ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021212 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör verka för att undanröja de hinder som försvårar för människor från de palestinska områdena att idka handel och tillkännager detta för regeringen. Handel mellan folk och länder är en källa både till högre levnadsvillkor och till kontakt och ökad förståelse mellan folk och länder. Situationen inom de palestinska områdena har försvårats alltmer för människor som söker få avsättning för sina produkter, både i närområdet och på en internationell marknad. Restriktioner och avspärrningar gör det omöjligt att sköta sina odlingar eller transportera olika slags produkter. Efter konflikterna i /2009 och 2013/2014 har situationen försämrats ännu mer och restriktionerna har blivit ännu hårdare. På grund av dessa restriktioner har så många som av de lokala företagen tvingats att stänga eftersom de inte har tillgång till råvaror eller möjligheter att exportera sina produkter. Arbetslösheten stiger alltmer och av befolkningen är delvis eller helt beroende av bistånd för att överleva. Restriktionerna leder också till att smuggling och så kallad tunnelekonomi breder ut sig. Illegal handel uppmuntras, vilket hämmar en demokratisk och fredlig utveckling. Det ger dessutom Hamas och liknande rörelser ett större inflytande över utvecklingen i området, vilket påverkar samhället ännu mer i negativ riktning. Människorättsorganisationer och FN är eniga om att de omfattande hindren drabbar civilbefolkningens rörelsefrihet kollektivt och att de därmed strider mot den humanitära rätten. Enligt flera studier, bl.a. av och FN, är det denna situation som är det främsta skälet till den palestinska ekonomins kollaps. Innan ett övergripande fredsavtal kan uppnås finns det skäl att agera inom försörjningsområdet direkt. Fattigdomen eskalerar, människor förlorar framtidstron och frustrationen tilltar. Utländska investerare vill inte investera i området, vilket medför att palestinska små och stora företag inte kan växa. Allt detta sammantaget riskerar att öka radikaliseringen i området, vilket inte gynnar en fredlig utveckling . Nuvarande hinder mot fri rörlighet för människor och varor gör det omöjligt för den palestinska ekonomin att utnyttja det associationsavtal som tecknats med EU. bör därför inom EU driva på och undanröja de hinder som försvårar ett handelsutbyte och därmed stärka enskilda människors egen försörjning. Detta kan föra med sig att den totala ekonomiska situationen i de palestinska områdena radikalt förbättras.
mot · H3021213 · 2015-10-05 00:00:00 — Regelförenkling av ROT- och RUT-arbeten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla registreringen av ROT- och RUT-arbeten och tillkännager detta för regeringen. För utgör jobb och företagande grunden för socialliberalismen och vår syn på det goda samhället. Det är genom företagandet som företagsamma individer kan förverkliga sina drömmar och det är genom företagets möjlighet att växa som jobb skapas. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar den gemensamma välfärden. Individens frihet, den fria företagsamheten och det goda näringslivsklimatet är det som bygger det starka samhället. Den som har drivit företag vet vad det innebär att sätta sig in i ny tvingande lagstiftning från det offentliga. Pålagor som på pappret kan tyckas välbehövliga för att genomdriva en viss politik blir för den enskilda företagaren ett osäkerhetsmoment som drabbar tillväxt och jobbskapande. Att sätta sig in i ny tvingande lagstiftning må vara enkelt för ett stort företag med tillgång till en egen HR-avdelning, men för det lilla företaget slår varje regelkrångel direkt mot lönsamheten. infördes nya och tvingande regler för den som utför ROT- och RUT-arbeten (se 2014/15:SkU7). De nya reglerna innebär att en ansökan om utbetalning av ROT- och RUT-arbeten måste göras elektroniskt. Dessutom behöver ansökan innehålla detaljerade kostnader om arbetets art och materialkostnad. En övergång till ökad digitalisering och e-förvaltning i kontakten med offentliga aktörer är i grunden en positiv och kostnadseffektiv reform, men förändringarna ska inte forceras igenom och heller inte tumma på serviceskyldigheten enligt förvaltningslagen. En näringsidkare som tidigare kunde lämna sina uppgifter på pappersblankett måste nu rätta sig efter de nya reglerna och göra en digital anmälan via en e-tjänst som kräver svensk e-legitimation. Istället för stöd från måste näringsidkaren underlätta för genom att fylla i ansökan digitalt. Näringslivsföreträdare som Hantverkarnas har rapporterad om att de nya tvingande reglerna skapar onödigt krångel för sina medlemsföretag. Framförallt för de företag som är etablerade i glesbygden, där uppkopplingsmöjligheterna till internet är begränsade. Företag i inland kan behöva resa flera kilometer för att få internettäckning och möjligheten att ansöka om ROT- och RUT-arbeten. Detta skapar en osund konkurrens, onödigt regelkrångel för våra tillväxtskapande företag och hotar tilltron till våra förvaltningsmyndigheter. bör arbeta för en förenklad registrering av ROT- och RUT-arbeten. Inte försvåra den genom att ställa krav på formen för registrering.
mot · H3021214 · 2015-10-05 00:00:00 — Utökad användning av elektronisk fotboja vid kontaktförbud ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka användandet av elektronisk fotboja vid kontaktförbud och tillkännager detta för regeringen. Många människor som fått kontaktförbud bryter mot detta, främst är det män som tidigare haft en våldsam relation till en kvinna. I flera fall, bland annat ett uppmärksammat i , har kvinnan blivit mördad av mannen trots aktivt kontaktförbud. För att värna om människors säkerhet, då framförallt säkerheten för kvinnor som levt i våldsamma relationer, föreslås att det sker en utökad användning av elektronisk fotboja vid kontaktförbud. Då fotbojan går att spåra via gps kan vi dels trygga att kontaktförbudet efterlevs och i många fall ingripa när det noteras att parten är på väg mot en adress där också offret finns. Dels kan vi också i större utsträckning bevisa när kontaktförbudet kränkts. finns det en laglig möjlighet att tilldöma någon att bära fotboja, men per hade ingen tilldömts att så göra. Förslaget är att användandet regleras i lagtext.
mot · H3021215 · 2015-10-05 00:00:00 — Inrättande av en standard i välfärdssystemet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en standard i välfärdssystemet och tillkännager detta för regeringen. I säger vi att det skall finnas en likvärdig offentlig service för alla människor. Så är det inte , tyvärr. Kommunerna tar sig stora friheter vid budgetsättningen och vid kriser sparas det ofta på kärnverksamheten: skola, äldrevård och liknande. Detta ofta för att kunna finansiera visionära stadsbyggnadsprojekt, bygga fotbollsplaner och annat som förvisso är trevligt, men kanske inte nödvändigt för invånarna och samhällets framtid. Det behövs en bättre prioriteringsordning inom kommunerna för att säkerställa att medborgarnas service blir tillräcklig oavsett kommun. Med bakgrund av detta föreslås att det införs en nationell standard, förslagsvis inskriven i kommunallagen, vilken måste efterföljas. Om det finns en kvalitetsmässig kravspecifikation som tydligt anger vad kommunen skall leverera till sina invånare slipper vi situationer där man skär ned på skolmaten eller antalet anställda inom äldrevården för att kunna finansiera en idrottsarena eller fotbollsplan trots att budgeten är ansträngd.
mot · H3021216 · 2015-10-05 00:00:00 — Förändring av benämningen för område 24 Näringsliv i statsbudgeten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att område 24 Näringsliv i statsbudgeten ska benämnas intäktsområde i stället för utgiftsområde och tillkännager detta för regeringen. En av viktigaste uppgifter är att besluta om statens utgifter och inkomster i statsbudgeten. Statsbudgeten består av en beräkning av statens inkomster och utgifter, som fördelas och presenteras under ett antal utgiftsområden. Regeringen lämnar i sin budgetproposition förslag till hur utgifterna ska fördelas på de olika områdena. Dessa utgiftsområden är 27 till antalet och anges i riksdagsordningen (Tilläggsbestämmelse 9.5.3). Bland utgiftsområdena återfinns exempelvis utgiftsområde 1 , 6 Försvar och samhällets krisberedskap och 25 Allmänna bidrag till kommuner. Samtliga exempel på olika typer av statens utgifter. Bland dessa kan dock inte 24 Näringsliv räknas. Denna post behandlar ett av statens främsta intäktsområden och bör benämnas som ett sådant. Företag och företagsamma personer skapar jobb och tillväxt. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd och övriga utgiftsområden i statsbudgeten. Enligt uppgick statens intäkter till (Prognosutvärdering , ESV). Det är intäkter som kan fördelas på utgiftsområden som 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och 16 Utbildning och universitetsforskning.
mot · H3021217 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att uppgradera till riksmuseum och tillkännager detta för regeringen. I dök tankar upp om att samla in gammal undervisningsmateriel. Ett inventeringsprotokoll finns. Dessutom klargjordes att ingen materiel fick slängas utan medgivande av skolförvaltning. 1980 beslutade skolstyrelsen i att tillsätta en arbetsgrupp för att arbeta med frågan att inrätta ett skolmuseum. 1982 beslutade sedan kommunfullmäktige om inrättandet av en stödförening för ett eventuellt skolmuseum. Dess uppgift var att samla materiel till ett blivande skolmuseum. 1993 invigdes av f.d. statsrådet i samband med utställningen ”Klass efter klass, Folkskolan i ”. har böcker, planscher och annan undervisningsmateriel samlats in. Museet har en samling som speglar skolhistoria och framåt. Allt har dokumenterats och registrerats. Det mesta finns utställt i kommunens lokaler. Dessa består av fyra stora klassrum samt två korridorer i Oskarsskolan (byggd i . Här kan besökare se och uppleva den gamla skolan i en genuin miljö. Museet har förutom guidade visningar också gammaldags lektioner för skolungdomar samt erbjuder forskning för lärarstudenter och övriga intresserade. Eftersom flera skolmuseer i vårt land lagts ner ser vi det synnerligen angeläget att med sina unika utställningsmöjligheter bevaras för framtiden i form av ett riksmuseum. bör ha ett museum som kan visa skolhistoria för kommande generationer.
mot · H3021218 · 2015-10-05 00:00:00 — Myndigheter i alla storstadsregioner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheter ska vara lokaliserade i samtliga storstadsregioner och tillkännager detta för regeringen. Lokaliseringen av statens myndigheter har betydelse för och enskilda regioners tillväxt. präglas den geografiska fördelningen av att en klar majoritet av myndigheterna finns i , som en del myndigheter, av arbetsmarknadsskäl, är utlokaliserade från till mindre regioner. Utlokaliseringen till mindre orter har fått kritik för att försvåra myndigheternas möjlighet att rekrytera rätt kompetens och har en överväldigande majoritet lokaliserats till . Myndigheternas lokalisering är emellertid inte alls anpassad till att har tre storstadsregioner med möjlighet att tillgodose kravet på rekrytering av spetskompetens. I såväl Öresunds- som finns det endast ett fåtal myndigheter och färre än i exempelvis och . Detta är mycket anmärkningsvärt. Lokaliseringen av myndigheter är ett av statens mest effektiva och direkta verktyg för att påverka och skapa utveckling i en viss region. Genom koncentrationen av många myndigheter till har staten på detta sätt bidragit till kraftiga tillväxt. På samma sätt borde fler myndigheter lokaliseras i och En starkare statlig närvaro i samtliga tre storstadsregioner innebär också att risken för flaskhalsar på arbetsmarknaden och strukturell sårbarhet för konjunkturer minskar.
mot · H3021219 · 2015-10-05 00:00:00 — Borttagning av gränshinder i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse en särskild förhandlingsperson med uppdraget att ta bort gränshinder i och tillkännager detta för regeringen. I en internationell jämförelse framstår de nordiska (Skandinaviska) länderna som välmående, jämlika och dynamiska. Att företag och människor kan röra sig fritt mellan de nordiska länderna är en stor fördel och har bidragit till att skapa välstånd i de nordiska länderna. reser många svenskar till och för att arbeta och bidrar på så sätt till att förbättra välfärden. Många svenskar, inte minst ungdomar, arbetar i och . Efter invigning har vi sett en dramatisk ökning av arbetspendlingen från till . Omkring 20 000 personer reser varje arbetsdag över landsgränsen för att ta del av en arbetsmarknad som annars vore stängd. På finns förutsättningar för att öka integrationen ytterligare genom att skapa en gemensam arbetsmarknad i . Det finns gränshinder som försvårar för den som vill bo i ett land och arbeta i ett annat land. Detta blir tydligt i . Det handlar om att socialförsäkringar, arbetsrätten och utbildningssystemet inte är samordnade. Det betyder att pensioner som är intjänade i grannlandet kan gå förlorade om de inte bevakas och att det i vissa fall inte går att föra över tjänstepensionen som är intjänad i det ena landet. Det handlar om att det uppstår stor osäkerhet vad gäller till exempel föräldraförsäkring och barnbidrag om man arbetar i och , exempelvis om man som svensk avbryter sin anställning i för att arbeta i . Vidare har det uppmärksammats att det finns människor som har blivit ersättningsskyldiga till för att de erhållit felaktiga utbetalningar av barnbidrag. Dessa gränshinder skapar osäkerhet för den som arbetspendlar mellan och . Även inom utbildningssystemet finns det behov av samordning. är det inte möjligt att få yrkesinriktad praktik i . Trots att skånska och svenska företag har behov av utbildade och yrkesskickliga hantverkare och andra kompetenser har svenska företag svaga incitament att erbjuda svenska och danska elever lärlingsplatser. För att stimulera framväxten av en gemensam arbetsmarknad i de nordiska länderna, inte minst i , är det centralt att gränshinder elimineras. Under alliansregeringen inrättades ett gränshinderforum där företrädare för de nordiska länderna gemensamt arbetar med att lösa gränshinder. Regeringen behöver fortsätta på den inslagna vägen och ta krafttag för att komma till rätta med problemen. Det finns därför behov av att göra en översyn av lagstiftning och regelverk. En särskild förhandlingsperson, med uppdraget att ta bort gränshinder, bör tillsättas.
mot · H3021220 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att införa neutrala skatteregler för generationsväxling i företag och tillkännager detta för regeringen. välstånd vilar sedan århundraden på entreprenörers skapande och deras medarbetare i mindre företag. Det är enskilda individer som väljer att med stor personlig risk driva innovationer eller affärer framåt i just . En stor del av ägs av en eller endast ett fåtal personer. I dessa företag finns en stor kraft och nya möjligheter för växande affärer samt nya innovationer. Det är dock alltför ofta svårt med ägarskiften i svenska företag. Yngre familjemedlemmar är av olika skäl inte kapabla, eller saknar viljan, att ta över företaget från den äldre generationen. Det finns också andra hinder för nya ägare och ny kraft i de mindre företagen. Skatten för den som överlåter sitt företag inom familjen kan i vissa fall bli mer än dubbelt så hög som skatten för den som säljer företaget till en extern part. I de fall som vårt skattesystem skapar inlåsningseffekter som får entreprenörer att stanna kvar i företagande längre än vad de själva vill så kan det direkt motverka jobb och entreprenörskap, till exempel kan det leda till att nya generationer inte får chansen att utveckla verksamheten. med långsiktigt engagemang för verksamheten är centralt för svensk ekonomisk utvecklig. Att skattemässigt missgynna att företag stannar kvar inom en familj skadar svensk ekonomi. En internationell undersökning från PwC visar att av familjeföretagen finns kvar för en tredje generation att ta över. Endast en procent av företagen finns kvar för en sjätte generation att ta över. Det finns skäl att utgå från att dessa siffror även är relevanta för . Därtill vet vi också att tillgången till just riskkapital är begränsad inte minst till följd av de senaste sju svåra åren på kapitalmarknaden i den internationella finanskrisens spår. ser vi att riskkapitalinvesteringar är koncentrerade till med upp till hälften av allt investerat riskkapital. Det finns beräkningar som visar att samtliga storstadsregionerna (, och ) står för av den totala volymen av riskkapitalinvesteringar i . Effekten blir att då det varken finns nya externa eller interna ägare så avvecklas istället väl fungerande företag. Det krävs mer neutrala svenska skatteregler i så att generationsskiften inom och utom familjen i svenska småföretag underlättas och att kapitalförstöringen minskar. Det gäller således att avyttringar av så kallade kvalificerade andelar i fåmansföretag beskattas på ett likformigt sätt oavsett om avyttring sker inom eller utom den så kallade närståendekretsen.
mot · H3021221 · 2015-10-05 00:00:00 — Statliga uppdrag till regionala museer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna för att ge statliga/nationella uppdrag till regionala museer inom respektive museums specialområde och tillkännager detta för regeringen. ligger de allra flesta statliga museerna i . När det nu åter igen blir kostnadsfritt inträde till dessa så aktualiseras frågan om hur man kan sprida nationella uppdrag i museivärlden. I linje med gällande samverkansmodell och en ökad regionalisering av kulturpolitiken är det viktigt att lyfta frågan om möjligheten att kunna ge statliga, nationella uppdrag till de regionala museerna inom olika specifika ämnesområden. Det skulle på flera plan skapa möjligheter att koncentrera kompetensen, stärka kontakterna med forskningen vid närliggande universitet och på ett tydligare sätt knyta verksamheten till det civila samhället. En aktuell diskussion gäller ett nationellt och statligt finansierat uppdrag för den svenska glashanteringen. Den svenska glashanteringen har alltid haft en geografisk koncentration till den sydöstra delen av , i dagligt tal kallat Glasriket. har varit en central plats för det svenska glaset och /har samlat svenskt glas, arkiv och glasteknik . Ett nationellt uppdrag skulle stärka denna specialisering och ge möjligheter till en regionalisering av den statliga museipolitiken, som är alltför koncentrerad till . Om denna modell kan fungera och inspirera finns möjligheter att flera regionala museer erhåller statliga specialuppdrag inom givna ämnesområden, där just det specifika regionala museet sitter på den främsta kompetensen och de största samlingarna. [Motionärernas namn]
mot · H3021222 · 2015-10-05 00:00:00 — Enklare skyltningsregler för landsbygdens företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagar och regelverk samt hur tillämpning sker för att underlätta för näringsverksamhet på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Att kunna verka och leva på landsbygden är en förutsättning för ett öppet landskap och ett levande näringsliv överallt i . Vi vill att människor ska kunna finna sin utkomst även utanför städer och större samhällen. I allt högre grad är olika turistverksamheter, gårdsförsäljning och andra besöksmål nödvändiga för att utveckla näringslivet på landsbygden. Om verksamheterna ska ha en chans att locka till sig besökare måste det finnas rimliga regler för att underlätta skyltning till dessa verksamheter. är regelverket snårigt, upplevs godtyckligt och ofta mycket restriktivt. Tillstånd för att sätta upp en skylt görs antingen hos , eller kommunen beroende på var skylten ska finnas. Olika hänsyn tas och avgift ska erläggas. Om skylten kräver tillstånd prövar om skylten kan komma att påverka trafiksäkerheten negativt. Detta görs efter samråd med och . Dessutom görs en prövning enligt lagen med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning (LGS) om skylten inte enbart ska monteras tillfälligt. En prövning enligt LGS sker av alla ”tavlor, skyltar, inskrifter eller därmed jämförliga anordningar för reklam, propaganda eller liknande ändamål”. Prövningen sker utifrån en bedömning om skylten kan komma att inverka menligt på landskapsbilden. En näringsidkare vill sätta upp en reklamskylt på en åker från vägen. Eftersom det är mer än från vägområdet krävs inget tillstånd enligt väglagen. Däremot krävs tillstånd enligt LGS. Ansökan lämnas till tillsammans med ansökningsavgift: . menar att många skyltar innebär en trafikfara och det är inte ovanligt att skyltar därför plockas bort av verket. I och strax utanför städerna är det reklamskyltar överallt och dessa anses inte utgöra någon trafikfara. Skillnaden hur skyltning bedöms och beslutas är ibland svår att förstå. Regelverket är snårigt och regelverket bör därför bli enklare och tillämpas mer enhetligt i hela och anpassas till modernt näringsliv, turism och landsbygd. En översyn av gällande lagar vore önskvärd.
mot · H3021223 · 2015-10-05 00:00:00 — Fortsatt drift av svensk kärnkraft ställer sig bakom det som anförs i motionen om svensk kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. Fyra av tio kärnkraftsreaktorer hotas av förtida stängning. Den höga effektskatten är en starkt bidragande orsak. Regeringen har aviserat en höjning av effektskatten, vilket än mer hotar lönsamheten för kärnkraften. Koldioxidfri el bidrar till stabil och konkurrenskraftig elförsörjning för svensk industri. hotas detta av politiska beslut. Risken för energi-/effektbrist är uppenbar. Kärnkraften är nödvändig för den energikrävande basindustrin i . Grunden för det svenska välståndet är basindustrin och dess bidrag till sysselsättning och exportinkomster. Den svenska industrins förmåga att hävda sig på en globaliserad marknad hänger nära samman med tillgången på konkurrenskraftig energi och en elmarknad där priserna präglas av stabilitet och förutsägbarhet. Det var förmågan att omvandla järnmalmen till stål, skogen till papper och trävaror och sedan skapa industriprodukterna från snilleindustrierna som beredde vägen för dagens industri och framstående näringsliv. Värt att notera är att det var energikrävande processer då och är det fortfarande. Även om det gått industrialiseringen tog fart och vi har fått en stark tjänstesektor så är fortfarande beroende av tillverkningsindustrin för tillväxt, utveckling och välfärd. Regeringens politik på energiområdet måste skapa säkerhet och förtroende angående framtida produktion, tillgången och nivåerna på de svenska elpriserna för basindustrin. Det är särskilt viktigt när näringslivet är starkt beroende av tydliga besked om hur de svenska elpriserna kan tänkas utvecklas för deras fortsatta investeringar och framtiden för nuvarande anläggningar som kämpar med lönsamheten. En framtida utveckling för basindustrin kräver fortsatt tillgång på miljövänlig och kostnadseffektiv energi och då behöver kärnkraft vara en fortsatt del i energimixen. Vi konkurrerar inte med låga löner och vi har därför inte råd att avhända oss tillgång på konkurrenskraftig energi. har ägarna till de kärnkraftverk som finns i meddelat att man avser att ställa av och avveckla flera reaktorer. Skälet anges vara olönsamhet och osäkerhet om framtiden. Det vore mycket olyckligt om så sker, då det även kommer att finnas behov av säker och ren energi. Regeringen måste därför ge besked till de kärnkraftsintressenter som verkar i vad som ska gälla för svensk kärnkraft för överskådlig tid.