mot · H3022484 · 2015-10-06 00:00:00 — (Källa: Utvecklingen inom den kommunala sektorn, regeringens skrivelse 2014/15:102.) Det finns således omfattande utmaningar och ansträngningar att göra för att fler människor med funktionsnedsättning ska få möjligheten till ett arbete. Arbetslinjen ska, där det är möjligt, gälla alla människor oavsett bakgrund, erfarenheter och förutsättningar. Riv hindren och öppna fler möjligheter i det nya utanförskapet. Det är utmaningen och uppmaningen. 5.5 Kostnadsutveckling och beräkningsmodell inom personlig assistans Den utveckling som skett gällande personlig assistans är omfattande. var antalet brukare med beviljad assistansersättning drygt 6 000, var det närmare 16 000 människor som beviljats personlig assistans. har de samlade kostnaderna stigit från till varav staten stod för . Utgifterna för personlig assistans påverkas av tre grundläggande faktorer. Det handlar om antalet brukare, antalet beviljade assistanstimmar per brukare samt ersättningen . Ökningen av antalet brukare var . ökade de samlade kostnaderna, i stat och kommuner, . Införandet av nuvarande beräkningsmodell för ersättningen av personlig assistans infördes som en besparingsåtgärd. Modellen bygger i grunden på en schablonersättning där från början det ursprungliga beloppet per ersatt timme sänktes från till . är assistansersättningen per person och timme. (Källa: SOU 2014:9.) Vad gäller utformningen av denna schablonmodell har flera översyner genomförts och föreslagit förändringar i syfte dels att bättre spegla och motsvara de faktiska kostnaderna, dels att delar av ersättningen ska beräknas utifrån antalet assistenter och brukare istället för som antalet beviljade timmar. Enligt den senaste, av alliansregeringen, tillsatta utredningen assistansersättning – en översyn av ersättningssystemet (SOU 2014:9) har dock nuvarande system många fördelar. Den allra viktigaste fördelen är att ersättningen möjliggör utformandet av assistansen utifrån brukarens behov, önskemål och prioriteringar. Enligt utredningen skapar systemet därtill mer utrymme för utveckling och nytänkande, ökad förutsägbarhet, minskad administration och färre tvister behöver uppstå kring vilka kostnader som ska godkännas och ersättas. Därtill ger modellen effektivitetsincitament för anordnarna, det vill säga om de är effektivare än branschens genomsnitt ger detta ett överskott. Utredningen pekar även på nackdelar, problem och utmaningar med den gällande schablonmodellen. Dessa handlar bland annat om att det är svårt att kontrollera att assistansersättningen används på ett ändamålsenligt sätt. Rådande modell riskerar att medföra att vissa anordnare genomgående överkompenseras medan andra underkompenseras. Därtill finns det risk för att anordnarna agerar selekterande gällande vilka brukare de aktivt väljer att ge service till. Det kan därmed vara svårare för brukare med kostsam assistans präglad av mer speciella behov att hitta en lämplig utförare av den personliga assistansen. Vi vill värna och utveckla personlig assistans som är en frihetsreform. Den syftar till att människor i behov av omfattande stöd och hjälp ska kunna leva ett någorlunda rörligt vardagsliv trots en eller flera funktionsnedsättningar. Det ökande antalet beviljade brukare av personlig assistans är omfattande, som denna inte alls motsvarar den explosion av ökning som skett när det gäller de samlade kostnaderna. Trots den mycket kraftiga ökningen av kostnaderna hävdar många anordnare av personlig assistans att ersättningen inom den nuvarande så kallade schablonmodellen inte motsvarar de kostnader som anordnarna har att täcka för att kunna driva assistans av hög kvalitet. Nuvarande beräkningsmodell har såväl tydliga fördelar som nackdelar. Därtill är det avgörande att upprätthålla ordning och reda i efterlevnaden av de regler som finns för att få personlig assistans. Hela reformens legitimitet vilar på att alla inblandade parter respekterar de lagar och regler som gäller. Alla former av missbruk ska åtgärdas. Tio förslag att skapa förutsättningar för ett rörligare liv 6.1 Stärkt kvalitet – inom personlig assistans Det finns brister och tillkortakommanden inom nuvarande modell för personlig assistans. Ordning och reda i välfärden är avgörande. Det handlar i grunden om vilket synsätt man har och ur vilket perspektiv frågor om personlig assistans betraktas. Vi värnar om alla människors rätt till ett rörligare liv. Valfrihet och mångfald bildar en stabil grund för hög kvalitet. Därtill ska stödet finansieras gemensamt och ges efter behov. Utvärdering och uppföljning är tillsammans med tillståndsgivning, tillsyn och sanktionsmöjligheter centrala delar för att säkra den fortsatta legitimiteten av personlig assistans. Stärkt kvalitet inom personlig assistans genom att bland annat se till att det blir lättare och billigare att anställa unga, se över villkoren så att de är konkurrensneutrala oavsett driftsform, säkra tillståndsgivning, tillsyn, skapa fler alternativa boendeformer samt värna valfrihet gällande hjälpmedel. Kvalitetssäkring, kontinuerliga kontroller och uppföljning gällande gode män. 6.2 Säkra kompetensförsörjning – ta fram en nationell strategi Det är ett avgörande gemensamt ansvar att säkra långsiktig kompetensförsörjning och efterfrågan av olika kompetensbehov gällande personlig assistans. Alla som arbetar med och driver verksamhet inom personlig assistans ska ha rätt till en rimlig arbetsmiljö. Anordnare ska kunna överblicka konsekvenserna av befintliga ersättningssystem och kostnader. Många aktörer i olika roller är involverade i alla insatser som rör LSS. Behovet av att klara av att säkra en tillfredsställande kompetensförsörjning är därmed brett och komplext. Varierande lönenivåer beroende på drift i offentlig eller annan regi och allt högre nivåer i arbetsgivaravgifter utgör en betydande utmaning. Ta fram en nationell strategi för att säkra kompetensförsörjning inom personlig assistans. kunna tjänstgöra som gode män och anhörig vårdare. Därtill säkra efterfrågan av olika kompetensbehov. 6.3 Utveckla lagen om valfrihet i funktionshindersverksamhet All verksamhet som rör funktionshinder ska ta sin utgångspunkt och grund i respekt för den enskildes rätt till självbestämmande och integritet, valfrihet och möjlighet att välja mellan olika utförare. Det ska aldrig bara vara offentligt driven verksamhet eller verksamhet utförd i annan regi som finns att tillgå. Den enskilde ska inte vara beroende av tillfälliga politiska majoriteter när det gäller rätten att välja. Den rätten ska vara central och fundamental. Den ska ständigt värnas och utvecklas. Brukare av funktionshindersverksamhet ska ha ett medbestämmande över utformningen av insatserna. Utveckla lagen om valfrihetssystem (LOV) för funktionshindrade och i dess verksamheter i syfte att stärka brukarnas valfrihet och att säkra mångfald av utförare. 6.4 Ett strategiprogram – fler personer med funktionsnedsättning i arbete De allra flesta människor i arbetsför ålder med en funktionsnedsättning som medger prövning enligt möjligheten till arbete eller praktik för deltagare i daglig verksamhet enligt LSS har inte haft möjlighet till detta. Alltför många kommuner har ingen skriftlig och på ledningsnivå beslutad rutin för att åtminstone en gång pröva denna möjlighet. Minsta lilla arbetsförmåga ska föranleda att alla krafter syftar till att stärka arbetslinjen. Det gynnar såväl den enskilde som ges möjlighet att känna arbetsgemenskap och glädje i att utvecklas som samhället i stort att motverka det nya utanförskapet. Endast en av sex kommuner har haft personer som gått från insatsen daglig verksamhet till ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Det duger inte. Genomför omgående ett strategiprogram i syfte att stärka insatser för fler personer med funktionsnedsättning att kunna komma i arbete efter egen arbetsförmåga. 6.5 Förbättra nationella kvalitetsjämförelser Det saknas utförliga mätningar och uppföljning av kvalitet inom personlig assistans. Det är inte rimligt. Det genomsnittliga antalet beviljade timmar inom personlig assistans per brukare och vecka är uppe i . Det finns omkring 16 000 brukare och 100 000 som arbetar som personliga assistenter. Denna omfattande mängd av assistans och stöd kräver ordentlig uppföljning och tillsyn. En positiv utveckling vore att öppna jämförelser utvecklas och sker regelbundet även inom personlig assistans. Det är av godo såväl för alla brukare och anhöriga som alla anordnare. Genomför ett långsiktigt strategiskt arbete i syfte att förbättra kvalitetsjämförelser gällande personlig assistans sett ur ett brukarperspektiv i hela landet. 6.6 valfrihet av hjälpmedel All verksamhet som rör funktionshinder ska ta sin utgångspunkt och grund i respekt för den enskildes rätt till självbestämmande och integritet. Det ska i grunden vara självklart att värna om valfrihet av hjälpmedel. Administration och byråkrati, samt landstingsgränser ska inte kunna avgöra tillgång till hjälpmedel. Genomför en översyn hur valfrihet av hjälpmedel kan värnas som landstingen och regionernas ansvar för hjälpmedel förtydligas i hälso- och sjukvårdslagen. 6.7 Utvecklingsarbete – konkurrensneutrala villkor för personlig assistans Det finns en tendens att kommunerna har ett högre kostnadsläge jämfört med övriga alternativa anordnare. Dessa skillnader i kostnader kan endast delvis förklaras genom olika utformning av kollektivavtal. Enligt gjorda analyser (SOU 2014:9) kan den kommunala kostnadsnormen därmed ha blivit kostnadsdrivande. Genomför ett tydligt och fokuserat utvecklingsarbete i syfte att nå konkurrensneutrala villkor mellan offentliga och fristående alternativa anordnare av personlig assistans i syfte att dels värna alla brukares valfrihet, dels säkra en mångfald av utförare. 6.8 Skapa fler alternativa boendeformer Bostäder för äldre och människor med funktionsnedsättning är oerhört betydelsefullt om vi ska nå strävan att alla ska ha ett rörligare liv. Det är mycket individuellt vilka behov människor har, men i grunden måste bostäder utformas så att alla kan ta sig in och ut ur sitt boende snabbt och smidigt. Att ha en funktionsnedsättning ska emellertid inte behöva betyda att man ses som ett enhetligt kollektiv. Flexibla och enkla lösningar ska uppmuntras. Förbättra arbetet och processen att skapa fler alternativa bostäder och boendeformer som är mer anpassade för dels äldre, dels människor med funktionsnedsättning. Finn (M)