mot · H3022354 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Höjd återbetalning av drivmedelsskatt är hela parti. Norr och söder, landsbygd och stad, hela landet är viktigt för oss. Många kan eller vill inte bo och verka i våra större städer. En mycket stor del av yta består av landsbygd, ett fantastiskt landskap fyllt av djupa skogar, forsande bäckar, grönskande hagar, böljande åkrar, höga berg och djupa dalar. Att dessa delar av fortsätter att leva står och faller med dem som bor och verkar där. Areella näringar, landsbygd och livsmedel utgör en del av kärnan för vår Sverigevänliga politik. Vad gäller lantbruk och livsmedelsproduktion generellt har den uttalade ambitionen att svensk livsmedelsproduktion ska överleva och utvecklas. Något annat vore, enligt vårt synsätt, orimligt. Som värdeskapande verksamheter genererar lantbruken arbetstillfällen inte bara primärt inom näringen utan även åt transportföretag, underleverantörer och inte minst för den svenska livsmedelsindustrin. Det är också en fråga om att upprätthålla en svensk livsmedelsproduktion och den kunskap och den infrastruktur som den är kringgärdad av. Förhoppningsvis behöver man inte föreställa sig att kommer att hotas av svält, men vi i anser att det är en i grunden sund tanke att vi bevarar kunskapen och traditionen att producera våra egna livsmedel. Det är inte bara en ekonomisk fråga, utan handlar också om vår miljö, vår djurvälfärd, vårt kulturarv och vår kulturgeografi. 1:2 Insatser för skogsbruket Skogen är en nationell angelägenhet och vi kan inte nog understryka dess betydelse för till exempel vårt kulturarv – och vår ekonomi. Enligt forskare på finns en potential för ökat utnyttjande av skogens möjligheter, vilket kan generera tiotusentas nya jobb, exportintäkter och dessutom energi. Då ska vi komma ihåg att det svenska skogsbruket håller världsklass i ett miljöperspektiv. hanterar anslag för stöd till natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Medlen går även till att täcka utgifter för biotopskydd, naturvårdsavtal, upprättandet av renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. vill skjuta till ytterligare resurser för att kunna bistå med rådgivning kring natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Bland annat vill vi stödja arbetet med att registrera okända forn- och kulturlämningar. Vi vill därför stärka anslagen för detta område med 50 miljoner relativt regeringens förslag. 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Missförhållanden i landets djurparker har uppmärksammats . För att säkerställa att man lever upp till fastställda regelverk vill ge i uppdrag att genomföra en rikstäckande översyn. Sammanlagt vill öka anslaget till Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder med 5 miljoner jämfört med regeringens förslag. 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. Fisket är en betydelsefull svensk näring med gamla anor. framhåller fiskets kulturella aspekt liksom dess ekonomiska betydelse. Förutom att fisk är ett bra livsmedel och utgör en viktig komponent i den svenska livsmedelsproduktionen genererar denna näring arbetstillfällen både till sjöss och till lands. Strukturstöd till fisket handlar om att ha medfinansiering till projekt i EU:s regi. tar höjd för fler sådana projekt och därmed möjlighet att söka mer medel. För detta ändamål anslår 25 miljoner utöver den finansiering regeringen föreslår. Vi nås ibland av nya rapporter om livsmedelsbedrägerier, både avseende innehåll, djurslag och direkt olämpliga tillsatser. Ett lika vanligt som oacceptabelt exempel på fusk är att märka om utländskt kött till svenskt. Många fler exempel finns, både nationellt i och i . Attityderna på kontinenten är ofta annorlunda än i när det gäller till exempel antibiotikaanvändning, tillväxthormoner, djurtransporter och brutala djurhållningsformer och slaktmetoder. Konsumenterna måste kunna lita på innehållet i livsmedlen. Därför bör man förstärka och intensifiera arbetet med kontroller, vilket måste finansieras. Sammanlagt vill öka anslaget till med 20 miljoner jämfört med regeringens förslag. Satsningen på projektet ”Matlandet” hade flera positiva aspekter, som ledde till fler nystartade livsmedelsförädlingsföretag på landsbygden. Vi i ser positivt på en uppföljande satsning och tillför därför medel för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn och för att främja exporten av svenska livsmedel. Utveckling av livsmedelsförädling är i sig positivt för en levande och livskraftig landsbygd. Sammanlagt vill öka anslaget till Konkurrenskraftig livsmedelssektor med 20 miljoner relativt regeringens förslag. Regeringen tillför 30 miljoner till anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder för att användas som stöd till metangasreducering. motsätter sig inte avvägda satsningar på biogas men vi anser att ett väl utformat investeringsstöd är en bättre form av stödjande åtgärd. Sammanlagt vill minska anslaget till Miljöförbättrande åtgärder med 30 miljoner relativt regeringens förslag och istället föra över dessa medel till Utgiftsområde 22, 2:2 Investeringsstöd biogas. stärker finansieringen för , främst med syfte att stärka forskningen kring skogsnäringen så att både miljö- och produktionsmål kan uppnås. Därför föreslår en förstärkt finansiering för med 70 miljoner. är det enda landet i EU med lagstadgat beteskrav, vilket innebär att korna måste beta utomhus mellan , beroende på var i gården ligger. Bete ger korna bättre hälsa och möjlighet till naturligt beteende. Betande djur bidrar också till andra värden som exempelvis öppna landskap och biologisk mångfald. Vi anser att det är i harmoni med våra ambitioner gällande djurvälfärd att kor ska beta utomhus , men vi kan inte heller blunda för att det innebär en konkurrensnackdel för bönderna i och med att arbete och kostnader tillkommer. Vi i vill därför införa en betesersättning på per mjölkko och år. För den enskilda näringsidkaren skulle det innebära en ekonomisk lättnad och en viktig åtgärd för att värdesätta vår svenska mjölkproduktion. Därför föreslås en budgetpost på 340 miljoner extra för detta ändamål. 2:2 Höjd återbetalning av drivmedelsskatt jord- och skogsbruk Skatt på bränsle är en viktig inkomstkälla för staten, men genom så kallad återföring av koldioxidskatt har vi, netto, en lägre skatt för lantbruk och skogsbruk. Problemet är att lantbruks- och skogsbruksföretag fortfarande betalar mer skatt på drivmedel än i våra grannländer. Regeringen föreslår i sin budget att höja återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner till /liter. Vi i vill sänka skatten på diesel med /liter för lant- och skogsbruket och ytterligare med /liter för att nå den nivå som råder i , alltså /liter. Svenska bönder konkurrerar helt enkelt på samma marknad som danska bönder och vi anser därför att det är rimligt att skattenivån är densamma. Detta är en relativt billig reform, men som definitivt innebär en lättnad för de enskilda lantbrukarna. I slutändan kommer vi också tjäna på att fler lantbruk kommer att kunna vara verksamma i . Sammantaget budgeteras 990 miljoner för detta ändamål . 2:3 Vattenbruk och fiskodlingar Uttaget av fisk till havs är begränsat och måste av lätt insedda skäl regleras. Det finns emellertid en betydande potential att odla fisk i svenska sjöar, i princip också utmed kusterna. Mycket tyder också på att fiskodling har betydligt högre potential än dagens produktion. I princip bör initiativ ske på kommersiell basis, men staten kan stödja till exempel utvecklande av fisksorter och på andra sätt stödja branschens utveckling. vill utreda vilka insjöar som kan lämpa sig för fiskodling. Vi vill också utreda hur kostnaderna för näringsidkare i branschen kan sänkas och på så vis bana väg för en varaktig och ekonomiskt bärkraftig industri. Vi vill bland annat stödja vattenbruket i enlighet med den handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk, som tagits fram av näringen gemensamt med myndigheterna. Det handlar om åtgärder som förenklade regelverk, enklare miljötillståndshantering, stöd till forsknings- och avelsprogram och utveckling av vattenbruket. föreslår en satsning på 25 miljoner för detta ändamål. 2:4 Höjd återbetalning av koldioxidskatt för uppvärmning i växthus- och jordbruksnäringen Medlemskapet i EU 1995 innebar en ny konkurrenssituation för jordbrukssektorn, och skillnader i villkor och regler i olika medlemsländer fick större betydelse. har vi sett höjda skatter på uppvärmningsbränslen och diesel liksom minskade nedsättningsmöjligheter för koldioxid- och energiskatter. Beskattningen av olika produktionsmedel är en faktor som i hög grad påverkar jordbruks- och trädgårdsnäringens konkurrenskraft. beslutade att sänka skattebefrielsen från till av koldioxidskatten för uppvärmningsbränslen inom växthus- och jordbruksnäringen fr.o.m. . vill istället förstärka den näringens konkurrenskraft och föreslår därför en återställd högre återbetalning av koldioxidskatten till för uppvärmning i växthus- och jordbruksnäringen. Sammantaget budgeteras 60 miljoner för detta ändamål.