mot · H302792 · 2015-10-02 00:00:00 — Dessutom saknas möjlighet att få brottsskadeersättning om nätbrottet bedömts som ett ärekränkningsbrott eftersom inte får gå in och ersätta ärekränkningsbrott. anser att det behöver vidtas ett flertal åtgärder på detta område, men eftersom frågor som rör det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten just nu är föremål för en utredning avser vi att återkomma i frågan . 6 Bemötande och fortbildning av rättstillämpare anser att det är självklart att alla som utsatts för brott ska behandlas på ett bra och respektfullt sätt. Det är viktigt inte minst för brottsoffrets skull men också för att allmänhetens förtroende för rättsväsendet ska vara så högt att människor vågar och vill anmäla när de utsatts för en brottslig gärning. Ett respektfullt och värdigt bemötande handlar bl.a. om att brottsoffer ska få möjligheter att göra sig förstådda och kunna känna sig trygga i förhörssituationen men även om att de personer som hörs i domstolen ska kunna lämna en fri, fyllig och korrekt berättelse. Ett gott bemötande är således ytterst en rättssäkerhetsfråga. Det har pågått och pågår nu flertalet olika utbildningsinsatser inom bl.a. sexualbrottsområdet och andra insatser kring barns specifika behov och rättigheter, men det är inte tillräckligt. Att stärka kompetensen kring brottsofferfrågor generellt och särskilt när det gäller sexualbrott och hatbrott eller när brottsoffret är ett barn, har en funktionsnedsättning eller är en hbtq-person, är ett arbete som kan och måste bli bättre. anser att personal inom rättsväsendet både på grundutbildningen och som yrkesverksam regelbundet ska ges adekvat utbildning för att kunna garantera brottsoffer, oavsett vem hen är, ett respektfullt, professionellt och icke-diskriminerande bemötande. Detta arbete måste bedrivas både systematiskt och kontinuerligt samt intensifieras för att säkerställa förbättringar på området framgent. Att kritik har framförts av organisationer som RFSL, Handikappförbunden och , just vad det gäller kompetensbehov och bemötandefrågor, talar tydligt för att åtgärder behöver vidtas på området. Det bör vidtas ytterligare åtgärder för att stärka fortbildningsinsatserna av rättstillämpare i syfte att säkerställa att brottsoffer bemöts på ett respektfullt, professionellt och icke-diskriminerande sätt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7 Information om möjligheten till stödperson m.m. anser att det är viktigt att alla som har rätt till ett målsägandebiträde också får det. Det är därför mycket viktigt att rutinerna inte brister i detta hänseende. Tillgången till ett målsägandebiträde måste prioriteras och det tidigt i processen. På samma sätt anser vi att det är viktigt att målsägande i ett tidigt stadium informeras om möjligheten att söka hjälp och stöd av en stödperson från en brottsofferjour. När det gäller målsägandens första kontakter med polisen räcker det inte med överlämnande av information om exempelvis det fortsatta förfarandet. Det är ofta centralt att en stödperson kan komma in i bilden på ett tidigt stadium både för att ge stöd och för att ge närmare vägledning i en mängd frågor som kan vara svåra att ta ställning till i den utsatta situation som en målsägande kan befinna sig i. Vår uppfattning är att en stödperson på ett bra sätt kompletterar målsägandebiträdesfunktionen. Enligt 13 a § förundersökningskungörelsen finns en skyldighet att bl.a. förmedla information till målsägande om regler för stödperson samt om vilka myndigheter, organisationer och andra som kan lämna stöd och hjälp. presenterad statistik från Brottsofferjouren () visar på en låg grad av förmedling samt att polisens förmedling till Brottsofferjouren fortsätter att minska. På flera håll fungerar förmedlingen bra, men ambitionsnivån och förutsättningarna måste generellt sett höjas för att alla brottsutsatta ska ha lika goda möjligheter till stöd oavsett var i landet de bor. Ett sätt skulle kunna vara att uppställa krav om att informationen ska lämnas såväl skriftligt som muntligen samt att det sker en uppföljning för att säkerställa att målsägande tillgodogjort sig innehållet i informationen. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på hur efterlevnaden av 13 a § förundersökningskungörelsen (1947:948) kan förbättras. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8 Stödet för brottsutsatta och vittnen finns inget tydligt nationellt ansvar för brottsofferjourer; ansvaret är istället genom socialtjänstlagen (2001:453) i huvudsak delegerat till kommunerna och socialnämnderna som därmed har det yttersta ansvaret för att brottsoffer och deras anhöriga får stöd. Socialtjänstlagen uppställer dock endast s.k. ska-krav på kommunerna vad gäller kvinnor som utsatts för våld eller andra övergrepp av närstående samt barn som utsätts för brott eller bevittnar våld eller andra övergrepp mot och/eller av närstående. Detta innebär konkret att möjligheten till hjälp och stöd påverkas kraftigt av de lokala prioriteringar som görs och att fungerande verksamheter inte finns tillgängliga över hela landet. När det gäller brottsoffer generellt är det få kommuner i landet som kan erbjuda offentligt brottsofferstöd. Många kommuner har särskilda enheter för stöd till utsatta inom våld i nära relationer, men även inom denna verksamhet finns det brister. är det i stor utsträckning tack vare ideella organisationer, såsom olika brottsofferjourer och kvinnojourer, som brottsutsatta får tillgång till stödverksamheter. För att förtydliga socialnämndens ansvar för alla brottsoffer bör det därför övervägas att förtydliga bestämmelsen 5 kap. 11 § 1 stycket i socialtjänstlagen, så att formuleringen ”verka för” ersätts med ett ska-krav. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att socialnämndens ansvar för alla brottsoffer förtydligas i socialtjänstlagen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. bedriver lokala ideella brottsofferjourer brottsoffersstöd- och vittnesstödverksamhet över hela landet och erbjuder alla brottsoffer, vittnen och anhöriga stödinsatser inom flertalet områden. Brottsofferjourernas stöd inför och under rättegångar är viktigt för att skapa en trygg rättsprocess för målsägande, vittnen och anhöriga samt är i förlängningen även mycket betydelsefullt för domstolarnas verksamhet och hela rättsskipningsprocessen. Brottsofferjouren organiserar 93 lokala brottsofferjourer över hela landet. De lokala brottsofferjourerna finansieras främst med bidrag från kommunerna. Det ekonomiska stödet varierar kraftigt mellan kommunerna men räcker i bästa fall till lokalhyra och till att avlöna en person på hel- eller deltid som kan samordna och administrera brottsofferstödet som utförs på ideell basis av oavlönade volontärer. De lokala brottsofferjourernas knappa resurser innebär att stödet från riksorganisationen har stor betydelse. Brottsofferjouren finansieras till stor del av medel från Brottsofferfonden. Brottsofferfonden etablerades 1994 med syfte att ge ekonomiskt stöd till olika former av brottsofferinriktad verksamhet och administreras av . uppgick Brottsofferfondens intäkter till , vilket var en minskning med jämfört med föregående år. fördelades från fonden till olika brottsofferinriktade projekt och verksamheter. Två tredjedelar av dessa medel beviljades till ideella organisationer i form av verksamhetsstöd, till exempel vittnesstödverksamhet och för utbildnings-, informations- och utvecklings-projekt. Merparten av bidragen till de ideella organisationerna avsåg stöd till brottsofferjourer. Avgiftshöjningen som trädde i kraft kommer sannolikt att möjliggöra ytterligare förstärkningar av stödet till brottsdrabbade och vittnen. Brottsofferjourernas verksamhetsfinansiering är således till stor del beroende av hur mycket pengar som inkommer till Brottsofferfonden. För att brottsofferjourerna ska ges goda förutsättningar att kunna bedriva sin viktiga brottsofferstöd- och vittnesstödverksamhet med kontinuitet behövs det en stabil finansiering. Det behöver därför göras en översyn av hur finansieringen av brottsofferstöd- och vittnesstödverksamheten ser ut och det bör tas fram förslag på åtgärder för att säkra en stabil finansiering för dessa verksamheter . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V)