mot · H3023215 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Arbetsförmedlingen behöver effektiviseras och moderniseras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en trygg arbetslöshetsförsäkring med en tydlig arbetslinje och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om yrkesintroduktionsanställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om matchningsanställningar för långtidsarbetslösa och tillkännager detta för regeringen. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som drabbar utrikes födda och unga med svag utbildning särskilt hårt när de inte ges möjlighet till jobb. För att möta det nya utanförskapet behövs reformer för att rusta människor med kunskap, bättre drivkrafter till jobb och nya vägar till jobb. Inom utgiftsområde 14 lägger vi fram förslag för en moderniserad arbetsförmedling och effektivare arbetsmarknadspolitiska insatser. Vi lägger också fram förslag om hur arbetslöshetsförsäkringen kan utformas för att säkerställa att den ska fungera som en omställningsförsäkring. För att underlätta för de grupper som har svag förankring på arbetsmarknaden att få ett jobb föreslår vi att yrkesintroduktionsanställningarna ska utvidgas till att omfatta nyanlända och långtidsarbetslösa samt att handledarstödet höjs. Vi föreslår också en ny väg in för långtidsarbetslösa, matchningsanställningar. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor) Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelse från regeringen (M) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () enskilt största samhällsutmaning är det nya utanförskap som vi ser växa fram. Ett utanförskap som drabbar utrikes födda och unga med svag utbildning särskilt hårt när de inte ges möjlighet till jobb. Motsvarande en av sju personer i arbetsför ålder i befinner sig i utanförskap och lever på bidrag. Trots att orsakerna till att människor får ersättning från arbetslöshetsersättning, sjukpenning eller försörjningsstöd kan vara olika får det samma effekt. Varje människa som inte kan försörja sig själv nekas möjligheten att bygga en framtid utifrån sin egen kapacitet, vilja och drömmar. Det skapar en känsla av att vara otrygg och ofri. Utanförskapet handlade till stor del om att människor som varit inne på arbetsmarknaden trycktes ut. Bidragssystem och höga skatter hade gjort att det lönade sig alldeles för dåligt att arbeta. Människor sjukskrevs och förtidspensionerades utan möjlighet att komma tillbaka till jobb och gemenskap. ser vi ett nytt slags utanförskap. Vi ser framför allt hur många människor aldrig ens får sitt första jobb. Dels på grund av höga skatter och risk för bidragsberoende. har exempelvis högsta skattekilar för ensamstående föräldrar med låga inkomster. Dels för att många saknar de kunskaper som krävs på den svenska arbetsmarknaden. För att bryta det nya utanförskapet har presenterat ett reformpaket. Det handlar om att rusta människor med kunskap och kompetens för att ta det första jobbet, att ställa krav på att anstränga sig för det första jobbet samt att skapa fler vägar till och göra det mer lönsamt att ta det första jobbet. Regeringen har inga förslag på hur det nya utanförskapet ska mötas. Att höja skatterna på jobb och företagande och försämra drivkrafterna att arbeta riskerar istället att fördjupa det nya utanförskapet. En politik som leder till att jobben blir färre, kan aldrig kompenseras med ökade utgifter på arbetsmarknadspolitiska insatser. En modern och effektiv arbetsförmedling En av de största utmaningarna inom arbetsmarknadspolitiken är att få en väl fungerande arbetsförmedling. finns det brister i effektivitet, kontroll och måluppfyllelse. förmedlas det för få jobb i förhållande till alla de miljarder som myndigheten förfogar över. Förtroendet för Arbetsförmedlingen är lågt såväl bland arbetssökande som arbetsgivare. sjunker arbetslösheten, men en större andel av de sökande tillhör grupper som står längre från arbetsmarknaden, inte minst många nyanlända. För att Arbetsförmedlingen ska klara av sitt matchningsuppdrag behöver verksamheten både effektiviseras och moderniseras. Arbetsförmedlingen måste utveckla sin verksamhet så att den bättre svarar mot dagens arbetsmarknad, bland annat genom bättre arbetsgivarkontakter och en digitalisering av myndighetens verksamhet. höjer anslaget till Arbetsförmedlingen med jämfört med nivå. En trygg arbetslöshetsförsäkring med en tydlig arbetslinje Arbetslöshetsförsäkringen reformerades under alliansregeringen i syfte att uppmuntra till arbete, öka sysselsättningen och stärka dess roll som omställningsförsäkring. Bland annat kopplades ersättningens storlek tydligare till det arbete som utförts före försäkringsperioden och en nedtrappning av ersättningen infördes för att kretsen av jobb som en arbetssökande accepterade skulle vidgas successivt. Enligt ekonomiska bedömare som och leder reformer av detta slag till ett ökat deltagande på arbetsmarknaden och därmed till en ökad sysselsättning. Motsatt effekt ses med det höjda taket i arbetslöshetsförsäkringen som regeringen drivit igenom. bedömer exempelvis att dessa förslag leder till 27 000 färre jobb. ska ha trygga och väl fungerande socialförsäkringar. Men de måste även i fortsättningen präglas av en tydlig arbetslinje, med starka drivkrafter och stöd för återgång till arbete. Taket i a-kassan har inte höjts , och därför anser vi att det är rimligt med en viss höjning från den tidigare nivån. En alltför hög ersättning riskerar dock att förlänga arbetslöshetsperioderna eftersom människor skjuter upp sitt jobbsökande eller ställer för höga krav för att acceptera ett nytt jobb. Att höja ersättningen till den höga nivå som regeringen gjort och dessutom kombinera det med kraftigt höjda skatter på jobb och företagande är inte förenligt med en ansvarsfull politik som värnar arbetslinjen. föreslår därför i sin budgetmotion att taket i arbetslöshetsförsäkringen sänks så att det av arbetslösheten uppgår till per dag och därefter uppgår till per dag. Förslaget innebär en viss höjning jämfört med den nivå som gällt fram till regeringens höjning, men ger starkare drivkrafter till arbete än regeringens förslag. säkerställer avtrappningen av ersättningen att den tydligt uppmuntrar till återgång till jobb. Vi bedömer att denna utformning leder till 13 400 fler jobb jämfört med regeringens förslag. En effektiv utbildning för arbetssökande Kraven på arbetsmarknaden ökar och Arbetsförmedlingen skriver i sina prognoser att allt fler av dem som är inskrivna har en så bristfällig utbildningsbakgrund att de behöver rustas inom det reguljära utbildningsväsendet. rapporterar Arbetsförmedlingen ett kraftigt försämrat utfall för arbetsmarknadsutbildningar när det gäller effekt och utvecklingen av andel i arbete efter avslutad insats. Enligt Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsrapport har effekterna av programmet legat nära noll, vilket innebär att det i genomsnitt inte har ökat möjligheterna till reguljärt arbete jämfört med andra insatser på Arbetsförmedlingen. Det är inte tillfredsställande givet syftet med insatsen. vill därför minska medlen till arbetsmarknadsutbildningar inom anslaget arbetsmarknadspolitiska insatser med . Vi vill istället rikta om resurserna till yrkesvux där hela tre av fyra elever av har fått en anknytning till arbetsmarknaden efter avslutade yrkesstudier. Vi vill också ge fler möjligheten att komplettera sin utbildning genom att införa en rättighet att läsa på komvux för den som är behörig. Fler vägar in i jobb Samlad erfarenhet visar att en kombination mellan arbete, utbildning och handledning är ett bra sätt för unga att komma in på arbetsmarknaden. Vi vill att möjligheten att lära sig jobbet på jobbet ska öppnas för fler grupper – därför föreslår vi ett yrkesintroduktionsstöd även för nyanlända och långtidsarbetslösa. vill vi utöka stödet till handledning från dagens 2 500 till , eftersom en kvalificerad handledning är en nyckel till en lyckad yrkesintroduktion. satsar 2016 på yrkesintroduktionsanställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa. Satsningen trappas successivt upp och uppgår till 2019. Vidare satsar 2016 på stärkt handledarstöd för yrkesintroduktionsanställningar. Satsningen trappas successivt upp och uppgår till 2019. Vi avvisar regeringens förslag om traineejobb som till skillnad från yrkesintroduktionsanställningarna utgör en renodlat arbetsmarknadspolitisk åtgärd som kräver att deltagaren varit arbetslös och att Arbetsförmedlingen anvisar. Dessutom handlar det i stor utsträckning om fullt ut statligt finansierade platser i offentlig sektor. Förslaget innebär att unga ska slussas in i vissa yrken oavsett intresse, bakgrund och fallenhet, vilket kommer att utgöra en belastning för en redan pressad personal i offentlig sektor. Vi avvisar också regeringens utbildningskontrakt. finns insatser för att unga ska fullfölja gymnasieutbildningen till exempel genom studiemotiverande kurser på folkhögskolesatsningen och en möjlighet till deltidsanvisning till jobbgarantin för unga i kombination med studier på komvux. För den som varit arbetslös är de stöd som finns inte alltid tillräckliga. Många arbetsgivare känner osäkerheten inför hur den som varit utan jobb långvarigt ska fungera på arbetsplatsen. Här behöver nya vägar prövas. vill därför införa så kallade matchningsanställningar. Den arbetssökande får en anställning hos en matchningsaktör, till exempel ett bemannings- eller rekryteringsföretag och får stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Den arbetssökande har en trygg anställning hos matchningsaktören och arbetsgivaren får pröva personen i fråga utan att bära arbetsgivaransvaret, som matchningsaktören aktivt verkar för att den arbetssökande får anställning hos en annan arbetsgivare. satsar 2016 på matchningsanställningar för långtidsarbetslösa som har genomgått jobb- och utvecklingsgarantins två första faser. Satsningen trappas successivt upp och uppgår till 2019. Vi är kritiska till att regeringen nu slutar att anvisa till sysselsättningsfasen i jobb- och utvecklingsgarantin då vi inte anser att det finns tillräckliga alternativ i budgetpropositionen för deltagarna. Det innebär en hög risk för att arbetslösa kommer att hänvisas till passivitet, vilket riskerar att fördjupa deras utanförskap. Regeringens alternativ är främst att långtidsarbetslösa ska hänvisas till extratjänster offentlig sektor. Det innebär att redan pressade kårer ska ta ansvar för handledning, samtidig som aktörer med särskild kompetens att rusta långtidsarbetslösa, som sociala företag, nu får försämrade förutsättningar. Vi avvisar regeringens anslagsökning till , men ökar anslaget med i förhållande till vår budgetmotion . Därtill gör vi en särskild satsning på kvinnors arbetsmiljö inom ramen för utgiftsområde 13. En god arbetsmiljö uppnås framförallt genom att fler arbetsgivare har systematiskt och förebyggande arbete, inte genom ökade anslag till . För att finansiera prioriterade satsningar görs en justering av de anslag som berörs av PLO-uppräkning och framåt. Effekten blir att uppräkningen av vissa anslag blir något lägre jämfört med regeringens förslag.