mot · H3022355 · 2015-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 24 Näringsliv Avvikelse från regeringen (SD) Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till terminologisk verksamhet Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer Näringslivspolitik bör i stor utsträckning genomsyras av förutsägbarhet och förändringar på detta område bör genomföras med försiktighet. Annorlunda uttryckt är det olämpligt att onödigtvis göra partipolitik av institutioner som arbetar med denna typ av frågor. emotser emellertid en diskussion om vad som egentligen genererar tillväxt och nya framgångsrika företag och utesluter inte att staten bör ta ett steg tillbaka på vissa områden och överlåta innovation, entreprenörskap och förnyelse av näringslivet på de mest lämpade privata aktörerna, vars förutsättningar snarare kan optimeras genom reformer på till exempel skatteområdet. 1:1 Verket för innovationssystem () En genomförd analys av den statliga myndigheten rörande satsningar på små- och medelstora innovationsdrivna företag utgör underlag att ifrågasätta hur effektiv denna stödjande verksamhet är. Och rent generellt bör diskussionen om tillväxt och innovation sannolikt föras bortom statliga, skattefinansierade satsningar. När detta konstaterats vill understryka att frågan bör genomlysas grundligt innan man radikalt ändrar förutsättningarna för och de företag som får stöd från denna myndighet. avvisar emellertid den stora ökningen i budget som regeringen föreslår i sin budgetproposition. budgeterar lägre relativt regeringens budgetproposition i driftsanslag. 1:2 Verket för innovationssystem: forskning och utveckling I enlighet med ovanstående resonemang (1:1) budgeterar med i lägre anslag till forskning och utveckling i regi. Vi skjuter till extra resurser till mot bakgrund av våra förbättringar för funktionsnedsatta på arbetsmarknaden. Den extra satsningen på syftar till att öka kunskapen och möjligheterna som finns att starta s.k. sociala företag. 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Myndigheten Tillväxtanalys står för rapporter och analyser som är viktiga redskap för att beslutsfattare ska kunna ta välgrundade beslut gällande tillväxtpolitik. Myndighetens omvärldsanalyser, vilket sker bland annat genom ett antal utlandsbaserade kontor, är också ett stöd för politiken såväl som näringslivet som verkar på den internationella marknaden. är ett exceptionellt exportberoende land och ser goda möjligheter i att exporten med vår politik kan växa. vill därför höja myndighetens anslag med . Visit är med uppdrag att marknadsföra internationellt och bidra till att stärka varumärke för att få fler turister att resa hit. Bolaget ägs till hälften av staten via och till hälften av , som i sin tur ägs av den samlade svenska besöksnäringen. Bolaget har närvaro på 12 prioriterade marknader med egna kontor. Dessa lokalkontor ger en exklusiv närvaro för att hitta lämpliga målgrupper och segment och kan därmed matcha efterfrågan med upplevelser. ser som är en växande ekonomi med många potentiella framtida turister för som ytterligare en marknad som bör prioriteras. För att kunna ta del av dessa framtida turister bör Visit öppna ett kontor i med syfte att marknadsföra , vilket ger rätt förutsättningar för ökad indisk turism. geologiska undersökning är en myndighet som har ansvar för frågor som berör geologi och mineralhantering. ingår ett särskilt organ inom denna myndighet med uppgift att handlägga ärenden som rör prospektering och utvinning av . identifierar gruvdrift och mineralhantering som ett nyckelområde inom svenskt näringsliv och budgeterar en höjning med jämfört med regeringens budgetförslag. I enlighet med ovanstående resonemang (1:8) anslår till geovetenskaplig forskning, vilket utgör en förstärkning med relativt regeringens budgetproposition. ser ett behov av att generellt lyfta de naturvetenskapliga institutionerna i och just anser vi fyller en angelägen samhällsfunktion. Bidraget till har legat på . budgeterar för en ökning av statsbidraget med till . Andra förslag som berör näringspolitiken är kritiska till de relativt höga skatter som tas ut på arbete. Fyra av fem nya jobb skapas i växande småföretag och föreslår därför en rad tydliga förbättringar för småföretagen som ett led i att stimulera sysselsättningen. För småföretagen vill ge skattelättnader specifikt på arbete. Den så kallade ”allmänna löneavgiften” inom ramen för de sociala avgifterna på arbete har inget specifikt område i de offentliga trygghetssystem som den avser finansiera utan är en extra skattekostnad på arbete vilken i synnerhet träffar de små företagen. Den allmänna löneavgiften utgör ca en tredjedel av de totala arbetsgivaravgifterna på . Allmänna löneavgiften har successivt höjts med ca en tiondel från till nu . Denna löneskatt uppfattas som djupt orättvis av många företagare och hämmar deras incitament och möjligheter till att nyanställa. vill ta ett steg i motsatt riktning och helt avskaffa den allmänna löneavgiften för samtliga företag med upp till nio anställda. Samtliga företag med en lönesumma på , motsvarande nio tjänster med genomsnittlig lön per löntagare, undantas därmed från den allmänna löneavgiften. Det innebär att totalt 300 000 småföretag helt undantas från allmän löneavgift. Företag med en högre total lönesumma betalar allmän löneavgift enbart på de delar som överstiger takbeloppet. På så vis skapar vi inte bara kraftiga incitament för att nyanställa utan undviker också de tröskeleffekter som annars kan uppstå när företag växer från mikro- till småföretag och vidare till medelstora företag. Tillsammans med det kraftigt lindrade sjuklöneansvaret för mindre företag kan detta antas medföra mycket positiva möjligheter för de minsta företagen att växa sig större och anställa fler. Lindrat sjuklöneansvar för småföretag ambition är att göra det både billigare och enklare att anställa. Det är därmed vår avsikt att reformera sjuklöneansvaret på så vis att mikro- och småföretagens börda lindras avsevärt. För att undvika tröskeleffekter konstruerar vi reformen på så sätt att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd, upp till ett maxtak på 9 anställda. Vid fler än 9 anställda ersätts företaget enbart upp till maxtaket och vid färre ersätts man upp till det antal anställda man de facto har. Ett genomsnittligt småföretag skulle därmed få dra av sjuklönekostnader . Ett mikroföretag med en något friskare personal än genomsnittet slipper således helt att betala sjuklönekostnader. Även större företag med personal som är mindre benägen än genomsnittet att sjukskriva sig kan undslippa sjuklönekostnader helt. Reformen minskar sjuklönekostnaderna för företagarna med totalt , varav merparten, , går till företag med färre än 10 anställda. Ett lindrat och i flera fall helt avskaffat sjuklöneansvar bedöms ha en mycket positiv inverkan på sysselsättningen. I en rapport från företagarna visar det sig att sjuklöneansvaret har haft en stor betydelse för en fjärdedel av företagarna när det gäller att inte anställa personer utanför familjen. De svenska turordningsreglerna, reglerade under lagen om anställningsskydd (LAS), kom till då arbetsmarknadens rörlighet var betydligt lägre än . Arbetsmarknadens funktionssätt har dock förändrats och det är fullt rimligt att även turordningsreglerna förändras och anpassas till dagens marknadsförhållanden. För att säkerställa tryggheten för arbetstagarna är det viktigt att LAS finns kvar, men det är åsikt att undantagen i turordningsreglerna behöver utökas. Dagens regelverk är helt enkelt för stelt och leder till att framförallt ungdomars intressen åsidosätts genom principen om sist in – först ut. Arbetsgivare kan enkelt reglera storleken på sin personalstyrka men har betydligt svårare att reglera dess sammansättning. För att ge arbetsgivarna större möjligheter att behålla nyckelpersoner med rätt kompetens vill vi utöka antalet tillåtna undantag som medges, från två till fem. En sådan reform bedöms underlätta situationen för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden samt även stimulera produktivitet och strukturomvandling. Starta-eget-bidrag, eller ”stöd för start av näringsverksamhet”, har som arbetsmarknadspolitisk åtgärd lovordats av bland annat som en av de bäst fungerande sysselsättningsskapande åtgärderna. Det har konstaterats att överlevnadsgraden för företag startade med starta-eget-bidrag är lika hög som företag startade utan bidrag. Andra forskare har noterat att 60–av de i programmet startade företagen inte skulle ha startats utan programmets existens. Trots programmets goda resultat finns en generell 25-årsgräns och det relativt begränsade stödet ges bara . 25-årsgränsen är belagd med vissa undantag, bland annat för nyanlända invandrare, men den generella gränsen är alltså̊ 25 å, vilket är diskriminerande mot ungdomar trots att just ungdomar har relativt hög arbetslöshet. anser att unga arbetslösa från ska ha likvärdig rätt att söka bidraget. Ett utökat starta-ege-bidrag skulle bana väg för fler småföretag och påverka sysselsättningen positivt. föreslår vidare att stödet utbetalas i stället för dagens .