mot · H3023244 · 2015-10-07 00:00:00 — Vi behöver fortsätta arbetet för att lyfta läraryrket och inte bryta med det kunskapsfokus som åter växer fram. Vi ser med oro hur regeringen bryter mot den inslagna kunskapslinjen i svensk skolpolitik. Statsanslag används för kommunala uppgifter i stället för att prioritera skolans kunskapsuppdrag. För att ge alla elever en bra skolgång bör staten ta tillbaka ansvaret för skolan. liberalerna vill att skolstarten ska ske , i stället för dagens sju. Därmed förlängs skolplikten till och förskoleklassen blir den första av tio årskurser i . Genom att tydliggöra förskoleklassens syfte och införa ett extra skolår ges fler elever förutsättningar att nå målen för utbildningen. Svenska elevers kunskaper i matematik har försämrats . liberalerna vill därför öka undervisningstiden i matematik med för alla elever i högstadiet från . Duktiga lärare kombinerat med utökad undervisningstid gör att fler elever får större möjligheter att klara kunskapskraven. Vi vill även utöka undervisningstiden i idrott och hälsa , vilket motsvarar en ökning av ämnet . liberalerna vill införa ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmännen för att motverka ordningsproblem och implementera förebyggande insatser för att långsiktigt verka för studiero. Skolorna kan själva utforma förslag på sina satsningar. Det kan handla om nya arbetsmetoder, fler vuxna i skolan, få föräldrar att ta ökat ansvar för elevens agerande eller ta in organisationer som kan arbeta förebyggande. Insatser kan vara av kortsiktig karaktär för att främja ordning i skolan, men strävan ska vara att arbeta förebyggande och långsiktigt för ökad studiero. liberalerna kommer att fortsätta prioritera höjda lärarlöner och fler karriärtjänster. Vi vill att det ska löna sig att vara en skicklig lärare och vill ge lärarna goda möjligheter till utveckling. Vi satsar på höjda lärarlöner och föreslår även en utbyggnad av karriärtjänster, där vi gör en särskild satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden. Vi vill även satsa på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning. En modell som visat sig ha potential att attrahera studenter till lärarutbildningen är den kombination av arbete och studier som genomförts i flera länder, t.ex. i under namnet Teach for . Organisationen for och ett antal universitet och högskolor har tagit initiativ till att arbeta på detta sätt, och liberalerna föreslår en utökad satsning på detta. Gymnasieskolan ska förbereda både för vidare studier och för arbetslivet. Alla gymnasieelever hade tidigare krav på sig att bli behöriga för högskolestudier, medan yrkeskunnande sågs som mindre viktigt. Det är viktigt att alla elever ska ha en god grund att stå på inför studier och arbetsliv. Vid sidan av de traditionella gymnasieprogrammen och högskoleutbildningarna behövs det också branschanknutna utbildningar, bland annat lärlingsjobb. På en föränderlig arbetsmarknad är det också viktigt att alla har goda möjligheter att fortbilda sig och förbättra sina kunskaper genom hela yrkeslivet. Vi vill ha en försöksverksamhet kring gymnasial lärlingsutbildning där branscher och arbetsgivare har ökat inflytande och ansvar, så kallade branschlärlingar. liberalerna anser att vi bör öka lärlingsutbildningens attraktionskraft och ser därför lärlingsersättningen som en viktig del i detta. Därför säger vi nej till regeringens neddragning och anslår därutöver ytterligare medel till höjd lärlingsersättning. Att snabbt lära sig svenska är grunden för att klara skolan och komma in i samhället. Vi vill att alla nyanlända ska få extra undervisning i svenska och att den ska anpassas efter varje elevs förkunskaper och behov. Nyanlända elever ska mötas av höga förväntningar och en undervisning som är anpassad till deras förkunskaper. behöver en stark vuxenutbildning för dem som vill förbättra sina grundkunskaper, specialisera sig inom ett yrke eller förbereda sig för högskolestudier. I regeringsställning skapade vi . anslår vi mer resurser än regeringen till en utbyggnad av samma skolform. liberalerna vill införa yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen bör följa en modell i likhet med och bör administreras av Myndigheten för . Utbildningen bör rikta sig mot personer utan gymnasiekompetens, främst nyanlända, men kan även vara ett alternativ till gymnasieutbildning för vissa. ska ha höga ambitioner när det gäller andelen personer som går vidare till högre studier, men utbyggnaden av antalet platser får inte ske på bekostnad av kvaliteten. I stället för att öka antalet platser föreslår liberalerna därför en kvalitetssatsning på hum/sam-utbildningar. Skälet är att det är dessa utbildningar som har låg andel lärarledda timmar. Med liberalerna och alliansregeringen höjdes de statliga forskningsanslagen kraftigt, och vi vill fortsätta prioritera forskningen. ska ha höga ambitioner när det gäller andelen personer som går vidare till högre studier, men utbyggnaden av antalet platser får inte ske på bekostnad av kvaliteten. Stora investeringar i forskning och innovation är avgörande för framtid. Hotbilden i vårt närområde, i synnerhet i , är kraftigt försämrad. Svensk försvarspolitik måste ställas om. För liberalerna är det givet att försvarsförmågan måste öka för att möta en ny verklighet. förstärker vi försvarsanslaget med , en förstärkning som stegvis trappas upp ytterligare 2018. liberalerna föreslår i denna budget en förstärkning av förbandsverksamheten. Vi vill även förstärka Försvarsmaktens möjligheter till materielanskaffning. Dessa anslag går bland annat till att upprätta en trovärdig tröskelförmåga på , återupprätta svensk förmåga till ubåtsjakt, satsa på nya haubitsar till artilleriet och säkerställa att kompetens upprätthålls inom exempelvis flygstridskrafterna. Vi vill även reformera försvarets personalförsörjning. beslutade att göra värnplikten vilande i fredstid. Men beslutade också att plikten kunde införas på nytt om läget i omvärlden drastiskt försämrades eller om försvaret inte kunde rekrytera frivilliga soldater. Vi står nu inför en situation där båda dessa scenarier blivit verklighet. liberalerna anser därför att en process för att aktivera värnplikten behöver inledas. Vi föreslår ett försök med plikt 2016. En aktiverad värnplikt ska inte ersätta ett yrkesförsvar, utan komplettera den rekrytering av soldater som sker på frivillig väg i likhet med de system för personalförsörjning som finns i och . liberalerna prioriterar satsningar på försvaret, men oavsett resurserna behöver försvaret även stärkas genom ett svenskt Natomedlemskap. Ett medlemskap i skulle skapa förutsättningar för ett djupt och förtroendefullt samarbete med de övriga nordiska och de baltiska länderna. Vi skulle vara med och fatta beslut i stället för att passivt invänta andras ställningstaganden. Det försämrade omvärldsläget kräver snabba svar på hur vi bäst förbereder ett svenskt medlemskap. liberalernas mål är en Natoanslutning under innevarande mandatperiod. Inget annat kan på ett lika avgörande sätt förbättra vår nationella säkerhet. Bättre villkor för äldre Kronologisk ålder är ett dåligt mått på människors förmågor, både på arbetsmarknaden och i samhället. Äldre människors kunskap, kompetens och erfarenhet måste tas bättre tillvara. En viktig del i liberalernas ekonomiska politik är att möjliggöra fler årsrika människors fortsatta deltagande i arbetskraften. Detta återspeglas bland annat i vårt skatteavsnitt där vi avvisar regeringens skattehöjningar på äldres arbete som vi själva bland annat vill utöka jobbskatteavdraget för äldre. På så sätt avlägsnas även hinder för att spara ihop till mer pension även senare i livet. Det gynnar både individ och samhälle. Alliansregeringen sänkte även skatten för pensionärer totalt fem gånger, vilket sammanlagt har gett en garantipensionär mer i disponibel inkomst jämfört med . Att öka äldres självbestämmande och makt över sin vardag är en central uppgift för liberalernas äldrepolitik. Ett område där äldre i hög grad har behandlats som ett kollektiv är äldreomsorgen. Samma lösningar erbjuds till alla. Äldre som behöver stöd i sin vardag förutsätts varken kunna eller vilja välja själva. Vi anser att det är precis tvärtom: respekten för den enskilda människans önskemål är särskilt viktig när hon är i en utsatt situation. En del i att förverkliga detta mål i vardagen är att de äldre som får del av omsorgstjänster själva ska få mer att säga till om vad gäller vad de ska äta och hur maten ska tillagas. God och näringsrik mat samt trivsamma måltider är en viktig kvalitetsfråga i äldreomsorgen. Ett väl fungerande förebyggande arbete mot undernäring minskar också risken för fallskador och andra hälsoproblem, som behovet av omvårdnad minskar. liberalerna föreslår att det ska tillhöra en så kallad skälig levnadsnivå att få äta det man själv tycker om. Socialtjänstlagen bör förtydligas, och en laga-mat-garanti för införas. Den som har fått hjälp med måltider beviljad ska ha rätt att välja mellan att få mat lagad i det egna hemmet och att få mat levererad hem. För den mat som levereras ska det finnas flera olika leverantörer och rätter att välja mellan. Också i särskilt boende ska de äldres inflytande över måltiderna och måltidernas kvalitet öka. Reformen bör kunna träda i kraft . För att genomföra förslaget avsätter vi 2016 och därefter . Medlen ska användas dels för kommunernas ökade kostnader, dels för utbildningssatsningar och utvecklingsmedel för bättre måltider. Vi avsätter även resurser för att möjliggöra en ny och mer tillåtande lagstiftning för hemtjänst. Vi är starkt kritiska till att regeringen, i direkt strid med beslut, avbröt det så kallade Omvårdnadslyftet . Den kompetenssatsning regeringen nu aviserar för äldreomsorgen hade kunna få betydligt större effekt om den utformats som en förlängning av Omvårdnadslyftet utan avbrott. Erfarenheten visar också att många kommuner inte hinner tillgodogöra sig ettåriga satsningar. Vi avsätter därför medel för en kompetenssatsning som bygger vidare på erfarenheterna från Omvårdnadslyftet. Bostadstillägget har en avgörande betydelse för att lyfta ekonomiskt svaga pensionärer över fattigdomsgränsen. Det bidrar även till att säkerställa äldres självbestämmande i ett avgörande hänseende: en tillgänglig bostad med närhet till service och samvaro ökar livskvalitet och samvaro. Därmed kan även behov av kontakt med vård och omsorg minska. Folkpartier höjer därför ersättningsnivån i bostadstillägget från . För att övervinna miljöproblemen och hejda klimatförändringarna samt för att klara jobben och tillväxten behövs en liberal klimatpolitik som bygger på globalt samarbete, kunskap, nya idéer, ny teknik och tydliga styrmedel för en långsiktigt hållbar ekonomi. liberalernas politik utgår från försiktighetsprincipen och principen att förorenaren ska betala. Ekonomiska styrmedel, såsom koldioxidskatt och handel med utsläppsrätter, ska vara generella och teknikneutrala. liberalerna föreslår en grön skatteväxling. Vi vill se lägre skatt på jobb medan olika former av miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter höjs. Med beaktande av jobben och konkurrenskraften ska ekonomiska styrmedel därför användas för att möta klimatkrisen och föra närmare klimatmålen. Vi vill ta viktiga steg mot ett fossilfritt . Miljöpåverkan från transportsektorn måste minska och åtgärder krävs för att nå målet om en fossilfri fordonsflotta. Det krävs ökad ekonomisk styrning men det måste ske på ett kostnadseffektivt och långsiktigt sätt. Fordonsskatt ska betalas för personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar bl.a. utifrån fordonets koldioxidutsläpp per kilometer. Vi föreslår en omvänd miljöbonus där bilar som inte skulle vara berättigade för en miljöbilspremie, enligt gällande regelverk, får en förhöjd fordonsskatt med . Reseavdraget behöver göras mer generöst där kollektivtrafiken är mindre väl utbyggd och stramas åt där möjligheten att använda kollektivtrafiken är större. Vi satsar på laddinfrastruktur. Successivt bör olika former av subventioner för användandet av fossila bränslen fasas ut. Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker, effektiv energiproduktion med små utsläpp av växthusgaser till konkurrenskraftiga priser. kan spela en roll som föregångsland avseende omställning till fossiloberoende elproduktion. För klimatets skull vill liberalerna avskaffa effektskatten. Regeringens höjning av effektskatten leder till förtida stängning av fungerande reaktorer och att svensk elförsörjningen hotas långsiktigt. behöver en mer likvärdig beskattning inom energisektorn och en liberalisering av energipolitiken som sätter klimathänsyn, långsiktiga spelregler, och konkurrensneutrala villkor i första rummet. Att låta kärnkraft, vattenkraft, vindkraft och solkraft konkurrera på egna meriter är grunden för en liberal och fungerande energimarknad. Det finns en stor potential att fortsätta bygga ut förnybara energislag men det behövs förutsägbara, enkla och teknikneutrala styrmedel, inte kortsiktiga bidrag. För att underlätta villkoren för solenergi att etablera sig på marknaden föreslår liberalerna att fastighetsskatten helt tas bort på produktionsanläggningar för solenergi. Det är positivt att regeringen till viss del backat från förslaget om avskaffad skattebefrielse för bland annat småskalig solenergi. liberalerna anser dock att regeringen fortfarande försvårar för utbyggnaden av solenergi eftersom den håller fast vid att beskattning utgår per juridisk person i stället för per anläggning. liberalerna vill anslå statliga medel för nationella klimatinvesteringar där fokus ska vara att få ner utsläppen. Vidare satsar vi på att sanera och återställa förorenade områden som kan användas till bostadsbyggande eller som är särskilt angelägna ur risksynpunkt. liberalerna vill införa skatt på elektronik som innehåller miljöfarliga kemikalier. För att få bort farliga kemikalier i konsumentprodukter, till exempel leksaker och kläder, krävs ökad marknadstillsyn. Miljösituationen i våra hav och vattendrag är kritisk på grund av utsläpp, övergödning och exploatering. liberalerna vill förstärka den havs- och vattenrelaterade miljöövervakningen. Staten bör långsiktigt ta en större del av ansvaret för städning av våra stränder. Användningen av handelsgödsel i jordbruket bidrar till övergödning av vattenområden. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. Det är därför angeläget att användningen av sådan gödsel minskar och att jordbrukets allmänna miljöpåverkan sjunker. Därför föreslås en ny läckageskatt . Allt fler arter hotas av utrotning. Hotade växter och djur ska skyddas genom fridlysning, information och biotopskydd. Artdatabankens arbete ska främjas. För att bevara och utveckla den biologiska mångfalden i form av olika naturtyper och arter behövs ökade restaureringsinsatser. Den svenska bostadsmarknaden behöver fler bostäder. För att det ska bli verklighet behövs enklare regler, mindre krångel och kortare planprocesser. Dagens regelverk hämmar konkurrensen inom byggsektorn vilket leder till högre produktionskostnader och dyrare bostäder för medborgaren. Med nuvarande lagstiftning påverkas dessutom konsumenters efterfrågan på bostadsmarknaden i oacceptabelt låg grad. De reformer som liberalerna och Alliansen har genomfört har bidragit till att byggtakten ökat kraftigt . Regeringsskiftet har betytt sänkta ambitioner och en återgång till dyra åtgärder som visat sig verkningslösa. Efter en inledande period av oklara besked har den nu sittande regeringen aviserat en storskalig satsning på återinförda byggsubventioner. Detta är i grunden feltänkt och kommer att störa bostadsmarknaden än mer, med minskat byggande som följd. Den mest konkreta följden av den nuvarande regeringens politik är mångmiljardsubventioner till byggföretag. Misshushållning av skattebetalarnas pengar kommer inte att lösa bostadsbristen. Vi anser vidare att ansvaret för att vårda och förvalta fastigheter ligger på ägaren och inte på staten. Vi avvisar därför regeringens förslag till subventioner och investeringsstöd i sin helhet, vilket innebär en utgiftsbesparing på . liberalerna vill i stället inrätta en snabbhetspremie till de kommuner som har korta handläggningstider eller framgångsrikt förkortar sina handläggningstider för plan- och bygglovsärenden. På så vis riktas stimulansen till en effektivisering av kommunernas roll som planmyndigheter och tillståndsgivare i byggärenden, vilket är avgörande för att öka byggtakten i . För detta ändamål reserverar vi . Vi anser också att det på motsvarande sätt bör införas sanktionsavgifter för de kommuner som inte följer de i lag föreskrivna tidsgränserna för plan- och byggärenden. Vi förstärker också anslagen för marksanering för att frigöra mark för bostadsbyggande med ytterligare utöver regeringens förslag. Det är allvarlig att flyttskatten i sannolikt är den högsta i hela den utvecklade världen. När en person av skatteskäl väljer att inte sälja sin bostad innebär det att någon annan inte kan köpa. På det sättet uteblir flyttkedjor och bostadsbristen förvärras. Inlåsningen drabbar både enskilda och företag som försöker rekrytera. Bristen på rörlighet och bostäder uppskattas leda till cirka 15 000 fler arbetslösa i . Vi avstår därför 1 300 miljoner i skatteintäkter 2016 för att sänka den så kallade flyttskatten. De pågående flyktingströmmarna saknar motstycke i modern tid, vilket ställer krav på EU och . Vi vill se fler lagliga vägar in i EU, såsom asylvisum och avskaffat transportörsansvar, och det behövs en mer varaktig lösning inom EU för att dela ansvaret avseende flyktingmottagandet. I den rådande akuta situationen behöver alla länder göra mer, även . liberalerna anser att ska öka antalet kvotflyktingar från dagens 1 900 personer till cirka 5 000 personer. Just nu kommer fler flyktingar än tidigare sedan till . Det kostar inledningsvis pengar och gör att vi har behov av att utveckla politiken för mottagande. Vårt mottagningssystem är ansträngt och måste dimensioneras och reformeras därefter. Flyktingmottagandet är ett nationellt åtagande och ansvaret måste vara gemensamt. Staten ska ytterst kunna ålägga kommuner att ta emot fler nyanlända men för att ge kommunerna bättre förutsättningar måste det statliga stödet till kommunerna öka. Vi vill till skillnad från regeringen behålla men reformera det prestationsbaserade stödet till kommuner som tar emot många nyanlända i förhållande till sin folkmängd. liberalerna anser att stödboenden bör införas som placeringsform för ensamkommande flyktingbarn. För att klara av ett ökat asylmottagande måste vi ha en politik som håller hela vägen och som ger människor verkliga möjligheter att komma in i det svenska samhället. Rätt hanterat blir dagens asylmottagande en tillgång för . Det kräver viktiga och brådskande reformer. Framför allt krävs en öppen, flexibel och modern arbetsmarknad och förändringar på bostadsmarknaden som underlättar byggande och gör det möjligt för fler att få sin första bostad. liberalerna är kritiskt till att regeringen skär ner på den särskilda satsningen för mänskliga rättigheter och demokratisering. Mot bakgrund av det allvarliga läget för den demokratiska utvecklingen i många delar av världen, ser vi det som nödvändigt att återställa anslagsposten till nivå. liberalerna föreslår ett demokratilyft i svenskt bistånd. Mer resurser bör riktas till att främja yttrandefrihet, pressfrihet och oberoende medier. Riktat bistånd bör i högre grad än ges till fria journalisters utbildning och kontakter i . Inom ramen för demokratilyftet ska dessutom stödja enskilda demokratiaktivister genom att öronmärka biståndspengar till demokratistipendier för aktivister som vill studera i . Det ska också inrättas ett program för privatpersoner i mottagarländer inom ramen för biståndsverksamheten. Vi ser också att det finns ett stora behov inom det humanitära biståndet. UNHCR står inför en massiv uppgift, och stöd till detta FN-organ behöver prioriteras. liberalerna gör en rättssäkerhets- och integritetspolitisk satsning genom att förstärka anslagen till och Datainspektionen. JO behöver ökade resurser för att kunna fullgöra sitt viktiga uppdrag, och i avvaktan på en ny integritetsmyndighet med ett brett mandat behöver även Datainspektionens resurser förstärkas. På grund av det osäkra politiska läget, med en regering med svag parlamentarisk ställning, förstärker vi också anslaget till för att möjliggöra en ökad beredskap för extra val. Vi har högre ambitioner än regeringen vad gäller de nationella minoriteterna och arbetet för romsk inkludering. liberalerna höjer anslagen för minoritetspolitiska åtgärder så att fler kommuner får möjlighet att ansluta sig till förvaltningsområdena för minoritetsspråk. Vi är också kritiska till att regeringen sänker anslagsnivån för åtgärder för den nationella minoriteten romer. Ett långsiktigt genomförande av strategin för romsk inkludering kräver långsiktiga och uthålliga åtaganden, och i stället för nedskärningar behöver snarare ambitionerna höjas. Vi anslår därför ökade resurser jämfört med regeringen. bildades med uppgift att oberoende granska regeringens politik, budgetmotioner och ekonomiska bedömningar. Vår erfarenhet är att rådet har gett stadga åt den finanspolitiska debatten. Utöver detta borde det vara rimligt att rådet åtminstone översiktligt granskar och utvärderar oppositionspartiers ekonomiska politik, detta för att genom oberoende granskning ytterligare minska risken för ofinansierade förslag och ogenomtänkta reformer. liberalerna föreslår därför att får en stärkt finansiering och ett utvidgat uppdrag. Ett stramt finanspolitiskt ramverk och stärkta finanspolitiska institutioner Det är avgörande att också i fortsättningen har ett välordnat finanspolitiskt ramverk som för politiken i en stram och ansvarsfull riktning. Det finanspolitiska ramverket säkerställer finansiell stabilitet och en beredskap att klara framtida kriser, och det har tjänat väl. Förtroendet för offentliga finanser är högt, och statsskulden är relativt låg. liberalerna anser att detta skapar goda förutsättningar för att nu genomföra en översyn av överskottsmålet. Vår utgångspunkt är att målet såsom det är konstruerat inte är tillräckligt väl avvägt. ser vi tydliga faror kopplade till det balansmål som regeringen förespråkat eftersom detta riskerar att öka statens skuldsättning. Som tidigare konstaterat finns det en överhängande risk att det finansiella sparandet kommer att understiga målet, vilket eventuellt mål som än väljs. Drivkrafterna att överträffa den här typen av mål är små, som kostnaden för en mindre negativ avvikelse på kort sikt är liten. Ett balansmål riskerar därmed i sin tillämpning att leda till ett underskott i de offentliga finanserna, som innebär att skuldsättning på framtida generationer ökar. Ett sätt att hantera en sådan utveckling är att i stället införa ett överskottsmål på en lägre nivå än , exempelvis . Om målet är överskott så skapas en större marginal och mindre risker för underskott. Ett annat sätt att minska risken för att långsiktiga underskott uppstår är att parallellt med ett balansmål inrätta ett särskilt tak för den offentliga skuldkvoten, det vill säga att statsskulden inte får överstiga en viss nivå. På så sätt skapas ett nationellt ankare för skuldkvoten på behörigt avstånd från det krav på att statsskulden inte får överstiga som kommer med EU:s . I enlighet med vad gett regeringen tillkänna tillsatte regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att se över målet för den offentliga sektorns finansiella sparande.