mot · H302761 · 2015-10-02 00:00:00 — Ingen skulle förneka att naturreservaten bidrar till en stor artrikedom, men även kvarlämnade småbiotoper, sparade döda eller ensamma träd, kantzoner och skogsklädda myrar är viktiga naturskogselement för artrikedomen. Antalet arter ökar inte heller linjärt med den skyddade arealens storlek, då små biotoper innehåller oftast relativt sett fler arter. Vi i vill ta skogsägarnas intressen tillvara så att skogsbruk ska kunna bedrivas över hela landet. Det handlar till exempel om sänkt skatt på drivmedel till jord- och skogsmaskiner, men även minskad byråkrati kring skötsel och avverkning av skog. Vi motsätter oss avskaffandet av det så kallade skogskontot, ett skattesystem som möjliggör mer långsiktig och förmånlig beskattning vid avverkning av skog. Dessutom behöver vi förstärka den behovsanpassade forskningen och ytterligare stödja utvecklingen av det svenska skogsbruket som till exempel åtgärder för att öka tillväxten, nya skördemetoder eller minskandet av körskador. 8.5 FISKE OCH VATTENBRUK För är fisket en viktig näring och är förknippat med kulturhistoria och samhällsutveckling på många olika sätt. Fisk från hav, floder, åar och sjöar har alltid varit betydelsefulla naturresurser för vårt land. har sedan urminnes tider varit en nation med långtgående traditioner inom såväl jordbruk som fiske. Men utgångspunkten är densamma nu som då. Det handlar om att vi måste få maximal hållbar avkastning från havet och om att ha fiskepopulationer på en nivå som gör att vi långsiktigt kan få goda fångster och inkomster och nyttja livsmedel från havet, floderna och sjöarna. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk som skulle kunna skapa sysselsättning. Vi har en utmärkt geografi för att bedriva små och stora vattenbruk i hav, sjöar och andra vattendrag. har nästan 100 000 sjöar och över kust, men utnyttjandet av dessa resurser är mycket blygsamt. Relativt lite av de svenska vattenbruksprodukterna når de svenska konsumenterna, som importen av fiskprodukter för konsumtion till är omfattande. Det finns därmed utrymme för en ökad andel svenska fiskeprodukter på den svenska marknaden. Vi vill bland annat stödja vattenbruket i enlighet med den handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk, som tagits fram av näringen gemensamt med myndigheterna. Det handlar om åtgärder som förenklade regelverk, enklare miljötillståndshantering, stöd till forsknings- och avelsprogram och utveckling av vattenbruket. Vi i tror på grundläggande marknadsprinciper. Företag ska kunna stå på egna ben och skattemedel ska inte användas till att hålla olönsamma företag under armarna. Emellertid anser vi att det vore olämpligt att fullt ut tillämpa ”laissez-faire” i regionalpolitiken. Vi behöver en ”smart stat” som åtminstone på marginalen bidrar med rimliga förutsättningar för människor och företag att verka utanför de större städerna. Många människor i vårt land saknar av olika skäl möjlighet att använda kollektivtrafik. Vi bör vara på det klara med att skattesystemen belastar bilister med medan kollektivtrafiken subventioneras. Detta är i princip korrekt, men problem uppstår när orimliga bördor läggs på individer som är beroende av att pendla för att kunna arbeta – och betala skatt. Eftersom vi eftersträvar en arbetslinje väljer vi därför att höja milersättningen för reseavdrag med totalt per mil. Milersättningen har legat still som bensinpriset stigit med per liter. Detta förslag bidrar till att skapa en rörligare arbetsmarknad som sänker trösklarna in på arbetsmarknaden för människor på landsbygden. För en person som pendlar per arbetsdag skulle detta innebära i ökat reseavdrag . 8.6.2 NEJ TILL HÖJD SKATT PÅ BENSIN OCH DIESEL Vi säger nej till regeringens skattehöjningar på bensin och diesel och budgeterar för detta. En förutsättning för en levande landsbygd är god tillgång till offentlig service. har en ond spiral inneburit att offentlig service dragits undan från landsbygden till följd av ett minskat befolkningsunderlag, vilket i sin tur bidragit till att försämra befolkningsutvecklingen än mer. För att kompensera för detta har myndigheter och kommuner satsat allt mer på erbjuda information och service över internet och telefon, vilket är något som för många är ett fullgott alternativ. vill stärka medborgarservicen genom ökad samverkan för att bibehålla samt utveckla den offentliga servicen. Genom att använda modern informationsteknologi finns förutsättningar att ge alla medborgare en likvärdig tillgång till service. 8.6.4 OMLOKALISERING AV MYNDIGHETER En grundpelare i vår regionalpolitik är att delvis utlokalisera statliga arbetstillfällen från större städer till landsbygden, att nyetablera myndigheter och verk på landsbygden samt förhindra fortsatt flytt av statliga jobb från landsbygd till storstäder. Med dagens tekniska utveckling finns det goda möjligheter att förlägga statliga arbetstillfällen utanför storstäderna och det finns inga godtagbara skäl att hänvisa till infrastrukturella skäl till att centralisera statliga jobb till storstäderna. Denna omlokalisering är emellertid ett långsiktigt mål. Om den sker i för snabb takt innebär den ekonomiska, sociala, logistiska och organisatoriska problem. Utlokaliseringar ska alltså ske med försiktighet som ett komplement till de nyetableringar som i huvudsak ska ske på landsbygdsorter. Omlokaliseringar ger positiva effekter för de berörda kommunernas skatteunderlag, vilket innebär bättre välfärd i form av skola och omsorg. Detta i sig ökar i förlängningen attraktionskraften att bo på dessa orter. Ett antal statliga stiftelser och bolag har i uppdrag att öka tillgången på kapital för privata företag och ca i statliga medel har allokerats för investeringar i ägarkapital. Statens roll är att öka utbudet av riskkapital i en tidig fas där privata aktörer inte täcker behoven i tillräcklig utsträckning. När granskade hur statens riskkapitalförsörjning till privata företag fungerade, noterade man att regeringens styrning av de statliga riskkapitalbolagen inte har varit inriktad på att öka utbudet av riskkapital i tidiga investeringsfaser. Granskningen visar bland annat att investeras i skeden där de privata aktörerna redan är verksamma och i företag som varit mer framskridna i sin utveckling. gör bedömningen att det är svårt att stimulera investeringar i tidiga skeden genom att saminvestera med privata aktörer. vill se en översyn av hur de statliga riskkapitalfonderna används och ser med fördel att de i högre utsträckning används för regional tillväxtpolitik. Starta-eget-bidrag, eller ”stöd för start av näringsverksamhet”, har som arbetsmarknadspolitisk åtgärd lovordats av bland annat som en av de bäst fungerande sysselsättningsskapande åtgärderna. Det har konstaterats att överlevnadsgraden för företag startade med starta-eget-bidrag är lika hög som företag startade utan bidrag. Andra forskare har noterat att 60–av de i programmet startade företagen inte skulle ha startats utan programmets existens. Trots programmets goda resultat finns en generell 25-årsgräns och det relativt begränsade stödet ges bara . 25-årsgränsen är belagd med vissa undantag, bland annat för nyanlända invandrare, men den generella gränsen är alltså vilket är diskriminerande mot ungdomar, trots att det just ungdomar har relativt hög arbetslöshet. anser att unga arbetslösa från ska ha likvärdig rätt att söka bidraget. Ett utökat starta-eget-bidrag skulle bana väg för fler småföretag och påverka sysselsättningen positivt. föreslår vidare att stödet utbetalas i stället för dagens . Svensk sjöfart behöver rätt förutsättningar för att vara konkurrenskraftig på den internationella marknaden. har flera svenska rederier valt att flagga ut sina fartyg till andra länder med mer fördelaktiga skatteregler för att få konkurrensfördelar. Det är därför positivt att regeringen nu avser att införa tonnageskatten, vilket kommer att stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft. Dessvärre ämnar man inte fortsätta med förra regeringens sjöfartsmiljard – något som skulle locka de svenska redarna att flagga tillbaka sina nuvarande fartyg och att de nya fartyg som byggs registreras under svensk flagg. Fördelarna med svensk flagg är att det genererar arbeten även i land; det sägs att ett arbete till sjöss genererar fyra indirekta arbetstillfällen i land. Det handlar om arbeten på varv, inom reservdelsindustrin, vid utbildandet av sjöbefäl, m.m. För att svensk rederinäring fortsatt ska kunna utvecklas och rekrytera motsäger sig regeringens förslag att minska sjöfartsstödet för att finansiera tonnageskatten. Sjöfartsstödet är viktigt bl.a. för att säkra framtida behov av kvalificerad svensk besättning. ser gärna att svaveldirektivet, som gäller i , utökas till hela EU för både miljön och konkurrensens skull. Det är viktigt att man ger verktyg att kunna genomföra kontroller, så man kan efterfölja direktivet och sanktionera överträdelser. 8.8.2 STATLIG FINANSIERING AV ISBRYTNINGEN För vägar i bekostar staten reparationer och snöröjning för att hålla dessa öppna för trafik. tycker samma princip borde gälla för sjöfarten. Sjöfarten som trafikerar betalar farledsavgift som bekostar bl.a. isbrytningen i farlederna. För att stärka sjöfarten och fortsätta med den mycket efterfrågade sjöfartsmiljarden minskar farledsavgifterna med genom att kostnaden för isbrytningen istället påläggs staten. 8.8.3 AVSKAFFAD FARLEDSAVGIFT FÖR KRYSSNINGSFARTYG SOM TÖMMER SIN LATRIN I HAMN är det förbjudet för fritidsbåtar att tömma latrintanken rätt ut i sjön. Istället ska tanken tömmas vid en toatömningsstation i land så att avfallet kan tas om hand i reningsverken. För den som bryter mot förbudet väntar böter eller, i värsta fall, fängelse . Kryssningsfartygen som trafikerar har ett undantag och får således tömma sitt avlopp till havs. inför därför, i väntan på en internationell överenskommelse, en stimulans på i form av avskaffad farledsavgift för de kryssningsfartyg som lämnar sitt grå- och svartvatten i hamnarna istället för att dumpa det i havet. införde gällande inlandssjöfart, och några av våra inre vattenvägar är klassade för inlandstrafik; däribland , och . Det saknas dock bestämmelser om bl.a. bemanning, behörighetsfrågor, farledsavgift m.m. vilket gör att alla parametrar för att marknaden ska våga satsa på inlandssjöfart ännu inte finns på plats. För att avlasta de hårt trafikerade vägarna är inlandssjöfarten ett mycket bra alternativ. De svenska vattenvägarna har stor kapacitet och intresset för vattenburen kollektivtrafik ökar, vilket ser ljust på, då man minskar antalet transporter på vägnätet. är ett av världens mest fritidsbåtstäta länder. Enbart våra nordiska grannar samt ligger på samma höga nivå. Vi har en lång kuststräcka och en lång tradition av sjöfart, såväl privat som kommersiell. Det är därför, både för kulturarv och för livskvalitet, viktigt att underlätta för privatpersoner att kunna äga och bruka fritidsbåtar. Tillgången till båtplatser för fritidsbåtar skiljer sig kraftigt i landet. I våra storstäder och på populära platser i skärgården kan ibland väntetiden uppgå till tiotals år. vill att man, oavsett om man bor på landsbygd eller i storstad, ska ha praktiska möjligheter att ägna sig åt segling och motorbåtsåkning. Därför är det av stor vikt att antalet båtplatser utökas. Likväl som det är viktigt att kunna förvara båten på ett rimligt avstånd från hemmet är det viktigt att det finns möjlighet att, när båten tjänat ut sin livslängd, kunna skrota denna på ett miljövänligt och hanterbart sätt. ser därför ett behov av utbyggnad av båtdemonteringsanläggningar. De svenska hamnarna måste ha rätt förutsättningar att erbjuda en god service åt anlöpande fartyg. Infrastrukturen runt hamnarna är mycket viktig för att tillgodose export och import för industrier som är känsliga mot förseningar i leveranskedjan. Färjetrafiken behöver en infrastruktur där man enkelt kan ta sig till och från fartygen utan att belasta städerna med större trafikstörningar. Säkerheten i och runt hamnarna är viktig. Det har genomförts tester med alkobommar vid bl.a. hamn, och ser gärna att man utvidgar detta till alla hamnar för att förebygga rattonykterhet. är ett till ytan stort, men glesbefolkat, land med stort exportberoende. Flyget är därför viktigt ur många hänseenden. Allt från företag med intressen utspridda över landet, till utländska investerare och multinationella företag med filialer i är beroende av flyget för att kunna fortsätta och utveckla sina verksamheter. Eftersom flyget är det enda rimliga alternativet för interkontinentala resor, och dagens globaliserade värld kräver goda kommunikationer, är flyget en konkurrensfaktor för och svenska företag på den internationella marknaden. Flyget är också en viktig del av många människors känsla av frihet, och allt fler svenskar reser utomlands och ser detta som ett självklart inslag både över längre och kortare vistelser. 8.8.8 NEJ TILL FLYGSKATT Flyget har, liksom alla andra trafikslag, en viss miljöpåverkan och det är viktigt att jobba för att minska denna. ser positivt på satsningar på t.ex. förnybara flygbränslen och andra miljövänligare tekniker inom flygindustrin. Inrikesflyget i står för av de totala utsläppen av koldioxid som hela transportsektorn står för . är flyget inte helt utbytbart, vilket innebär att människor fortfarande kommer att flyga i en liknande omfattning men till en högre kostnad, om en flygskatt skulle införas. Studier visar att skatten skulle minska de svenska utsläppen , som BNP skulle minska med 1,5 till första året. Detta är ett alldeles för högt pris för en väldigt marginell miljövinst. säger därför nej till ett införande av flygskatt. är en tillväxtregion och ses som en attraktiv plats för både företag och privatpersoner. För att fortsatt ska vara attraktivt krävs goda kommunikationer – något som inte gynnas av en nedläggning av . är en av landets mest trafikerade. av resorna är arbetsrelaterade och en nedläggning hotar att kosta 24 000 arbetstillfällen, varför flygplatsen är av stort värde för och näringsliv. En nedläggning vore katastrofal då är landets starkaste tillväxtmotor. Stadens andra flygplats, , är nära sitt kapacitetsmaximum och klarar inte av att ta över trafiken från och speciellt inte under de tider huvuddelen av trafiken till och från sker. Dessutom ligger , i internationella jämförelser, långt ned i rankningen när det gäller närhet till stadskärnan. är dessutom ensam om ett antal linjer till och från , däribland och , varför en nedläggning riskerar att få stora konsekvenser för verksamhet på dessa orter. vill därför behålla . 8.8.10 MINSKADE LEASINGKOSTNADER FÖR SVENSKT FLYG Kapstadskonventionen gör det lättare för finansiärer och leasingföretag att ta tillbaka flygplan och motorer om ett flygbolag inte fullgör sina förpliktelser. Detta innebär att riskerna minskas och flygbolagen får lägre utgifter och bättre finansieringsvillkor. vill därför att undertecknar konventionen för att bl.a. minska leasingkostnaden för svenska flygbolag och förbättra deras villkor på den internationella marknaden. 8.8.11 POST OCH IT storlek och befolkningstäthet medför utmaningar när det gäller tillgänglighet av service och tjänster på landsbygd. Ett väl utbyggt och driftsäkert kommunikationsnät, vare sig det handlar om bredband eller post, är av yttersta vikt för att hela ska blomstra och utvecklas. I takt med en eskalerande urbanisering, centralisering av myndigheter och nedläggningar av mindre orters butiker och banker m.m. blir detta ständigt tydligare. kan fler och fler av dessa ärenden skötas enkelt med en kombination av internet och fysisk postutdelning. Mer och mer av våra liv förutsätter en snabb och stabil internetuppkoppling; från arbete där alltmer automatiseras med datorers hjälp till vår fritid där både underhållning och omvärldsrapportering fortsatt flyttar över till internetbaserade medier. Detta gör internettillgänglighet ytterst till en demokratifråga. Ett där alla medborgare inte har samma chans att delta i samhällsdebatten ser vi som skadligt och något som riskerar att polarisera samhället i landsbygd och stad. ser därför att staten spelar en viktig roll i frågan om arbetet för internettillgänglighet på bredden. Handeln från utlandet och över internet har stadigt ökat , och trenden ser ut att fortsätta. är det lika naturligt att köpa konsumtionsprodukter och hämta dem hos postombudet eller få dem hemlevererade, som att gå till en fysisk butik och inhandla på plats. Detta gör att en stor skillnad mellan land och stad – utbudet av butiker och produkter – mer och med suddas ut. Men för detta att fungera krävs en fungerande leveranskedja. ser positivt på att bl.a. se över möjligheterna att utvidga utlämningsservicen för att ytterligare öka utbud och kvalitet, såväl i glesbefolkade områden som i staden. 8.8.14 STÄRK SVENSK ÅKERINÄRING verkade i trafikutskottet för att brott mot cabotagebestämmelserna ska resultera i en företagsbot på . Även den föreslagna tidsgränsen gällande klampning av fordon, , lyckades vi påverka tack vare vår vågmästarroll. Förmodligen blir istället klampningen , till dess sanktionsavgiften är betald. Cabotagetransport innebär att en utländsk bil som lossar i t.ex. , efter lossning kan använda sig av tre inrikeslaster under för att ta sig ner till färjeläget för vidare transport mot sitt hemland. Grundtanken var att antalet mil utan last skulle minimeras. Detta förutsätter emellertid att bilen registreras i en databas vid ankomst till för att ge polisen en möjlighet att vid en vägkontroll avgöra hur länge fordonet befunnit sig i landet. Är sjudagarsgränsen passerad är det en olaglig inrikestransport. Det har i cabotagestudien framkommit att över 2 000 lastbilar aldrig lämnar , utan kontinuerligt bedriver olaglig inrikestrafik. Svensk åkerinäring har varit en av svensk ekonomis grundpelare. Branschen har bidragit till i stort sett all form av industriell utveckling i vårt land. Sedan EU-inträdet 1995 har åkeribranschen utsatts för en allt hårdare konkurrens från övriga medlemsländer. De stora problemen började när länder i det införlivades i unionen och gränsöverskridande trafik i princip avreglerades. Dessa länders åkerier kör för under halva milkostnaden – 52 gentemot /mil – av vad ett svenskt åkeri behöver för att kunna bedriva verksamhet på ett lagligt sätt. Den låga ersättning de utländska åkerierna tar täcker inte ens bränslekostnaden, vilket troligen är en stor förklaring till den omfattande dieselstölden i landet; bara stals över diesel. anser att det är beklämmande att regeringen inte agerar mer kraftfullt i denna fråga som handlar om att skydda svenska jobb och svensk åkerinäring. De svenska åkeriföretagen är inte rädda för konkurrens, men det ska vara konkurrens på lika villkor och i enlighet med lagar och regler. Registrering av cabotagetransporter ska ske vid ankomst till våra gränser. förespråkar att ett elektroniskt system, likt det tyska Mautsystemet, införs i för bilar vägande över . Detta innebär en elektronisk övervakning på svenska vägar i form av transpondrar, som monteras och plomberas av behörig verkstad, i lastbilar som trafikerar svenska vägnätet. Detta säkerställer att avgifter betalas och att cabotageregler samt kör- och vilotidsdirektivet efterlevs. Polisen skulle på detta vis få ett effektivt verktyg för att stävja det allt mer omfattande fusket. vill införa rättvisa villkor inom vägtransportområdet. Att passivt, genom försummelse, låta svenska företag gå under i en orättfärdig konkurrens är oacceptabelt. vill omgående tillåta tyngre och längre lastbilar, då det ger bättre konkurrenskraft för våra svenska företag samt ger minskad miljöpåverkan och vägslitage. höjde den tillåtna bruttovikten från med motiveringen att höja konkurrenskraften i landet. vill omgående följa det finländska exemplet och tillåta lastbilar med en bruttovikt på . Fungerande infrastruktur är avgörande för industri, företagande och regional utveckling. Vägen mellan rikets två största städer är på långa sträckor kraftigt underdimensionerad, inte minst i . Den låga standarden på vägen ger upphov till dålig framkomlighet och försämrad trafiksäkerhet. Allvarliga olyckor är oacceptabelt frekventa. Beroende på ambitionsnivå gällande kvalitet beräknas kostnaderna för upprustning av de viktigaste sträckningarna till mellan 4,8 och och färdigställandetiden för hela projektet till mellan 6,5 och . föreslår en omedelbar projekteringsstart med snabbast möjliga byggstart för att bygga ut viktiga delar av till motorväg eller mötesfri två-plus-två-väg. anslår ökade medel för såväl utveckling som vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. vill, förutom övriga satsningar, införa en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen, motsvarande av hela utgiftsområdet 22 – Kommunikationer. Marknadspotten syftar till att snabbt kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. Skogsnäringen är beroende av bra transporter. vill ge och tvärbanorna ett rejält lyft. behöver bland annat klara av högre axeltryck samt få ett modernt trafikledningssystem, som avsevärda förbättringar i underhållet behövs. Även tvärbanorna behöver upprustas. Därutöver behövs bättre terminaler anpassade för skogsråvara, samt fler tågtider. En upprustning och modernisering av är inte enbart en skogspolitisk åtgärd; banan fungerar som redundans för hela järnvägsnätet. Skulle stambanan bli oframkomlig kan alltså fungera som reserv. vill ge i uppdrag att modernisera och tvärbanorna. Norrbotniabanan planeras för sträckan –och skulle medföra mycket positiva effekter för de befolknings- och industritäta kustnära städerna , , och . Kostnaden för banan beräknas uppgå till men väntas vara samhällsekonomiskt lönsam. De största vinsterna består i sänkta transportkostnader för godskunder samt restidsvinster för tågresenärer. Nuvarande system, där trafiken är hänvisad till stambanan genom övre , är riskfylld och sårbar genom en kombination av långt enkelspår, utan möjlighet till omledning, samt otillräckligt antal mötesstationer. Detta medför långa restider, som många företag inte har lagerkapacitet för att hantera ett större avbrott i tågtrafiken då de vanligtvis har merparten av sin produktion i rörelse på väg ut mot kund. Dagens system medför således stora risker för företag som i värsta fall riskerar tappa kundernas förtroende och tvingas lägga ned sin produktion. vill därför under kommande budgetperiod inleda projekteringen av Norrbotniabanan. budgeterar för en kraftig upprustning av med dubbelspår på de mest överbelastade sträckorna, i princip –samt –. Den omfattande gruvverksamheten i och kommer att skapa kapacitetsproblem då malmtransporterna där i princip inte har några alternativ till järnvägstransporter. Tågen behöver gå mot eller hamn, varför kapacitetsförbättringar måste till på dessa sträckor. Utöver detta behövs kapacitetsförbättringar på sträckorna –, –samt –, vilka samtliga är viktiga sträckor för gruvnäringen. Infrastruktur handlar inte endast om transportmöjligheter utan omfattar även teknisk infrastruktur för kommunikation såsom bredband. Behovet av tillgång till god infrastruktur för kommunikation blir allt viktigare, och den ambitionsnivå som finns om att av hushållen ska ha tillgång till snabbt bredband 2020 är inte tillräcklig. Tyvärr lär landsbygden sannolikt tillhöra majoriteten bland de kvarvarande . Vi anser att utelämna av hushåll är ett allt för lågt ställt mål och vill därför höja ambitionsnivån och förnya bredbandsstrategin. På många håll i finns goda möjligheter att främja en växande turistnäring. Vad som gör näringen extra intressant gällande inverkan på arbetsmarknaden är dess arbetskraftsintensitet. Nya projekt och höjd omsättning leder snabbt till nya jobb. Några exempel på för landsbygden lämpliga upplevelser är hästturism, stuguthyrning, aktivitetspaket med naturupplevelser samt jakt och fiske.