mot · H3022073 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återta makten från EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en fristående myndighet för jakt och vilt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyddsjakt på rovdjur med lokal remissinstans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett övre mål för björnstammen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gynnsam bevarandestatus för vargstammen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en samlad förvaltning för älg och kronvilt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta förvaltningen av vildsvin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa kraven för köp av jaktkort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa jakttid på korp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa jakttid på morkulla och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta ut skyddet för skarv ur EU:s fågeldirektiv för att kunna införa allmän jakttid på skarv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa licensjakt på säl och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera terrängkörningsförordningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bidrag till miljöorganisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om miljöorganisationers talerätt i viltfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätten till fjälljakt på statligt ägd mark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samma rätt till jakt och fiske för alla bofasta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vilt som mat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta regelverket för vilthantering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla reglerna kring försäljning av vildsvinskött och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa jägarexamen på skolschemat och tillkännager detta för regeringen. är ett stort land med vidsträckta skogar och en landsbygd som var de allra flesta svenskars hembygd. Här lever den gamla allmogekulturen och traditionen. Många generationer har levt och verkat i samklang med naturen, brukat jorden och levt av vad skogen gett i form av ved, virke, bär, svamp och vilt. har en positiv inställning till jägarkår, som i stor utsträckning besitter och för vidare kunskapen om djur, natur och kultur. Jaktetiken är i regel hög och viltförvaltningen fungerar i stora drag väl. har dock en rad olösta knutar och har som uttalad ambition att vara en konstruktiv kraft i arbetet att få detta politikområde att fungera ännu bättre. För är det viktigt att viltförvaltningen fungerar tillfredsställande, inte minst för att minimera trafikolyckor och skador för areella näringar, men också för att viltstammarna ska vara friska och starka. Det utgör i själva verket en förutsättning för långsiktigt hållbar jakt som ger värden i form av viltkött, naturkontakt och frisksport. Återta makten från EU vänder sig emot att EU dikterar svensk viltförvaltning. hade redan innan EU-inträdet en viltförvaltning resten av världen kunde se på med avund och vi ser inga mervärden i att EU:s institutioner numera dikterar förutsättningarna. I frågor som berör viltförvaltning menar vi att det nationella parlamentet alltid ska ha sista ordet och att regeringen därmed tydligt ska verka för att återtar beslutsmakten för de frågor som ryms inom art- och habitatsdirektivet och fågeldirektivet. Fristående myndighet för jakt och vilt Jakt och viltförvaltning är en viktig fråga för många människor i stora delar av landet och bör inte hanteras av en stor statlig myndighet med många andra ansvarsområden. Därför föreligger starka skäl att lyfta detta ansvar bort från . Ansvaret bör ligga på en renodlad myndighet för jakt- och viltfrågor. Det skulle tillföra en landsbygdsförankring med potential att skapa underlag för en bättre dialog med regionala myndigheter, jägarorganisationer och landsbygdsbor i övrigt. Det faktum att sprickan håller på att vidgas mellan stad och landsbygd gör att vill verka för en myndighetsutövning som håller ihop och en ny jaktmyndighet ser vi som en del i denna strategi. Skyddsjakt på rovdjur med lokal remissinstans Det kan vara svårt för att bedöma en privatpersons ansökan om skyddsjakt och värdera den problematik som beskrivs och upplevs i närområdet. Därför bör aktuell kommun vara remissinstans i ärenden om skyddsjakt där inte beviljar ansökan i en första omgång. En sådan icke beviljad ansökan skulle därmed kunna få ett mer grundligt beslutsunderlag, då den lokala kunskapen och kännedomen om problematiken i närområdet skulle kunna tas tillvara på bästa sätt med ett kommunalt yttrande, för att slutgiltigt åter beslutas i . politik är att eftersträva minskade konflikter och problem mellan rovdjur och människor på landsbygden. Alla de stora rovdjuren måste förvaltas på ett ansvarsfullt sätt och det sammantagna rovdjurstrycket måste hållas på rimliga nivåer i hela landet. Förvaltningen syftar till att hålla rovdjursstammarnas antal på en lämplig nivå då alltför stora stammar i slutändan slår tillbaka på rovdjuren själva. Koncentrationen av rovdjur är också besvärande i vissa delar av landet. Där man tidigare kunnat idka jakt, friluftsliv och djurhållning kan man inte längre känna den trygghets- och frihetskänsla man en gång kände. Alltför ofta oroar man sig över sin jakthunds och sina tamdjurs säkerhet. Många barnfamiljer känner också oro över sina egna barns säkerhet utanför hemmet, både under lek och väntan på skolskjuts. En självförsörjande och ekonomiskt trygg landsbygd är också något som kan vara svårt att förena med närvaron av exempelvis flera vargrevir i en kommun. anser att ett minimimål för björnstammens storlek inte är tillräckligt. En hållbar förvaltning bör också inbegripa ett övre mål, där björnstammen inte får växa sig alltför stor. Flera konflikter med dödlig utgång för människor har blivit resultatet av en alltför stor björnstam. Vargens referensvärde för en gynnsam bevarandestatus skall vara i enlighet med propositionen En hållbar rovdjurspolitiks nedre gräns för minsta livskraftiga population, innan licensjakt kan komma på tal. Samlad älg- och kronviltsförvaltning Älgförvaltnings- och älgskötselområden har tillkommit för att förenkla administrationen av älgjakt och skapa en bättre överblick över älgförvaltningen. Ändamålet med förvaltningen ska vara att reducera skador av älg på skogar och grödor, samt trafikolyckor med älg. Kronhjortsbeståndet har ökat och kronhjortar har spridit sig till delar av som inte var dess utbredningsområde. Kronhjort har kommit både söderifrån och från vårt grannland i väst, vilket innebär en ny utmaning ur förvaltningssynpunkt. För att underlätta förvaltningen bör man ha samma förvaltnings- och skötselområden både för älg och kronvilt. Vildsvinsstammen växer på sina håll kraftigt i och är ett vilt som är mödosamt att förvalta då det är ett nattaktivt och skyggt djur. På sina håll ger vildsvinen upphov till kostsamma skador på areella näringar varför det finns goda skäl att förenkla förvaltningen genom att vara mer tillåtande gällande hjälpmedel. En god vildsvinsförvaltning måste ske i samförstånd med jägarkåren. Fler hjälpmedel bör tillåtas utan byråkratiskt besvärliga dispenser t.ex. gällande åtelkameror och mörkersikte. Fler godkända vildsvinsfällor behöver tas fram. Återrapportering av småviltsjakten likaväl som övrig jakt är grunden för en bra förvaltning. anser att jägare som inte sköter rapporteringen inte skall få köpa jaktkort kommande jaktsäsong. Jakttid på korp och morkulla Korpen har ökat rejält och är en stor predator på småvilt såsom fält- och skogsfågel, änder och harar. Den orsakar även skador inom tamdjursskötseln, framför allt vid fårens lamning. Man bör därför införa allmän jakt på korp från till . Morkulljakten är en starkt förankrad jakttradition i som togs bort vid vårt inträde i EU till ingen nytta alls, då det har visat sig att jakten inte påverkar bestånd. Varken morkullan eller korpen kan anses tillhöra särskilt skyddsvärda arter som skulle kräva extraordinära insatser. är det tyvärr som styr jakten på dessa arter, men vår intention är att regeringen aktivt ska jobba för att få till stånd nya jakttider på korp och morkulla, samt att i förlängningen ta hem alla beslut gällande jakttider till riksdag. Skarven utgör en i ansenligt stor population med många häckande par. Ökningen av fågeln påverkar fiskbestånden negativt, skapar sanitär olägenhet för friluftslivet och reducerar skog och natur där fåglarna häckar. Skarven förekommer inte bara i kustbandet utan även vid sjöar i inlandet. I den svenska skärgården ses skarven som en av de talrikaste fågelarterna. Den kan för övrigt inte anses vara en utrotningshotad art, då den förekommer i hela världen. En allmän jakttid på skarv vore bra ur förvaltningssynpunkt och även ur naturvårdande perspektiv. Här sätter dock EU:s fågeldirektiv stopp för jakt, vilket alltså anser är fel. I finns tre sälarter: gråsälen i , knubbsälen på , södra och vikaren framför allt i . har antalet sälar ökat utmed och vållar allvarliga skador för kustfisket, vilket medför en stor ekonomisk börda. En licensjakt som utformas på liknande sätt som dagens regionala skyddsjakt skulle inte hota sälbestånden. Snarare kan detta vara ett sätt att minska konflikten mellan sälarna och fiskenäringen som känner av ökade skador på fiskeredskap och fångster. Jägare med funktionsnedsättning i har behov av motorfordon för att kunna jaga. Fordonet behöver under jakten framföras i terräng och för detta krävs dispens. menar att en beviljad dispens bör gälla för jakt med motordrivet fordon i hela under , vilket skulle underlätta för personer med funktionsnedsättning. Det finns exempel på hur miljöorganisationer får bidrag för att aktivt motverka myndighetsbeslut. Detta menar vi är en orimlig ordning. får ett bidrag från för att processa om vargjakt i domstol och för att driva frågan i EU. Vi menar att denna utbetalning ska upphöra genom att regeringen ger direktiv till . Miljöorganisationers talerätt i viltfrågor Enligt 16 kap. 13 § ges ideella föreningar, om man uppfyller lagens kriterier, rätt att överklaga vissa domar och beslut kopplat till . Dessa föreningar är vanligtvis ideologiskt burna och kan ha en väldigt tydlig slagsida i en viss ideologisk riktning. Därför är lagen problematisk i sin utformning och påverkar i allra högsta grad möjligheterna att bedriva en sund viltvård. Vi menar därför att regeringen tydligt bör utreda konsekvenserna av denna lagstiftning och återkomma med förslag hur lagstiftning och tillämpning kan förbättras. Rätten till fjälljakt på statligt ägd mark Den svenska fjällvärlden är en naturskön och på många sätt unik miljö som också utgör en tillgång för såväl turismnäringen som fritidsnöjen som jakt. Fjällvärlden löper dock en risk att överexploateras, varför det måste finnas möjligheter att skydda dessa känsliga områden. strävar efter att återställa möjligheten att reglera jakttider och få bort kravet på svenska guider. har utländska jägare samma tillgång till småviltsjakt som svenska jägare på statens ägor i fjällvärlden. Det gamla regelverket uteslöt inte utländsk jakt i , men gav möjlighet att reglera jakten. Nuvarande regelverk är ett hot mot lokalbefolkningens jaktmöjligheter i fjällen i och med att detta försvårar möjligheterna att begränsa jakträtten i situationer med hårt jakttryck. Samma rätt till jakt och fiske för alla bofasta Staten har gett renägare större och större marker till älgjakt på andra ortsbors bekostnad. Älgjakten är och har varit viktigare för den övriga befolkningens försörjning än för renägarna. Stora delar av det s.k. renbetesområdet har historiskt tillhört fjällbönder, vilket gör dagens ensidiga gynnande av renägare än mer oacceptabelt. Dubbelregistreringen vid jakt, där flera jaktlag jagar inom ett område, är livsfarligt och skapar många onödiga konflikter. bör avskaffa det systemet som på flera områden gynnar renägande samer på den övriga lokalbefolkningens bekostnad. En början är att ge alla bofasta samma rättigheter till jakt (älgjakt) och fiske. vill därför att alla som bor på statlig mark där renskötsel är tillåten ska ha samma rättigheter till jakt och fiske oavsett näringstillhörighet och etnisk tillhörighet. vill öka tillgängligheten för att få fler att äta viltkött. Vi ser en ökad kunskap om vilt som livsmedel som ett steg i rätt riktning för att kunna marknadsföra viltkött som hälsosam mat. Viltet har stor potential att nå fler om vi lyckas förändra attityderna kring jakt och viltkött. Att äta vilt skall kunna vara en självklarhet och inte som ett exotiskt inslag. Regeringen bör inleda arbetet med att förändra attityderna och marknadsföra vilt som en resurs. Underlätta regelverket för vilthantering Den största utmaningen för företagarna inom viltnäringen är ett komplicerat regelverk och att sälja in produkten. Reglerna för vilthantering måste underlättas för att få ut viltköttet i handeln. Försäljning av vildsvinskött behöver underlättas genom att man reviderar reglerna för distribution så att jägarna själva kan sälja sitt byte efter godkänd trikinprovtagning, i stället för som då vildsvinet måste ha passerat en vilthanteringsanläggning innan det säljs vidare eller bortskänks. Ökad kunskap och attitydförändring om viltkött Att införa jägarexamen på skolschemat för att öka kunskapen om vilt redan från unga år, skulle kunna vara ett steg i rätt riktning. Liksom att förmå kommunerna att köpa in och servera viltkött i skolorna och på äldreboendena.