mot · H3023244 · 2015-10-07 00:00:00 — liberalerna föreslår att en kemikalieskatt i enlighet med förslagen i SOU 2015:30 införs. Huvudmotivet för ett sådant ekonomiskt styrmedel är att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper. Den föreslagna skatten på viss elektronik är utformad på så sätt att sådana varor som används ofta i hemmiljö och därmed orsakar risk för att vissa farliga ämnen tillförs människors hemmiljö ska vara föremål för beskattning. Bland annat omfattas spisar, mikrovågsugnar, kylskåp, frysskåp, maskiner, tvättmaskiner och torktumlare. Reformen innebär sammantaget en statsfinansiell förstärkning på 2016 genom effekt på bland annat inkomsttitel . liberalerna avvisar regeringens föreslagna höjning av energi- och koldioxidskatterna på bensin. skulle med regeringens förslag gå mot världens högsta bensinskatt. Vi föreslår enligt ovan andra modeller för att öka klimatrelateringen i beskattningen av transportsektorn. Sammantaget beräknas ett nej till regeringens föreslagna bensinskattehöjning försvaga de offentliga finanserna med 2016. Reformen påverkar bland annat inkomsttitel . Utöver de generella nedsättningar av energi- och koldioxidskatt som av olika skäl gäller för industrin som helhet har gruvindustrin en skattenedsättning för högbeskattad diesel som används i maskiner i direkt anslutning till brytningen av fast berg för utvinning av . Skälet till denna extra nedsättning kan bl.a. hänföras till ett initiativ i skatteutskottet från /95 där utskottet menade att dessa specialfordon byggda enbart för brytningen skulle omfattas av en lägre skatt. liberalerna menar att det inte finns särskilda skäl att ligga kvar på denna utökade nedsättning. Det är av likformighetsskäl rimligt att gruvindustrin möter liknande skatteregler som den övriga industrin. Vid ett slopande av nedsättning av energi- och koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet kan intäkterna 2016 sammantaget beräknas öka 2016. Förändringen påverkar inkomsttitlarna 1320, 1430 och 1440. Likvärdig beskattning inom energisektorn Skatterna inom energisektor sneddriver tydligt konkurrensförsättningarna mellan de olika energislagen. Sammantaget innebär det en risk för att kostnadseffektiv energiproduktion ersätts av kostnadsineffektiv. En synnerligen hög beskattning befintliga och eventuellt nyuppförda kärnkraft innebär särskilt att långsiktiga energiförsörjning är hotad. Nuvarande kärnkraftsreaktorer är i grunden lönsamma, även med dagens historiskt låga elpris. De görs dock olönsamma genom den effektskatt som lagts på dem. Denna skatt infördes i sin nuvarande form . Den höjdes av den tidigare socialdemokratiska regeringen , och senare igen 2008, med hänvisning till högre elpriser och högre vinster hos kärnkraftsproducenterna. Regeringen genomför nu ytterligare en höjning av skatten. menar att motiven för skattehöjningen är otillräckliga och oövertänkta. Både kraftbolagen och kraftnätsägarna pekar i sina remissvar på en risk att reaktorer kan komma att stängas på ett sätt så att elförsörjningen långsiktigt hotas. liberalerna avvisar i denna budgetmotion regeringens höjning av effektskatten och föreslår att den i stället avvecklas i tre lika stora steg 2016–2018. Avskaffad effektskatt kompenseras inom sektorn genom höjd energiskatt. Delar av kompensationen sker bland annat också även genom en av beräknad konsekvensändring av utdelningen från . Sammantaget har reformen en neutral effekt på de offentliga finanserna. Den största påverkan sker på inkomsttitel . I syfte att öka möjligheterna för solkraften att etablera sig som energislag föreslås i denna budgetmotion att fastighetsskatten för solkraftverk sätts ned till av dess taxeringsvärde. Detta bedöms som ett mer neutralt sätt att skapa förmånliga villkor än de subventioner till solkraftsindustrin som avvisas i andra delar av denna budgetmotion. Inklusive övervältringseffekter förväntas reformen försvaga de offentliga finanserna med ca 2016 genom påverkan på främst 1350. Det är centralt att svensk bostadsmarknad reformeras i riktning mot ökat byggande och ökad rörlighet. Den höga flyttskatten – det vill säga de höga skatterna och avgifterna för att sälja och byta bostäder – minskar rörligheten på bostadsmarknaden. Flyttskatten i är sannolikt den högsta i hela den utvecklade världen. För småhus är den totala flyttskatten i ca högre än snittet i . När en person av skatteskäl väljer att inte sälja sin bostad innebär det att någon annan inte kan köpa. På det sättet uteblir flyttkedjor och bostadsbristen förvärras. Inlåsningen drabbar både enskilda och företag som försöker rekrytera. Bristen på rörlighet och bostäder uppskattas leda till cirka 15 000 fler arbetslösa i . Därför föreslår liberalerna att taket för uppskovsbeloppet avskaffas. I samband med avskaffandet av fastighetsskatten infördes ett uppskovstak för reavinster i samband med fastighetsförsäljning. Taket innebär att vinster direkt måste tas upp till beskattning vid försäljning. Särskilt för dem som ägt en bostad kan detta innebära att ett bostadsbyte upplevs som en förlustaffär. liberalerna föreslår att taket för uppskovet helt avskaffas. Det innebär att inbetalningen av reavinstskatten för de allra flesta kommer att kunna skjutas och inte påverka möjligheten att köpa en ny bostad. bör räntan på den uppskjutna reavinstbeskattningen avskaffas. infördes en ränta på uppskjuten reavinst och reavinstskatt. För en person eller ett par med fullt uppskov innebär räntan på motsvarande en årlig utgift på ca . En så betydande extra skatt gör uppskov och bostadsbyten mindre gynnsamt och påverkar rörligheten på bostadsmarknaden. har beskrivit att räntebeläggningen, tillsammans med uppskovstaket, som ”en betydande skatteskärpning”. Sammantaget beräknas dessa förändringar sänka skatteinkomsterna med 2016 genom påverkan på bland annat inkomsttitel . föreslår liberalerna, i linje med resonemangen i bland annat SOU 2015:48, att den statliga fastighetsskatten på obebyggd tomtmark förhöjs för sådan mark som är avsatt för byggnation av hyresfastigheter. Detta ökar drivkrafterna för markägare att snabbare bebygga detaljplanelagd mark avsedd för flerfamiljsfastigheter. Som en följd av detta beräknas skatteintäkten på titel öka med . liberalerna avvisar regeringens slopade avdragsrätt för gåvor. kan en privatperson få i skattereduktion för gåvor som ges till ideella föreningar, stiftelser eller registrerade trossamfund. Skatteavdrag beviljas för bidrag till social hjälpverksamhet och vetenskaplig forskning. Denna avdragsrätt avskaffar nu regeringen. liberalerna vill i stället se att avdragsrätten fortsatt värnas. Detta redovisas i denna budgetmotion genom 250 miljoner i ökade avdrag på titel . liberalerna föreslår vidare två förändringar för att öka likvärdigheten i beskattningen av finanssektorn jämfört med övriga sektorer. Mervärdesskattebefrielsen av finansiella tjänster och försäkringstjänster medför en snedvridning av produktion och konsumtion till den finansiella sektorns fördel på bekostnad av andra sektorer som bedriver mervärdesskattepliktig verksamhet. Skattefördelen innebär att en större andel av samhällets resurser än vad som är samhällsekonomiskt optimalt kan tillfalla den finansiella sektorn. Gruppregistrering för mervärdesskatt har gjort det möjligt för företag i den finansiella sektorn att undkomma kostnaden för ingående mervärdesskatt, vilket ytterligare har ökat deras skattefördel i jämförelse med andra sektorer. Den sammantagna skattefördelen innebär därmed att den finansiella sektorn ökar på bekostnad av andra sektorer och vinsterna i den finansiella sektorn kan antas bli högre. Ett sätt att göra beskattningen mer neutral mellan den finansiella sektorn och övriga sektorer är att ta bort rätten till gruppregistrering till mervärdesskatt. Det har av bedömts att de legala kraven på den finansiella sektorn inte utgör tillräckliga skäl för att den finansiella sektorn ur skattehänseende ska gynnas. Inte heller i övrigt finns tillräckliga skäl för att behålla möjligheten till gruppregistrering till mervärdesskatt. Mot denna bakgrund bör reglerna om gruppregistrering till mervärdesskatt för företag inom den finansiella sektorn slopas. Även möjligheten till gruppregistrering till mervärdesskatt för företag i inkomstskatterättsliga kommissionärsförhållanden bör slopas. Förändringen beräknas 2016 öka mervärdesskatteinbetalningarna på inkomsttitel med 320 miljoner. Den sammantagna fördelen för den finansiella sektorn genom mervärdesskattebefrielsen bedöms som betydligt högre än de ökade skatteintäkter som ett slopande av gruppregistrering ovan beräknas medföra. I tas en s.k. lønsumsafgift ut på företag som omsätter varor och tjänster som har undantagits från mervärdesskatt. Lønsumsafgiften är där inte begränsad till företag som omsätter finansiella tjänster. Avgiftsunderlaget motsvarar som utgångspunkt lönesumman i företaget. Frågan om hur en kompenserande beskattning av den finansiella sektorn ska utformas utredas genom att regeringen beslutat om dir. 2015:51. utgångspunkt är att sådan skatt kan vara på plats . Ett huvudalternativ som utreds är en förhöjd allmän löneavgift. De ordinarie arbetsgivaravgifterna uppgår enligt gällande regler till av underlagslönesumman. Den allmänna löneavgiften uppgår till av respektive arbetsgivaravgift. liberalernas utgångspunkt är att den allmänna löneavgiften höjs för företag som bedriver verksamhet inom finansiella tjänster, försäkring, återförsäkring och stödtjänster till finansiella tjänster och försäkring. Förändringen beräknas 2017 stärka de offentliga finanserna med . liberalerna är, i det fall den sittande statliga utredningen förordar en annan lösning, öppet för att i senare budgetmotioner revidera förslaget till skattebas. liberalerna föreslår vidare att den regionala nedsättningen av arbetsgivaravgifterna slopas. infördes en regional nedsättning av arbetsgivaravgifterna för företag verksamma i främst inland. Underlaget får vara högst och stödet därmed högst . När utvärdering (IFAU) genomförde en utvärdering av denna reform har institutet inte kunnat finna några statistiskt säkerställda sysselsättningseffekter i jämförelse med företag i närliggande områden som inte fick ta del av nedsättningen. Även har sammanställt en rapport som behandlar samma nedsättning. samlade bedömning var att varken den regionala nedsättningen eller den generella nedsättningen för småföretag 1997–2007 har gett några sysselsättningseffekter. liberalerna föreslår att denna nedsättning slopas. Detta ökar sammantaget skatteintäkterna med genom påverkan på bland annat titel . liberalerna avvisar slutligen regeringens förslag om nedsatt förmånsvärde för vissa bilar. Detta stärker den offentliga sektorns finanser med genom påverkan på bland annat 1210. Tillkommande effekter på budgetens intäktssida liberalerna föreslår ovan att effektskatten avvecklas. En del av finansiering sker, i enlighet med de beräkningar som tagit fram, genom en konsekventiellt höjd utdelning från statligt ägda bolag. beräknas inkomsterna på titel av detta skäl öka med 600 miljoner. liberalerna avvisar regeringens förslag till höjd a-kassa. En sådan förändring bör inte genomföras utan att strukturreformer som ökar sysselsättningen kommer på plats. Genom påverkan på finanseringavgiften sänks därmed inkomsterna på titel med 2016. Beräkning av statsbudgetens inkomster –2018 Beräkning av statsbudgetens inkomster , mnkr Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll därav fastighetsavgift (1 353+1 354) Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) Avgående poster, skatter till andra sektorer -1 010 610 Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Specificering av liberalernas skatteförändringar m m Nej till sänkt uppräkning av den första skiktgränsen 2016. Nej till sänkt uppräkning av den första skiktgränsen 2017. Regionalt anpassat reseavdrag. Höjd brytpunkt till . Karriärtjänster för specialistsjuksköterskor. Avvisning höjd a-kassa. Regionalt anpassat reseavdrag. Fler karriärtjänster för lärare. Karriärtjänster i utanförskapsområden. Avvisning höjd bensinskatt. Avvisad nedsatt förmånsvärde för vissa bilar. Avvisning av slopad bortre tidsgräns. Jobbskatteavdrag för dem som vid årets ingång fyllt 64 respektive . Avvisning av slopad bortre tidsgräns. Förhöjd subventionsgrad i för dem . Avvisning höjd a-kassa. Återinförd rätt till läxläsning inom . Nej till avtrappat jobbskatteavdrag. Nej till slopad skattereduktion för gåvor till vissa social hjälpverksamhet m.m. Prop. Vidgat till flyttjänster. Avvisning av delar av det förändrade HUS-avdraget. Avvisning höjd a-kassa. Karriärtjänster för specialistsjuksköterskor. Sänkt arbetsgivaravgift upp till . Slopad regional nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Fler karriärtjänster för lärare. Avvisning höjd bensinskatt m m. 2015:1583 Avvisad nedsatt förmånsvärde för vissa bilar. Slopad regional nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Nej till särskild löneskatt för äldre. Förhöjd löneskatt inom finanssektorn. 2015:1219, egna beräkningar Skatt på kapital, hushåll Fullt uppskov och avskaffad räntebeläggning. PM Slopad skatt på gödselmedel, Prop. 2014/15:1, egna beräkningar Sänkt arbetsgivaruppgift upp till . Slopad regional nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Slopande av nedsättning av energi- och koldioxidskatt på diesel i gruvindustriell verksamhet. Avskaffad fastighetsskatt på solkraftverk. Avvisning höjd bensinskatt. Avskaffad fastighetsskatt på solkraftverk. Förhöjd fastighetsskatt på obebyggd tomtmark avsatt för hyreshys. Gruppregistrering av moms. Avvisning höjd bensinskatt. Slopande av nedsättning av energi- och koldioxidskatt på diesel i gruvindustriell verksamhet. Avvisning höjd bensinskatt. Slopande av nedsättning av energi- och koldioxidskatt på diesel i gruvindustriell verksamhet. Avvisning höjd bensinskatt. Övriga skatter på energi och miljö PM Slopad skatt på gödselmedel, Prop. 2014/15:1, egna beräkningar Övriga skatter på energi och miljö Övriga skatter på energi och miljö Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet Avvisning höjd a-kassa. I utgiftsområde 1 ingår bl.a. utgifter för statschefen, , ombudsmän (), , , länsstyrelserna samt demokratipolitik, nationella minoriteter och medier. Ärendebelastningen hos JO är mycket hög, vilket har lett till betydande utmaningar för myndigheten där många ärenden har måst läggas åt sidan trots att de hade kunnat vara angelägna ur rättssäkerhetssynpunkt. bör därför ges ökade resurser för att kunna fullgöra sitt viktiga uppdrag. Vi anvisar därför en höjning av anslag 2:4 till JO på för att därmed möjliggöra högre ambitioner på rättssäkerhetsområdet. liberalerna anser att länsstyrelsernas arbete i miljöfrågor är viktigt och delar därför den nu sittande regeringens ståndpunkt att ytterligare medel bör tillskjutas på anslaget 5:1. För att finansiera andra prioriterade satsningar begränsar vi dock anslagshöjningen till länsstyrelsernas arbete med miljöfrågor till , vilket jämfört med budgetpropositionen är en utgiftsminskning med . liberalerna vill samla integritetsfrågorna hos en myndighet med ett brett mandat. Vi vill också att alla lagförslag ska granskas ur ett integritetsperspektiv, på samma sätt som deras effekter för t.ex. ekonomin eller jämställdheten analyseras. Även integritetspåverkande lagar som redan antagits ska utvärderas regelbundet. I avvaktan på en ny myndighetsstruktur förstärker vi anslag 6:3 till Datainspektionen med , för att förbättra myndighetens förutsättningar att bedriva en aktiv tillsyn. är den myndighet som ansvarar för genomförandet av allmänna val. Även mellan de ordinarie valen har myndigheten en viktig funktion. På grund av det osäkra politiska läget, med en regering med svag parlamentarisk ställning, bör anslag 6:5 ökas med för att därmed möjliggöra en ökad beredskap för extra val. har alltid varit ett land med etnisk mångfald och många språk. liberalernas minoritetspolitik handlar om att stärka individens rätt att använda sitt minoritetsspråk och vara delaktig i sin kultur. Därför är liberalerna pådrivande för att förbättra individens tillgång till undervisning, kultur och välfärdstjänster på sitt minoritetsspråk. Under alliansregeringen ökade antalet kommuner som ingick i förvaltningsområdena kraftigt och rätten till undervisning i minoritetsspråk har förbättrats. liberalerna fortsätter att driva på för en aktiv minoritetspolitik. liberalerna är starkt kritiskt till att regeringen nu väljer att föreslå en frysning av budgetanslaget . Det är oförenligt med tanken att förvaltningsområdena ska kunna utökas, och innebär i praktiken att anslutningen av nya kommuner sker på bekostnad av sänkta ambitioner och försämrade förutsättningar för de kommuner som tidigare ingått. Regeringen har därmed demonstrerat sitt ointresse för de minoritetspolitiska ambitionerna som det tidigare rått enighet om. liberalerna anser att ytterligare medel måste tillföras för att förvaltningsområdena ska kunna fortsätta utökas. Vi anvisar därför ytterligare på anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter. Den romska minoriteten har under historiens gång utsatts för omfattande övergrepp och kränkningar, och många romer befinner sig fortfarande i utanförskap. Alliansregeringen inrättade ett särskilt budgetanslag för långsiktigt arbete för romsk inkludering. Vi noterar att regeringen föreslår en sänkning av den samlade anslagsnivån för åtgärder för den nationella minoriteten romer. Detta är inte acceptabelt. Ett långsiktigt genomförande av strategin för romsk inkludering kräver långsiktiga och uthålliga åtaganden, och i stället för nedskärningar behöver snarare ambitionerna höjas. Vi tillskjuter extra på anslag 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer. Den fortsatta justeringen av pris- och löneomräkningen som vi föreslår får därutöver effekter på anslag 2:1, 2:2, 4:1 och 5:1. är inte skonat från politiskt våld. Enligt är de tre främsta extremistmiljöerna i den vänsterautonoma miljön, vit makt-miljön och den våldsbejakande islamistiska extremismen. Men vi vet inte hur morgondagens extremism gestaltar sig, och därför behövs en bred syn på den våldsbejakande extremismen. De blodiga terrorattentaten i och , som riktade sig mot det fria ordet och mot judar, måste leda till ökade förebyggande och brottsbekämpande insatser och förbättrat skydd. Det växande antalet svenskar som rekryteras till IS och andra terrorgrupper ska mötas med kraftfulla insatser. Det är viktigt att polis och säkerhetspolis motverkar denna brottslighet, men minst lika viktigt att arbeta förebyggande. På liberalernas initiativ presenterade alliansregeringen första nationella handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, och alliansregeringen tillsatte också en nationell samordnare. Det är angeläget att detta arbete drivs vidare. Utöver de åtgärder som ligger inom ramen för detta utgiftsområde behövs också skärpt lagstiftning, bland annat vad gäller resor för att ansluta sig till terrorgrupper, och ökat internationellt samarbete mot våldsbejakande extremism. För liberalernas övergripande politik vad gäller arbetet mot våldsbejakande extremism och terrorism hänvisas till följdmotionerna till skrivelserna 2014/15:144 och 2014/15:146. liberalernas anslagsfördelning, mnkr Avvikelse jämfört med regeringen, mnkr Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter Åtgärder för den nationella minoriteten romer Myndigheten för press, radio och tv för europapolitiska studier samt EU-information ledamöter och partier m.m. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Satsning på ökad rättssäkerhet. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av ökade anslag ang miljöarbete. Fortsatt justerad pris- och löneomräkning. Satsning på ökad tillsyn. Ökad beredskap för extra val. Åtgärder för nationella minoriteter Utökad satsning på bland annat minoritetsspråken. Åtgärder för den nationella minoriteten romer Utökad satsning på romsk inkludering. Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 2 omfattar politiken för finansmarknaden och den statliga förvaltningspolitiken. Inom finansmarknadspolitiken är det även i fortsättningen centralt att minska risken för att det finansiella systemet drabbas av allvarliga problem. liberalerna vill se ett stabilt finansiellt system som präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. Det finns i dessa perspektiv särskilt skäl att överväga vidare åtgärder för att dämpa hushållen skuldsättning. liberalerna välkomnar ett allt närmare europeiskt samarbete på detta område. har vi sett en snabb utveckling där det i EU fullt ut etableras en gemensam tillsynsmekanism för banker, en gemensam resolutionsmekanism för banker och en gemensam resolutionsfond för finansiering av resolution. bör inte ställa sig utanför, utan söka medlemskap i denna så kallade bankunion. liberalerna föreslår att myndigheten får en stärkt finansiering och ett utvidgat uppdrag. Myndigheten har i uppgift att oberoende granska regeringens politik, dess budgetpropositioner och regeringens ekonomiska bedömningar. Vår erfarenhet är att rådet ger nödvändig stadga åt den finanspolitiska debatten. har dock gett uttryck för att myndighetens tilldelade anslag inte ger möjlighet till en uthållig och oberoende verksamhet av tillräckligt hög kvalitet. Av det skälet föreslår vi att anslag 1:6 stärks med 10 miljoner . föreslår vi också att rådets uppdrag utvidgas. Det är rimligt att myndigheten, åtminstone översiktligt, granskar och utvärderar oppositionspartiernas ekonomiska politik med hänseende till effekterna för de offentliga finanserna, sysselsättningen och fördelningspolitiken. Den statliga förvaltningspolitiken ska bedrivas i en riktning så att den svenska offentliga sektorn fortsätter att vara en av världens mest effektiva. Anslagen för myndigheternas verksamheter ökas i takt med att pris- och lönenivåer i samhället ökar. För att ge ett ökat effektiviseringstryck och ta tillvara besparingsmöjligheter hos myndigheterna föreslår liberalerna att denna så kallade pris- och löneomräkning (PLO) inte räknas upp i en snabbare takt än åren 2015–2016 utan att den reducerade uppräkning som ligger fortlöper åren 2017–2018. Inom detta utgiftsområde påverkas bland annat anslag 1:8, 1:10 samt 1:14. Inom detta utgiftsområde redovisas av beräkningstekniska skäl också effekter av reformer liberalerna föreslår som påverkar flertalet utgiftsområden. Tre sådana beräkningstekniska anslag är uppförda. För det första är ett anslag 1:18 Statens lönekostnader uppsatt. Därpå redovisas en besparing om . Besparingen är hänförlig till de sänkta arbetsgivaravgifter för unga som liberalerna föreslår. För det andra är ett anslag 1:19 Reducerade rikthyror uppsatt. Därpå redovisas en besparing om . liberalerna ser flera möjligheter till fortsatt effektivisering av myndigheternas lokalförsörjning. Som tidigare aviserats i bland annat Alliansens budgetmotion finns det besparingspotential i myndigheternas lokalkostnader. har bl.a. föreslagit en metod för att begränsa anslagsmedlen för de myndigheter som disponerar lokaler i . Metoden innebär att rikthyran för innanför tullarna ska reduceras till av den fastställda rikthyran från och med ett visst beräkningsår. Metoden tillämpas vid första möjliga tillfälle att teckna om avtalet.