ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3022069 · 2015-10-06 00:00:00 — Flexjobb enligt dansk modell ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheterna för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom att fortsätta arbeta enligt den danska modellen för flexjobb och tillkännager detta för regeringen. Antalet arbetslösa som har en nedsatt arbetsförmåga är många. Var fjärde arbetslös i har enligt en funktionsnedsättning. Såväl individ som samhälle kan vinna på att individen kommer i arbete istället för att gå arbetslös. Ett vanligt reguljärt jobb är inte alltid ett alternativ för denna grupp som inte kan arbeta fullt ut. Flexjobb är en anställningsform för den som har väsentligt och permanent nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom. Den som har nedsatt arbetsförmåga kan med ett flexjobb arbeta av sin individuella förmåga och få av lönen. Personen som söker ett flexjobb ska riskera att trängas ut från den ordinarie arbetsmarknaden. På så vis skiljer sig flexjobb från exempelvis lönebidraget i , som främst ska hjälpa till med återinträdet på arbetsmarknaden. Arbetsgivaren betalar endast för den tid som flexjobbaren kan arbeta och staten tillskjuter pengar för resterande del av lönen så att arbetsgivaren inte ska behöva betala för mer tid än vad flexjobbaren kan bidra med. Det innebär att flexjobbaren kan ha ett jobb att gå till med allt vad det innebär av socialt nätverk och samvaro, och en inkomst samt försörja sig själv utifrån sina egna förutsättningar. Flexjobb har funnits i och har där fungerat mycket väl. Exempelvis har andelen MS-sjuka i arbete ökat. Många personer med funktionsnedsättning skulle kunna jobba och jobba mer om de fick rätt stöd. Tanken med flexjobben är att man ska kunna arbeta efter sin individuella förmåga utan att det ska drabba arbetsgivaren; det är med andra ord en vinst för alla parter. Vi är positiva till att regeringsförklaringen innehöll ett löfte om att införa flexjobb för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. är det att regeringen börjar ta steg för ett förverkligande. Den modell som regeringen kallar flexjobb har enligt uppgift ifrån inte slagit så väl ut. Flexjobben kostar förvisso initialt och löpande men alternativkostnaden är att betala arbetslöshetsersättning eller motsvarande stöd till dessa personer som utan ett jobb lever i fortsatt utanförskap så länge som de står helt utanför arbetsmarknaden. Jag önskar att regeringen ser över systemet som finns för att få personer med funktionsnedsättning i arbete och tar lärdom av typ av flexjobb i den översynen.
mot · H3022070 · 2015-10-06 00:00:00 — Koordinator för föräldrar som har barn med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda beslutsprocessen angående möjligheten till en koordinator för föräldrar som har barn med funktionsnedsättning, och tillkännager detta för regeringen. I en undersökning från barn och ungdomar framkommer det att familjer som har barn med funktionsnedsättning i genomsnitt har kontakt med 17 olika handläggare eller kontaktpersoner och 10 olika stödformer och institutioner. Att ständigt, om och om igen, vara tvungen att redovisa sitt barns situation för nya människor är ansträngande av flera anledningar: dels river det upp svåra och jobbiga känslor och minnen, dels upplevs det som ett intrång i både barnets och familjens integritet eftersom handläggare och myndighetspersoner in i minsta detalj behöver veta allt om både föräldrar och barn för att kunna göra sin bedömning. Alla dessa kontakter är tidskrävande och känslomässigt påfrestande. Det är som en oändlig uppgift som aldrig tar slut och stjäl tid från barnet som behöver särskild omsorg på grund av funktionsnedsättningen. Jag menar att beslut angående koordinator är en process som måste påskyndas. Många föräldrar går redan på knä och mår så dåligt av sin situation och den maktlöshet de känner inför all byråkrati de skall hantera, att de endast står ut på grund av ovissheten om vad som skall hända deras funktionsnedsatta barn om de inte längre finns till hands. Det behövs en person som kan fungera som spindeln i nätet och hjälpa föräldrarna med information och samordning av övriga kontakter. En koordinator skulle öka tryggheten och befria föräldrarna från en del av den omfattande administration av olika insatser som finns kring ett barn med funktionsnedsättning.
mot · H3022071 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om värdiga förhållanden vid djurtransporter och tillkännager detta för regeringen. exporterar levande djur till utländska slakterier med mycket långa resor som följd. Att långa resor orsakar stort lidande för djuren bevisas av det stora antalet djur som dör under dessa resor. När det gäller kycklingar och höns uppgår antalet döda djur till hundratusentals enligt . Det finns i föreskrifter om att djurtransporter inom landet inte bör överstiga . EU-reglerna stipulerar dock att djurtransporter får vara långa, med endast en kort rast på vägen. Detta anser vi vara en orimligt lång transporttid under de förhållanden som råder i transportutrymmena. har också ställt sig bakom en regel som stipulerar en längsta transporttid . har dessutom betydligt lägre antal kontroller av djurtransporter än andra länder med betydligt lägre BNP per capita. Enligt statistik från så ägde det rum tolv kontroller av djurtransporter 2010 i , medan avsevärt fattigare länder utförde mångdubbelt fler kontroller. Även om antalet kontroller ökat något så anser vi att den låga siffran fortsatt är fullständigt oacceptabel och ovärdig ett förhållandevis välmående land som . Vi vill att en åttatimmarsgräns införs, för alla transporter inom och från , oavsett destinationsort. Det rimliga borde också vara att slaktdjur avsedda för andra marknader ska slaktas i och att köttet sedan exporteras, i stället för export av levande djur med mycket långa transporter som följd. Vidare vill vi att antalet kontroller av våra inhemska djurtransporter ökas kraftigt, så att detta antal åtminstone kommer upp i nivå med ett europeiskt genomsnitt. Trots intensifierat arbete och tillkännagivande från regeringen så verkar tyvärr inte några större förbättringar ha skett.
mot · H3022072 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i enlighet med resolution från införa regelverk i som försvårar för könsselektiva aborter, och tillkännager detta för regeringen. har antagit resolution om könsselektiva aborter. Där lyfts fram att diskrimineringen av kvinnor är så utbredd i världen att miljoner kvinnor väljer att inte föda sina döttrar för att de skulle innebära en börda för familjen. Könsselektiva aborter lyfts fram som ett fenomen som har sina rötter i ett klimat av diskriminering av kvinnor som strider mot de värderingar av jämställdhet som råder i . varnar också för att det kan skapa obalans i antalet flickar och pojkar i de länder könsselektion är vanligt förekommande. I utrikesutskottets betänkande 2011/12:UU17 som behandlar en skrivelse från lyfter utskottet fram att regeringen gett uttryck för en kritisk hållning till könsselektion och könsselektiva aborter. Ett tidigare uttalande från utrikesutskottet från betänkande 1993/94:UU1 som säger följande tas också upp: ”Förekomsten av prenatal könsdiskriminering, dvs. abort av flickfoster, är ett utslag av patriarkaliska och sociala strukturer och därmed följande ojämlikhet mellan könen som råder i stora delar av världen.” har alltså erkänt att könsselektiva aborter är en form av könsdiskriminering. uppmuntrar till olika åtgärder för att minska antalet könsselektiva aborter där flickor är särskilt drabbade bland annat genom att verka för ökad status hos kvinnor. uppmanar också alla medlemsstater att införa lagstiftning som förbjuder val av kön i samband med provrörsbefruktning och legal abort, förutom när det är motiverat för att undvika en allvarlig ärftlig sjukdom. Värt att påpeka är att samtliga av våra svenska parlamentariker som sitter i röstade för denna resolution om könsselektiva aborter. Även i förekommer det att abort genomförts på grund av att det inte var det kön som var mest önskat. På grund av att har den mest liberala abortlagstiftningen i är det möjligt att få reda på kön vid det rutinmässiga ultraljudet och sedan fritt göra abort fram till vecka 18. Det har även kommit rapporter om att kvinnor från andra länder kommer till just för att göra abort på grund av kön. I enlighet med att nämnda betänkanden ovan som framhållit att könsselektiva aborter är en form av könsdiskriminering och i enlighet med resolution som samtliga svenska parlamentariker i har uttryckt sitt stöd för bör därför regelverk införas i som försvårar för könsselektiva aborter. Ett steg i rätt riktning bör vara att föräldrar inte informeras om kön på barnet förrän efter vecka 22 då abort är lagligt, förutom när det är motiverat för att undvika en allvarlig ärftlig sjukdom. Flera landsting i har redan en uttalad policy om att inte fastställa kön vid ultraljudet. För att i enlighet med resolution försvåra för könsselektiva aborter borde detta vara en policy över hela landet som bör skrivas in i svensk hälso- och sjukvårdslag. Det är möjligt att föräldrarna på annat sätt i alla fall kan ta reda på barnets kön men det bör vara en tydlig policy att landstingen inte medverkar till könsselektiva aborter.
mot · H3022079 · 2015-10-06 00:00:00 — Krafttag mot kriminell djurrättsaktivism ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ålägga att ta ett nationellt helhetsansvar för att kartlägga, bekämpa och lagföra de individer och organisationer som ägnar sig åt kriminell djurrättsaktivism, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka straffsatserna för kriminell djurrättsaktivism och tillkännager detta för regeringen. Utövare av laglig näringsverksamhet utsätts återkommande för brott av individer och organisationer som ställer sig över lagen och trakasserar å det grövsta utvalda animalieproducenter och företag som sysslar med vidareförädling av animalieprodukter som till exempel skinn. I många fall är det duktiga företagare som följer alla regler som ställs på dem och arbetar aktivt med djuromsorg. Tyvärr verkar det vara fritt fram för djurrättsaktivisterna att återkommande hota och skada människor, djur och egendom. Brotten kan bestå till exempel av mordhot, anlagda bränder, materiell förstörelse och utsläppta djur. Hot, hat och brott drabbar både företagare och deras familjer och ibland till och med barnen, allt för att företagaren till slut ska ge upp och lägga ner sin verksamhet. Tyvärr lyckas de alltför ofta. Det kan även konstateras att i de fall till exempel minkar släpps ut ur burarna så ägnar sig dessa djurrättsaktivister också åt kvalificerat djurplågeri. Förövarna ingår inte sällan i välorganiserade rörelser och nätverk med förgreningar både inom och utanför landet, men ändå utreds dessa brott av lokala polismyndigheter. anser att ska åläggas att ta ett nationellt helhetsansvar för att kartlägga, bekämpa och lagföra de individer och organisationer som ägnar sig åt kriminell djurrättsaktivism och öka straffsatserna för denna typ av brottslighet.
mot · H3022080 · 2015-10-06 00:00:00 — Fond för sociala företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta en fond för sociala företag och tillkännager detta för regeringen. Det finns drygt 300 sociala företag i . Målet med socialt företagande är att integrera människor, som har svårt att få jobb på arbetsmarknaden, som arbetstagare och företagare. Detta är en utmärkt företagsform för att hjälpa människor som vill tillbaka till ett aktivt yrkesliv. Många som finns i dessa företag och nätverk kan ha drabbats av olyckor, kommit på sned i livet eller kan ha olika former att psykiska och eller andra nedsättningar av arbetsförmågan. Företagen återinvesterar i huvudsak vinsterna i den egna eller liknande verksamheter. De sociala företagen är organisatoriskt fristående från offentlig verksamhet. skapar delaktighet för medarbetarna genom ägande, anställning, avtal eller andra former av kontrakt. Vi har kommit en liten bit på vägen men många länder runt omkring oss har betydligt fler sociala företag per capita. Det är inte lätt att starta ett nytt socialt företag . Banken ställer sällan upp med finansiering utan det krävs att man har ett eget kapital att investera i verksamheten. Saknar man de finansiella medel som krävs tar det ofta stopp där. Ofta handlar det inte om några stora investeringar för att starta ett socialt företag. Jag föreslår att man utreder möjligheten att inrätta en fond som kan gå in och ge det extra stöd som krävs vid företagsstarter.
mot · H3022081 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta att utreda frågan om gårdsförsäljning av vissa lokalproducerade alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. Den svenska landsbygden har ett stort turistvärde och många svenskar åker runt i landskapen för att uppleva och lära känna sitt land. Det finns många som gjort samma sak i andra länder och vi har sett ett ökat antal utländska turister som vill lära känna vår kultur. Med den tidigare regeringens satsning Matlandet har fokus lagts på lokalt producerade produkter och så även på drycker som vin, öl, cider med mera. Produktionen är oftast under uppbyggnad och mycket liten vilket ger en väsentligt högre prisbild i jämförelse med motsvarande på Systembolaget. I och med att de volymer som lokala producenter står för är mycket små kan de nog anses sakna alkoholpolitisk påverkan på befolkningen. Dessutom gör de naturliga förutsättningarna för vinproduktion i att tänkbara verksamheter inom denna sektor inte blir större än ”kulturföretag” med små nischade produkter. Oavsett volym ska det naturligtvis råda samma begränsningar och kontroll för försäljning av alkohol på gård som på Systembolaget och i verksamheter med utskänkningstillstånd. kommer dessa företag att bidra till en mer levande landsbygd, öka turismen och besöksnäringen, även utanför de stora besöksmålen och städerna. Fler företag får möjligheten att etablera sig och växa sig starka vilket bidrar till ökad sysselsättning på landsbygden. Regeringen har tidigare utrett frågan och funnit att man inte kan gå vidare med lagförslag baserade på den senaste utredningen. Som vi riksdagsledamöter ser det bör regeringen utreda frågan ytterligare i syfte att finna en framkomlig väg för gårdsförsäljning av öl, vin, cider med mera. Vi kan till exempel tänka oss att de lokala producenterna blir ombud och får en gedigen utbildning. Vidare skulle Systembolaget kunna bli huvudman för den kontroll och utbildning som sker av dessa vinföretag.
mot · H3022082 · 2015-10-06 00:00:00 — Underlättad etablering på den svenska arbetsmarknaden för invandrade akademiker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att ytterligare underlätta etableringen på den svenska arbetsmarknaden för invandrade akademiker och tillkännager detta för regeringen. I har många insatser redan gjorts för att underlätta för invandrare att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Med detta sagt återstår det fortfarande mycket som kan göras bättre. Det är en stor skillnad på antalet utlandsfödda akademiker och antalet inrikes födda akademiker som har ett arbete relaterat till sin högskoleutbildning. Enligt SCB var andelen högskoleutbildade personer med ett yrke som krävde högskoleutbildning för inrikes födda och för utlandsfödda. Invandrande akademiker uppger själva att de ser bristen av kontakter som det främsta hindret för en anställning som motsvarar deras högskoleutbildning. gav av de tillfrågade högutbildade utlandsfödda detta svar enligt SCB:s undersökning. Även 2004 när en liknande undersökning genomfördes var bristen på kontakter det främsta problemet. Målsättningen bör således vara att till exempel Arbetsförmedlingen erbjuder bättre information till invandrade akademiker om hur arbetsmarknaden i ser ut. Ett sätt att genomföra detta på skulle kunna vara att tillhandahålla mentorer eller starta nätverk med invandrade eller professionella akademiker som redan är förankrade på arbetsmarknaden. Ett bra exempel på hur detta används är där den nyanlände kan välja att få stöd för att skaffa ett professionellt nätverk. Stödet utförs ofta av lokala organisationer. har bland annat på grund av detta en högre andel utlandsfödda akademiker etablerade på arbetsmarknaden. Att bryta upp från en tillvaro i sitt hemland för att bosätta sig i en ny kultur är i många fall en svår situation. Det mest önskvärda utfallet, både utifrån den nyanländes perspektiv och utifrån det samhälle som tar emot, är att nyanlända snabbt kommer in på arbetsmarknaden. När personen väl funnit sig till rätta faller de flesta andra vardagslivets rutiner på plats. För att matchningen ska bli så bra som möjligt är det viktigt att dra nytta av dem som har upplevt situationen tidigare och kan dela med sig av sina erfarenheter.
mot · H3022083 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ett häkte i och tillkännager detta för regeringen. är det enda län i som inte har ett häkte. Under ett par års tid fanns ett provisoriskt häkte i polishuset i , där Kriminalvården hyrde tolv arrestlokaler av polisen. Det var dock långt ifrån tillräckligt och tillbaka finns inte ens detta provisoriska häkte kvar. Kriminalvården tvingas därför att transportera häktade till något av häktena i , , eller , ibland till och med längre bort. Ofta räcker inte Kriminalvårdens resurser till för detta utan även polismyndigheten måste ställa personal och andra resurser till förfogande för att man ska klara transporterna. Dagens situation innebär betydande transportkostnader för polisen och Kriminalvården från och till häktesförhandlingar och huvudförhandlingar. De omedelbara effekterna av detta är personellt resursbortfall, ökat övertidsuttag och effektivitetsförluster som går ut över den ordinarie polisiära verksamheten. De många övriga resor som blir följden för Kriminalvården, polisen, offentliga biträden och försvarare medför också betydande merkostnader för statsverket och ineffektivitet i polisutredningarna. För att minska dessa ekonomiska och tidsmässiga kostnader samt effektivisera polisutredningarna så bör ett permanent häkte inrättas i .
mot · H3022084 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler poliser bör stationeras ut i landsbygdskommunerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öppettiderna för polisstationerna på landsbygden bör utökas kraftigt och tillkännager detta för regeringen. En tilltagande otrygghet på landsbygden som ofta drabbar äldre människor, inte sällan på lantbruk, är att utländska ligor åker runt på stöldturnéer och ibland till och med rånar och misshandlar dem i deras hem. I ett flertal mer eller mindre kända fall har det till och med lett till dödlig utgång. Att stävja detta måste ges hög prioritet eftersom en ökad oro bland framför allt äldre människor är ett faktum på landsbygden, där man tidigare inte kände behov av att låsa dörren om sig. Fler poliser behövs för att hantera brottsligheten på landsbygden, som annars riskerar att bli en guldgruva för kringresande ligor, när fältet står fritt för denna typ av brottslighet. har storstadsregionerna en högre koncentration poliser än landsbygdsorter även i förhållande till befolkningsunderlaget. står många polisstationer tomma i många små kommuner eller så är öppettiderna begränsade eller om stationen ens är öppen längre. Dagens polismyndighet är alltför inriktad på att arbetet skall se bra ut i statistiken, men i själva verket saknas resurser för att hålla efter brottslighet och skapa trygghet, vilket man tidigare gjorde genom sin blotta närvaro.
mot · H3022085 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om kärnkraftens betydelse för svensk energiproduktion och tillkännager detta för regeringen. I finns fyra kärnkraftsreaktorer i drift. Erfarenheterna av är goda och det finns anledning att även fortsätta satsa på svensk kärnkraft. Att alliansregeringen öppnade för att ersätta befintliga kärnkraftsreaktorer är mycket välkommet och en stor seger för svensk konkurrenskraft. För svenska företags konkurrenskraft och för svensk basindustri som sysselsätter upp till 300 000 människor är tillgången till en stabil och trygg energiförsörjning direkt avgörande. är det viktigt att alltid våga lyfta blicken bortom det omedelbara och redan nu möjliggöra framtidens energimarknad i . står kärnkraften för nästan hälften av energibehov, och för att kunna möta framtidens allt större energibehov bör det därför ske en ansvarsfull utveckling av kärnkraften. Lösningen måste också vara kostnadseffektiv utan att belasta skattebetalarna. Det är viktigt att inte statliga stöd eller subventioner påräknas för detta. Om intresset finns skulle kunna bli ett föregångsland i och världen med konkurrenskraftig och säker tillgång till klimatsmart energiproduktion. har stora möjligheter att nå ett överskott av klimatvänlig el för export, vilket skulle minska koldioxidutsläppen i . Det är ofrånkomligt att kärnkraften kommer att vara en stark, viktig och realistisk grundpelare under en överskådlig framtid. Ett fortsatt lagande och lappande av alla åldrande befintliga reaktorer kommer att orsaka allt större problem . Fler driftstopp riskerar att leda till lägre effektivitet, högre elkostnader och sämre säkerhet. En bättre lösning vore istället att energibolagen börjar ersätta gamla kärnkraftsreaktorer med nya. Svenska industriföretag arbetar hårt med energieffektivisering och minskad elkonsumtion, men det är ohållbart att tro att det går att spara sig ur växande elbehov. Eftersom nu beslutat att befintliga reaktorer kan ersättas med nya, bör frågan om en fortsatt långsiktig strategi för klimatvänlig och ekonomiskt hållbar energiproduktion ses över. bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kärnkraftens betydelse för svensk energiförsörjning.
mot · H3022086 · 2015-10-06 00:00:00 — Förlängt stöd från målsägandebiträde ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att förlänga stödet från målsägandebiträdet vid vissa brott mot person och tillkännager detta för regeringen. Att bli utsatt för ett brott är en stor kränkning. I den bästa av världar får brottsoffret det stöd det behöver till dess att processen är avslutad. Så fungerar det dock ej . Med rådande lagstiftning upphör stödet från målsägandebiträdet efter det att dom vunnit laga kraft. Inte sällan är då processen långt ifrån avslutad. I många fall utdöms det skadestånd för sveda och värk samt lyte och men. Det är en ekonomisk ersättning som kan vara till hjälp vid rehabilitering och den svåra vägen tillbaks, för att åter bli en hel människa. Efter det att gärningsmannen tilldömts ett straff lämnas brottsoffret och eventuella anhöriga att klara sig på egen hand. Att få ut ett eventuellt skadestånd är ofta svårt, speciellt om gärningsmannen har betalningssvårigheter. Att då driva process för att få skadeståndet utbetalt kan upplevas som komplicerat för den enskilde. Att få ett skadestånd utbetalt då gärningsmannen ej betalar självmant efter avkunnad dom kan dra ut . Gärningsmannens ekonomiska status ska prövas, ska blandas in och kanske även offrets försäkringsbolag. Denna process tar utan stöd mycket och kan ibland föra med sig att målsäganden och eventuella anhöriga inte orkar ta det i mål och skadeståndet aldrig utbetalas. Att ha tillgång till ett målsägandebiträde även efter avkunnad dom skulle underlätta för brottsoffret och dess anhöriga och ge stöd under en ofta fortsatt jobbig process. Det bör tillsättas en utredning för att se över möjligheten att förlänga att få stöd från målsägandebiträde även efter avkunnad dom vid vissa brott mot person som är att anse som särskilt kränkande.