ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3023097 · 2015-10-06 00:00:00 — Nationell handlingsplan för kyrkor som tas ur bruk ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tas ur bruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom berörda myndigheter och i samverkan med utföra en nationell översyn av kyrkor som riskerar att tas ur bruk, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en nationell handlingsplan för hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden och tillkännager detta för regeringen. Få andra idéer och institutioner har varit lika betydelsefulla för den svenska kulturen som kristendomen och den . har den svenska kulturen och den ömsesidigt format varandra. Svensk arkitektur är ett område som är starkt färgat av vårt kristna arv, framförallt genom våra 3 377 svenska kyrkor varav många har ett säreget svenskt utseende som inte återfinns bland kyrkor i andra länder. Det är som förvaltar dessa anrika fastigheter, och bevarar dem så att även framtida generationer kan ta del av dem. Det senaste århundradets omfattande sekularisering har resulterat i att många valt att lämna och därmed avsagt sig att betala kyrkoavgift, vilket har medfört en stor minskning av resurser. befarar att de framöver inte kommer ha tillräckliga resurser för att omhänderta alla kyrkor och att kyrkor som tas ur bruk kommer behöva tillåtas förfalla. Det innebär att största samlade fysiska kulturarv som fortfarande används i sitt ursprungliga syfte är hotat. belyser i en nyligen genomförd utredning att kyrkor som sålt inte erhåller samma skydd och förpliktelser om skötsel som de har innan försäljning. Det innebär att skyddsvärda kyrkor som sålts kan förändras så att de förlorar sitt kulturhistoriska värde. nämner i sin senaste utredning i , som byggts om till modevisningsanläggning. För att förhindra att detta sker föreslår en skärpning av kulturmiljölagen så att kyrkor och kyrkotomter, inte får förändras så att deras kulturhistoriska värde minskar utan tillstånd från . Även om kulturmiljölagen skärps, så ligger förvaltningsbördan av dessa kulturhistoriska fastigheter på en organisation som inte kommer ha tillräckliga resurser att sörja för dessa om nuvarande medlemsutveckling fortsätter. vill därför se en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tagits ur bruk, en nationell översyn över kyrkor som riskerar att tas ur bruk, samt en nationell handlingsplan för hur skyddet av det kyrkliga kulturarvet ska säkras .
mot · H3023098 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en extern kommitté med målet att finna lösningar på hur politiken kan gynna svensk transportnäring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka tiden för klampning och tillkännager detta för regeringen. ”Här Stannar ” har utfört uppmärksammade kampanjer för att belysa de dåliga jobbvillkoren inom transportnäringen. Det är nämligen ett faktum att svenska åkare får det allt svårare med tanke på den utländska konkurrensen och att olika villkor finns för olika förare. bör tillsätta en extern kommitté för att finna lösningar på de olika förutsättningarna som finns . finns ett regelverk för åtgärder i syfte att hindra fortsatt färd för utländska åkare som inte håller sig till cabotagereglerna. Det ger möjligheten att låsa fast fordonet i maximalt , kallat klampning. Att använda sig av klampning är ett bra sätt för att komma åt problem. bör ge regeringen i uppdrag att verkställa möjligheten för polisen att använda sig av klampning längre än om så krävs.
mot · H302310 · 2015-10-01 00:00:00 — Motverka diskriminering av jägare med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändring i terrängkörningsförordningen och tillkännager detta för regeringen. Det finns i cirka 200 jägare med funktionsnedsättning som har behov av ett motorfordon för att kunna jaga. Fordonet behöver under jakten framföras i terräng och för detta krävs dispens. Dessa dispenser innebär en omfattande och krånglig byråkrati som försvårar dessa jägares möjligheter att jaga och vara delaktiga i den sociala jaktgemenskapen. beviljas dispenser av länsstyrelserna tyvärr ofta på olika sätt. Ofta är de tidsbegränsade till 3–. avser de en viss jaktmark men ibland omfattar de hela län där personen ifråga får ansvaret själv att inte köra i känslig terräng. Någon ingående prövning görs alltså långtifrån alltid av de olika myndigheterna. Denna olikhet inför lagen kan inte accepteras. Den som får dispens för ett helt län kan åka och jaga med sina grannar eller andra jakträttshavare i sitt eget län i varje fall. Den som får dispens endast för den egna jaktmarken tvingas söka dispens så fort man vill jaga på grannmarken. Detta innebär en oerhörd frustration och förhindrar jaktlig samverkan och social samvaro. Detta är inte rimligt. En jägare med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att jaga på annan mark precis som alla andra. är skyldigt att göra en avreglering för att uppfylla från om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (SÖ 2008:26). Enligt denna konvention ska bl.a. avskaffa lagar som diskriminerar mot personer med funktionsnedsättningar. Eftersom personer med funktionsnedsättningar inte har samma möjligheter som andra människor att röra sig i skog och mark måste därför dessa dispenskrav ändras. Det är dags att se över en ändring 1 § terrängkörningsförordningen så att jägare med funktionsnedsättning får framföra motorfordon i terrängen i samband med jakt. i (S)
mot · H3023100 · 2015-10-06 00:00:00 — Rättvist förfarande vid arbetstvister ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av fackliga sympatiåtgärder och tillkännager detta för regeringen. Det finns flera faktorer som påverkar företagens möjlighet att växa och bli framgångsrika i samhället. En sak som definitivt påverkar företagens möjligheter är de beslut som fattas politiskt, samt det arbetssätt som används mellan arbetsmarknadens parter . De förhållningssätt som finns inom nationens gränser kan således också påverka hur god möjligheten för företagare att driva sitt företag är i relation till konkurrensen från andra länder. De företag med störst betydelse för ett lands utveckling och välstånd är också ofta de företag som har mest att förlora på att etablera sig i ett land med dåliga eller mindre lönsamma villkor för företagare. Av den anledningen har alla att vinna på att skapa ett land med goda och helst de bästa förutsättningarna för företagare. Det finns flera exempel under landets historia då arbetsmarknadens parter har kommit överens om villkoren utan några fackliga strejker eller andra stridsåtgärder. Rätten att strejka är central i ett fritt samhälle och en mycket viktig del av den svenska modellen. Den någorlunda konfliktfria arbetsmarknad och de goda arbetsvillkoren som finns i kan mycket väl ha skapats som en följd av dessa regler. I vissa fall lever gamla traditioner kvar, som i mångt och mycket inte är gällande . Vi har lämnat den industriella epoken och lever i ett mer serviceinriktat samhälle. Flera av dagens så kallade stridsåtgärder som används av den fackliga rörelsen är i många fall något som inte hör till dagens samhälle, och av den anledningen behövs en översyn. Det bör vara en självklarhet att oskyldiga inte ska straffas. Tyvärr är det inte så , på grund av rätten till fackliga sympatiåtgärder – en rätt som säkerligen kan ha bidragit till att företag valt att etablera sig i eller flytta sin verksamhet till ett annat land då både privatpersoner och företag som inte alls har med konflikten att göra drabbas. En sympatiåtgärd är en åtgärd från en utomstående part, i syfte att understödja en part i en stridsåtgärd. Svenska industriföretag riskerar därför att drabbas av strejk eller blockad utan att ha det minsta att göra med en aktuell konflikt. kan följaktligen enbart vänta och hoppas att konflikten inte varar allt för länge eftersom de själva inte kan påverka situationen. Detta förfarande kan inte anses vara rättvist i ett fritt och modernt samhälle. Det är inte konstigt att det är en omstridd företeelse, både principiellt och i praktiken vilket är skälet till att regeringsformen måste ses över för att komma till rätta med fackliga sympatiåtgärder.
mot · H3023102 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att införa ett gemensamt pantsystem i hela och tillkännager detta för regeringen. Vi kan vara stolta över att håller världsklass i fråga om att återvinna aluminiumburkar och petflaskor. återvinns av aluminiumburkarna och av petflaskorna som säljs. Det är oerhört bra siffror, men det innebär att flera hundra miljoner burkar och flaskor inte kommer in i kretsloppet igen och vi får aldrig ge upp ambitionen att bli ännu bättre, inte minst med tanke på hur mycket energi som går åt för att tillverka nya flaskor och burkar. Många som är ute och promenerar eller går runt i city för att handla bär med sig burkar och/eller flaskor med något drickbart. När man druckit upp letar man efter den närmaste papperskorgen eller soptunnan för att slänga flaskan/burken. I flera kommuner finns det flera behållare uppsatta i närheten av soptunnorna som är ämnade för pantbara flaskor och burkar. Returpack ligger bakom projektet och har tidigare erbjudit kommuner dessa behållare helt kostnadsfritt och dessutom målade för att passa olika kommuners ändamål. Kort sagt ligger i många avseenden i framkant när det kommer till att återanvända petflaskor och burkar men med tanke på att vi reser allt mer, inte minst till våra nordiska grannländer, finns det mycket som inte går att panta och därför slängs i vanliga soptunnor. Med anledning av detta borde regeringen arbeta för att införa ett gemensamt pantsystem i hela .
mot · H3023103 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa kravet på tillstånd för offentliga danstillställningar som sker i ett slutet område och tillkännager detta för regeringen. Inte alla personer känner till det krav som finns i ordningslagen om tillstånd för att arrangera offentliga danstillställningar. Skälet till detta är säkerligen för att det är en idé som för många är så absurd att det bör vara en självklarhet för arrangörer att hålla i offentliga danstillställningar om det sker i ett slutet område. Grundtanken med lagar och regler är dels att hålla ordning och reda, dels att de ska vara så självklara för merparten av medborgarna att man inte ska behöva kunna lagboken. Av den anledningen är det ytterst märkligt att danstillståndet finns kvar . Detta krav är en rest från förr då dansen ansågs leda till ett omoraliskt beteende främst bland unga. Än finns det de som försvarar tillståndet, med motivet att det i samband med dans ofta kan bli stökigt, men de flesta någorlunda seriösa bedömare kan nog hålla med om att det snarare har med alkoholintag att göra än med dans. kan krögare som saknar danstillstånd drabbas hårt, om en anmälan upprättas och en åklagare väljer att driva ärendet. I bästa fall slutar det bara med en varning, och att restaurangen i fråga får söka på nytt, men det kan gå så illa att de förlorar alkoholtillståndet vilket kan orsaka en plötslig nedläggning. För att minska byråkratin och skapa mer frihet bör tillkännage för regeringen att avskaffa danstillståndet.
mot · H3023105 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om etikkrav och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättelser i samband med felaktigheter och tillkännager detta för regeringen. Den svenska journalistkåren bör följa en särskild pressetik, som är uppdelad i två grenar: pressens publicitetsregler (17 stycken) och pressens yrkesregler (12 stycken). Pressens publicitetsregler har frivilligt utfärdats av Svensk Press och stöds av restriktioner i tryckfrihetsförordningen samt yttrandefrihetsgrundlagen. Om någon känner sig kränkt kan man vända sig till Allmänhetens för att få hjälp. Pressens yrkesregler är tänkta att vara till stöd för journalister i deras dagliga arbete på redaktionen och ute på fältet. Reglerna är tänkta att gälla oavsett om vederbörande är frilansjournalist eller anställd, och som medlem i ska man alltid följa yrkesreglerna. Vid en överträdelse av dessa regler kan en anmälan lämnas in från den aktuella händelsen till yrkesetiska nämnd. Dessa regler är framtagna av journalistkåren själva, vilket är bra, men det innebär inte att någon tydlig gräns för journalisters förfarande finns. Det är inte sällan som journlister tänjer på de pressetiska gränserna och det är sällan som vederbörande får sona sitt övertramp. Oerhört få fall drivs vidare och av de som hamnar hos Allmänhetens är det sällan som det leder till några större förändringar. Bildstölder eller annan form av plagiat fortgår också för att en privatperson inte mäktar med en rättslig process mot ett mäktigt mediabolag. sker det pressetiska övertramp som inte bör accepteras och journalister som tar sina uppdrag på allvar tvingas i många fall utstå angrepp som följd av agerandet hos deras mindre seriösa kollegor. Dessutom kan olika personer, såväl offentliga som icke offentliga, som figurerar i pressen drabbas hårt av en grovt negativt vinklad och ibland till och med felaktig exponering inför en stor grupp människor. Detta kan resultera i drastiska och ogenomtänkta val, och det finns till och med exempel där människor tagit livet av sig efter en offentlig uthängning i media. I andra fall har människor attackerats, de har förlorat jobb eller kanske utsatts för social stigmatisering. bör ge regeringen i uppgift att se över möjligheten till att tydliggöra det ansvar som medier har samt se över möjligheten att de som söker presstöd måste agera pressetiskt för att inte riskera minskat eller indraget presstöd. Det kan tyckas vara en självklarhet att felaktigheter i media ska rättas till. Rättelser används , vid grövre övertramp. Dock är dessa ofta otydliga och missas ofta av de som läser tidningar eller andra nyhetsinslag då sådana ofta placeras på ställen som få ser. Om en felaktighet fått en förhållandevis stor spridning bör rimligtvis rättelsen få en någorlunda jämförbar spridning. bör ge regeringen i uppgift att återkomma med förslag för att rättelser vid fel uppgifter i media ska bli bättre.
mot · H3023106 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra uppgift och tillkännager detta för regeringen. Skattepengarna som olika myndigheter handskas med är detsamma som medborgarnas gemensamma tillgångar. Många har hört talas om, och kanske till och med hyllat, som anställt den s.k. med syfte att granska och kartlägga slöseri av skattemedel i vårt samhälle. Genom att använda en stor portion humor kombinerat med vardagens allvar har lyckats väcka intresse bland skattebetalare om hur våra pengar egentligen används av beslutsfattare. Människor har kunnat se hur gemensamma tillgångar slösats bort, och dessvärre hur beslutsfattare också kommer undan med det. I vissa fall fortsätter olika myndigheter med att använda våra skattemedel på ett slarvigt och respektlöst sätt, just för att det inte finns någon vidare granskning. har som uppdrag att granska vad statens pengar går till och hur effektivt de används. De bidrar till att stärka den demokratiska insynen genom en oberoende revision. har ett starkt mandat att granska statliga myndigheter och verksamheter. De kan kontrollera om direktiv, regler och föreskrifter följs eller om de når sina mål. För att förbättra effektiviteten kan komma med rekommendationer och är av den anledningen en mycket viktig del av kontrollmakt. Genom att främja en god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten bör användas betydligt flitigare, så att skattebetalare slipper vända sig till en slöseriombudsman för att granska onödig byråkrati. uppdrag att granska och hitta såväl slöseri som byråkrati bör förtydligas och denna service borde i högre grad erbjudas olika myndigheter.
mot · H3023107 · 2015-10-06 00:00:00 — Öppen utbildning vid svenska universitet och högskolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för fler universitet och högskolor att inrätta öppna utbildningar och tillkännager detta för regeringen. Kunskap är makt. var det första lärosätet i som påbörjat en utredning om möjligheten att erbjuda kostnadsfri universitetsutbildning via nätet. Den aktuella sortens utbildning saknar behörighetskrav och är dessutom öppen för vem som helst, så länge vederbörande har tillgång till en dator. har universitet i , och redan infört öppna, kostnadsfria kurser där föreläsningar läggs ut på webben och studenterna löser uppgifter enskilt eller i grupp. Kommunikationen med varandra sker via chattar eller forum på nätet, som ofta är direkt kopplade till . Att erbjuda världens befolkning öppna kostnadsfria kurser kommer att bidra till en hållbar utveckling runt om i världen. Människor som är utbildade har generellt sett bättre hälsa, mår bättre och kan bättre bidra till samhällets utveckling i större grad än obildade människor. kan kostnadsfria utbildningar bidra till kompetenslyft och förbättrad marknadsföring av det egna . En satsning på dessa öppna utbildningar gagnar med andra ord alla. har potential att utnyttja den möjlighet som finns inom våra universitet och högskolor som vi på en internationell arena får möjligheten att bidra med kunskap. Genom ökad kunskap och bättre konkurrens kan detta vara en avgörande faktor för framtida företagssatsningar i vårt land. bör ge regeringen i uppgift att ta fram förslag för att möjliggöra och stimulera fler universitet och högskolor att införa öppna utbildningar via nätet.
mot · H3023108 · 2015-10-06 00:00:00 — Djurbalk och nationell djurskyddspolis ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en djurbalk för såväl vilda som tama djur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell djurskyddspolis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att djurskyddspolisen samordnas centralt för att effektivisera arbetet och ansvarar för vidare utbildning inom djurskyddsområdet och tillkännager detta för regeringen. Våra husdjur räknas som vår egendom och inte som enskilda individer, vilket kan vara ett skäl till att det inte heller finns någon djurbalk i den svenska lagstiftningen. En sådan skulle enkelt skydda dem från brott. Djuren skyddas främst genom bestämmelser i vår internationellt sett mycket bra djurskyddslag, som dock enbart är en ramlag, samt genom bestämmelsen om djurplågeri i . En djurbalk skulle göra det tydligare att se djur också som enskilda varelser, och inte bara som egendom om det rör sig om boskap eller husdjur. Djurägarna får således också en möjlighet att se exakt vilka förpliktelser de har gentemot sina djur, och jägare eller andra vilka förpliktelser de har gentemot våra vilda djur. En särskild djurskyddspolis finns redan i polisdistrikt, men genom att införa en särskild nationell djurskyddspolis kan respekten för djurens rättigheter bli allt bättre. Djurskyddspolisen i arbetar ”mot djurplågeri och djurskyddsbrott med målet att utveckla det förebyggande arbetet, öka lagföringen och skapa en mer rättssäker hantering av brott mot djur”. Denna satsning har visat sig kraftigt öka antalet utredda anmälningar, vilket borde vara en tydlig signal att införa en nationell djurskyddspolis. Om en nationell djurskyddsgrupp får ett samordnande ansvar för denna typ av verksamhet i landet skapas en mer effektiv och rättssäker hantering även på lokal nivå. Djurskyddsgruppen ansvarar för att polisen effektivt ska driva in de höga kostnader som myndigheten har för uppstallning av omhändertagna djur. Den nationella djurskyddsgruppen ansvarar således också för metodutveckling och utbildning inom djurskyddsområdet, vilket är ett mycket viktigt komplement inom det polisiära arbetet. De lokala polisdistrikten ansvarar sedan för att utreda djurskyddsbrotten. Djurskyddspolisen kan således också arbeta förebyggande genom att tillrättavisa djurägare innan det gått för långt för att förhindra att djur far illa. Förebyggande arbete kan även inkludera ökad samverkan mellan polisorganisationen och , frivilligorganisationer eller djursjukhus. Genom dessa samarbeten kan polisen tidigt få reda på om det finns risk för att djur far illa.
mot · H3023109 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta ett stimulansbidrag till kommuner för tillgänglighetsanpassning inom kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta ett stimulansbidrag för generell anpassning för personer med funktionsnedsättning vid bebyggelse och tillkännager detta för regeringen. Trots lagstiftning har stora delar av kollektivtrafiken runt om i landet inte anpassats för funktionshindrade. Inte heller har samhället i stort gjort mycket för att underlätta för dessa vilket medför problem i funktionshindrades vardag. Inte alltför sällan är det kostnaden som stoppar anpassningen. FN har riktlinjer i sin standardregel för full delaktighet och jämlikhet, som ger förutsättningar för att även personer med funktionshinder ska ha möjlighet att delta på olika villkor i samhällslivet. I stiftades även lagen om handikappanpassad kollektivtrafik (1979:558), som föreskriver att kollektivtrafiken skall tillgängliggöras även för funktionshindrade. kompletterades lagen med en förordning om handikappanpassad kollektivtrafik (1980:398). I andra paragrafen går det att läsa: ”Anpassningen ska ske i den takt och i den omfattning som bedöms skälig med hänsyn till syftet och till de tekniska och ekonomiska förutsättningarna hos dem som utövar trafiken.” På grund av att texten i andra paragrafen är öppen för tolkning är tillgänglighetsanpassningen inom kollektivtrafiken långt ifrån färdig, efter att lagen stiftades. Detta medför stora problem för många med funktionshinder då flera aktörer som utövar kollektivtrafiken prioriterar annat. Även inom andra samhällsområden är det svårt för funktionshindrade att ta sig runt eller leva ett normalt liv. Regeringen bör utreda möjligheten för att införa ett stimulansbidrag till kommuner som tillgänglighetsanpassar kollektivtrafiken samt ett stimulansbidrag för generell anpassning för funktionshindrade.
mot · H302311 · 2015-10-01 00:00:00 — Ursprungsmärkning av mat på restaurang ställer sig bakom det som anförs i motionen om ursprungsmärkning av mat på restaurang och tillkännager detta för regeringen. kan vi som konsumenter läsa oss till vilket ursprung maten har när vi handlar i våra butiker. Utförliga innehållsdeklarationer finns på alla förpackade produkter. Detta hjälper oss att göra medvetna val och styra butikerna mot ett bättre sortiment. Det handlar både om ursprungsland och innehållet i produkten. Det är naturligtvis lika viktigt för konsumenterna som väljer att äta ute att få likvärdig information om råvarornas ursprung. Många konsumenter vill välja mat från producenter som exempelvis är svenska. Restaurangerna bör bli tydligare och informera sina gäster om innehåll och ursprung. Vår hälsa påverkas av vad vi äter. Genom en utökad ursprungsmärkning som gäller även maträtterna på restauranger och liknande utbudspunkter ökar konsumentens inflytande. Målet måste vara att främja bättre hälsa och bidra till en sund konsumtion och produktion.