd, pålitlig och miljövänlig kollektivtrafik kan hela utvecklas. Kollektivtrafik mellan län ger tillgång till en större arbetsmarknad. Kollektivtrafik som är tillgänglig och som kan transportera många människor är en viktig länk i transport- och miljöarbetet. är den avgörande för att skapa större arbetsmarknadsregioner. vill att kollektivtrafiken ska utvecklas snabbare. Det kan uppnås genom att fortsätta med trängselavgifter. ser positivt på avgifter som bidrar till att minska trängseln i städerna. Sådana är bra av flera skäl. Förutom den direkta positiva effekten av minskad trängsel kan inkomsterna från avgifterna betala för nya satsningar på infrastruktur. Dessa bidrar i sin tur till ökad samhällsnytta och tillväxt. Cykelåkandet spelar en viktig roll både i miljöomställningen och för folkhälsan, men alltför ofta saknas planering och beslut för säkra cykelleder och annan cykelinfrastruktur. Vi vill påskynda den nationella cykelstrategin till en kostnad om 2016. Vid infrastrukturinvesteringar kan privat kapital inkluderas, både för att förstärka finansieringen och för att stärka kostnadseffektiviteten och genomlysningen av projekten. Offentlig-privat samverkan (OPS) innebär ett långsiktigt avtal mellan det offentliga och en privat part om tillhandahållande av en offentlig tjänst, vanligen infrastruktur. Den privata parten ansvarar då för att finansiera och bygga den avtalade anläggningen samt driva den , alternativt ta del av de intäkter som skapas av infrastrukturen, varefter anläggningen återgår till det offentliga. OPS-lösningar av infrastrukturprojekt är vanliga internationellt, medan det i är sällsynt. Detta är beklagligt eftersom OPS ofta innebär flera fördelar. De offentliga anslagen till investeringar i infrastruktur är inte tillräckliga för att genomföra alla de projekt som är samhällsekonomiskt nyttiga. OPS möjliggör tidigareläggning av sådana projekt utan att på kort sikt ta budgetutrymme i anspråk. Projektets kostnad återbetalas istället , som motsvarar anläggningens livslängd. OPS medför även potentiella effektivitetsvinster. När den privata parten är ansvarig för både projektering, byggande, drift och underhåll skapas starka incitament att hålla nere kostnaderna och bygga med kvalitet. anser att möjligheten till OPS-lösning borde utnyttjas mer. Det finns ett flertal infrastrukturprojekt där samhället skulle tjäna på en tidigareläggning. Vi anser att ska få i uppdrag att peka ut och driva 10–15 av de objekt som finns angivna i nationell plan i form av OPS, i syfte att skaffa kunskap och erfarenhet samt öka effektiviteten. Tillgång till fast och mobilt bredband och bra mobila kommunikationer är inte bara en tillväxtfråga utan ofta också en överlevnadsfråga för företagen. Den digitala tekniken möjliggör god service, som exempelvis kontakt med myndigheter och sjukvård. Det är en avgörande faktor för att människor ska ha möjlighet att bo kvar på landsbygden, men också en självklar förutsättning för att nya personer ska kunna och vilja flytta hit. Avsaknad av internetuppkoppling är också ett direkt hinder för företagande. De satsningar och alliansregeringen genomfört på bredbandsutbyggnad har gett resultat, men fortfarande finns mycket kvar att göra. Vi betraktar it som det femte transportslaget som jämte väg, järnväg, luft- och sjöfart bidrar till att minska avstånden mellan människor och möjliggöra möten, innovationer och utveckling i hela landet, och därmed som en viktig del av infrastrukturplaneringen. har av de svenska hushållen och företagen möjlighet att skaffa sig ett bredbandsabonnemang med en hastighet om minst /s. mål är att av alla hushåll och företag ska kunna få så snabbt bredband . långsiktiga målsättning är att alla hushåll i hela landet ska ha tillgång till bredband. Därför vill fortsätta att prioritera utbyggnaden av bredband på landsbygden. På initiativ av fördubblade alliansregeringen investeringarna i bredbandsutbyggnad på landsbygden. planeras 3,25 miljarder i investeringar, att jämföra med 1,6 miljarder under föregående programperiod. Alliansregeringen öronmärkte också det så kallade 800 MHz-bandet 2007. och Alliansen tog därefter ytterligare steg och beslutade att frigöra 700 MHz-bandet för användning av mobilt bredband och mobiltelefoni . Med hjälp av detta ytterligare eterutrymme möjliggörs en fortsatt utbyggnad av mobiltelefonin och trådlös datakommunikation i hela landet, inte minst i glesbygd där 700-bandet har god räckvidd. publicerade den rapport som och Alliansen beställde med anledning av beslutet att frigöra 700 MHz-bandet. Det är viktigt att regeringen skyndsamt tar till sig rapportens innehåll och fortsätter det arbete som inledde med att förbättra tillgången till digital infrastruktur i hela landet. De gröna näringarna är viktiga för hela växtkraft. De producerar klimatsmart energi, högklassiga livsmedel och råvaror, öppna landskap och jobb och tillväxt i hela landet, i såväl den egna som kringliggande branscher. Därför är det viktigt att värna om de gröna näringars konkurrenskraft och allmänna förutsättningar. Åtgärder för att möta den akuta krisen för mjölkbönder har mjölkbranschen befunnit sig i en akut kris. Det är inte bara en svensk kris, utan en kris för hela den europeiska mjölksektorn. Det ryska importstoppet som pågått har bidragit till att mjölkpriserna i fallit kraftigt. Den svenska mjölkproduktionen är en av världens mest miljövänliga och den produktion som har en av de bästa djurvälfärderna. Mjölkproduktionen bidrar också till att uppfylla miljömålen om ett öppet landskap och biologisk mångfald. Mjölkproduktionen är också kärnan hos de gröna näringarna, där många andra verksamheter är beroende av en fungerande mjölkproduktion för att behålla och utveckla jobb och verksamheter på den svenska landsbygden. I ett sådant läge krävs det politiskt ledarskap och en seriös politik för konkreta och genomförbara krisåtgärder, men också en politik för att stärka konkurrenskraften även på . Här har den rödgröna regeringen misslyckats. I det akuta läget har man konsekvent sagt nej till de förslag som lagt fram om bland annat höjda interventionspriser och anstånd på skatten. I EU väljer regeringen att förhålla sig passiv och låta andra bestämma vad som ska bli EU:s svar på den rådande krisen. Regeringens svar på krisen har bestått dels av kreditgarantier som såväl lantbrukare som banker dömt ut, av en marginell nedsättning av dieselskatten som alla intressenter anser vara för liten. föreslår därför i denna budget en återbetalning av dieselskatten på totalt 300 miljoner , alltså mer än regeringen –2018 och 300 miljoner mer 2019. Det är viktigt att den gröna omställning som pågår inom lantbruket går fortare. Det sker stora framsteg inom den gröna omställningen genom bland annat förnyelsebara drivmedel och projekt med omställningspremier för arbetsmaskiner. Tyvärr har den omställning som påbörjats stannat av på grund av avsaknad av långsiktiga spelregler för svenska biodrivmedel, inte minst kopplat till försvårande . Det är därför en prioriterad fråga för att arbeta med de betydande hinder som finns för att den riktigt stora omställningen ska kunna komma igång. Vi vill förstärka denna process och avsätter därför till för fler projekt kring omställning av arbetsmaskiner inom jordbruket. Målsättningen är att öka möjligheterna för lantbruket att ställa om, i syfte att fasa ut subventionerna av fossila drivmedel. Dessutom vill se än bättre och långsiktiga spelregler för de förnyelsebara bränslena. har beslutat om riktade stöd till mjölkbranschen med anledning av den rådande krisen. För svensk del har tilldelats från . Dessutom ger kommissionen medlemsstaterna möjligheten att lägga till egna nationella medel. För del rör det sig om ytterligare . föreslår att möjligheten att lägga till mer nationella pengar utnyttjas fullt ut. Detta för att kompensera för importstopp av livsmedel. Ska vi ha kvar och utveckla den svenska matproduktionen så kommer det dock krävas mer än enbart akutåtgärder. För att stärka de gröna näringarnas långsiktiga konkurrenskraft måste bland annat regelbördan och kostnaderna minska. Tyvärr väljer regeringen att föreslå skattehöjningar på arbete, framförallt på ungas arbete, och inskränkningar av möjligheten till visstidsanställningar. Därtill har regeringen aviserat att man ämnar återinföra någon form av handelsgödselskatt och kilometerskatt. Detta utgör allvarliga hot mot den utveckling av landsbygden och de gröna näringarna som vill se. Menar regeringen allvar med att stärka konkurrenskraften så duger inte de förslag och det ledarskap man visat prov på. För är det självklart att målet är att kostnaderna för bönder ska sänkas, särskilt kostnaden för att anställa. Egenavgifter, arbetsgivaravgifter och andra skatter på arbete måste således kontinuerligt ses över och sänkas när möjlighet ges. Svenska livsmedelsproducenter är världsledande på djurhälsa, har en restriktiv användning av antibiotika i djurhållningen och producerar mat på ett klimatsmart sätt. Betande djur ger även öppna landskap och stärkt biologisk mångfald. Detta är exempel på kollektiva nyttigheter som är värda att försvara. De försvaras dock inte bäst av en massiv regelbörda som bidrar till byråkrati och kostnader för lantbruket. Bäst värnas de genom att se till att det svenska lantbruket kan fortsätta verka i . Därför menar att vi behöver en som bland annat tittar på hur djurskydd och andra regler kan ses över så att det inte är byråkratin, utan syftet med reglerna, som står i fokus. Det är viktigt att se över regelverk såsom beteslagstiftningen för att minska den byråkratiska belastningen och öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, utan att det svenska djurskyddet försämras. har goda förutsättningar att öka produktionen av såväl livsmedel som spannmål, men de gröna näringarna står också inför betydande utmaningar. Svenska bönder konkurrerar på en marknad där producenter i andra länder inte möter lika höga krav på djurskydd och miljöhänsyn, ett allmänt lägre kostnadsläge och där exempelvis antibiotika används på ett mindre ansvarsfullt sätt. vill också fortsätta och intensifiera arbetet med att se över miljö- och djurvälfärdsersättningarna inom Landsbygdsprogrammet. Vi ser att får bonden inte betalt fullt ut för de miljö- och ekosystemtjänster som hen utför. Dessutom får man inte ersättning för de extra hårda regelverk som finns i . I detta arbete vill vi bland annat se över huruvida vi tidigare, men i alla fall senast vid halvtidsutvärderingen av Landsbygdsprogrammet, kan utöka miljö- och djurvälfärdsersättningarna. Bland annat vill vi undersöka möjligheten att exempelvis införa en betesersättning. Majoriteten av lantbrukare i är mellan 50 och , en medelålder som ökat . har andelen lantbrukare som är minskat. vill se fler unga bönder i . Därför vill vi satsa på den unga generationen för att säkerställa lantbrukets, och den svenska matproduktionens, framtid. Delar av stöden inom ramen för Landsbygdsprogrammet riktas mot just unga bönder, för att stimulera en hållbar generationsväxling inom det svenska lantbruket. Även kapitaltillgång, enkla regler för att starta företag samt fungerande och flexibla trygghetssystem är nyckelområden som måste fungera för lantbruksföretag. En livsmedelsstrategi för ökad konkurrenskraft välkomnar arbetet med en svensk livsmedelsstrategi men vill poängtera att det är slutresultatet som kommer vara avgörande för huruvida det kommer vara en strategi som vi kommer kunna ställa oss bakom eller inte. Det är oroande att regeringen inte presenterat hur man tänker sig att förankringen av strategin ska gå till för att säkra ett brett stöd i den svenska . De gröna näringarna behöver långsiktiga spelregler för att man ska våga satsa på sitt företagande. Därför är det viktigt att det arbete som sker också kommer leda till konkreta förslag och konkreta reformer som kan stärka de gröna näringarna. Regeringen valde att lägga ner satsningen på visionen om Matlandet . En satsning som gett över 9 000 jobb och tagit bort skatter och avgifter för bönder motsvarande nästan . Att lägga ner visionen och på det viset skrota hela den plattform som Matlandet utgjorde riskerar att minska möjligheterna att skapa en kraftfull livsmedelsstrategi. menar att regeringen borde använt Matlandet som bas, byggt vidare på den satsningen och använda livsmedelsstrategin som ett kraftfullt verktyg för att stärka primärproduktionen, bonden och de gröna näringarna. som tillsatte tillsammans med alliansregeringen hade utgjort ett bra underlag för en livsmedelsstrategi som fokuserar på primärproduktionen. har en bra inriktning som vi stödjer, med flera förslag som vi menar måste tas tillvara i det arbete som regeringen nu gör med att ta fram en svensk livsmedelsstrategi. En viktig och avgörande utmaning är att stärka lantbrukets möjligheter att ta betalt för de svenska mervärdena, något som inte fungerar fullt ut . Målsättningen måste vara att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna så att man sammantaget har mer likvärdiga konkurrensförutsättningar som konkurrentländer. är det viktigt att regelförenklingsarbetet inte leder till att djurvälfärden eller säkerheten gällande livsmedel försämras. Ambitionen måste vara att andra länder anpassar sina regelverk i svensk riktning snarare än att ställer lägre krav. De svenska mervärdena som symboliseras av hög djurvälfärd och ett miljöarbete i framkant är viktiga att värna. är det faktiskt miljöarbete och den verkliga djurvälfärden som ska värnas och inte regelverkets utformning och formuleringar. Vi måste vara öppna för att se över regelverk för att säkerställa att de bidrar till vår goda djurvälfärd och vårt miljöarbete och inte bidrar till ökat krångel och onödiga kostnader. pekar också på vikten av att stärka efterfrågan på svenska livsmedel både i och internationellt. Satsningar på export och projekt som stärker svensk livsmedelsproduktion är därför fortsatt viktiga. Att stärka innovation och utvecklingstakten i livsmedelskedjan är också av stor vikt för att vi ska kunna säkra den svenska livsmedelsförsörjningen.