mot · H2023087 · 2015-05-06 00:00:00 — När plikten kompletterar den frivilliga rekryteringen räknar vi med att kunna omfördela medel från kostnader för personalförsörjningen till de satsningar på försvaret som vi föreslår. betydelse för försvaret av har länge betonat vikten av betydelse för ett effektivt försvar av . Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget menar vi att har en försvars- och säkerhetspolitisk särställning. Att enbart addera ett mekaniserat kompani till i tillägg till det stridsvagnskompani som framtvingade 2009, räcker inte. strategiska potential tas inte tillvara. Det behövs mer än vad regeringen presenterar. Vid en konflikt i vårt närområde kommer sannolikt att beröras. föreslår därför att en bataljonsstridsgrupp, vars stomme är tung kustrobot och långräckviddigt luftvärn, placeras på ön. Med detta skulle potentiella motståndares möjlighet att agera mot försvåras. Som tillägg till det som finns nu krävs dessutom kontinuerlig närvaro av ytterligare markstridskrafter för understöd till stridsvagnar och fjärrstridsmedel. Det som finns på när kriget börjar är det som finns på när kriget är slut. Dags för svenskt Natomedlemskap Det ryska agerandet i visar hur ensamt ett enskilt land är när en stor granne agerar med vapenmakt. Jämte spörsmålet om hur vi bäst stärker det svenska försvaret, har frågan om Natomedlemskap ställts på sin spets också här i . prioriterar satsningar på försvaret, men oavsett resurserna behöver försvaret även stärkas genom ett svenskt Natomedlemskap. kan inte uteslutande spendera sig till den nödvändiga försvarsförmågan. Den säkras genom samarbete. För ett litet land måste nationell säkerhet uppnås i samarbete med andra. Ett Natomedlemskap säkerställer fred och frihet tillsammans med andra länder som delar våra värderingar i vårt närområde så väl som globalt. Ett medlemskap i skulle skapa förutsättningar för ett djupt och förtroendefullt samarbete med de övriga nordiska och baltiska länderna. Vi skulle vara med och fatta beslut istället för att passivt invänta andras ställningstaganden. Att under har utvecklat ett mycket nära samarbete med Nato konstateras i en utredning som tillsattes av alliansregeringen för att se över internationella försvarssamarbeten. Utredaren betonar att har ställt upp i alla större FN-mandaterade Natooperationer. har också i stor utsträckning deltagit i Natoledda övningar i . Samarbetet med Nato, menar han, betyder mycket för Försvarsmaktens operativa förmåga. står utanför Natos kollektiva försvar och medbeslutande. Bertelman drar slutsatsen att ett svenskt medlemskap i bör utredas. Den slutsatsen är både rimlig och riktig. Därför har i de försvarssamtal som förts krävt att regeringen ska utreda ett Natomedlemskap. står det klart att regeringen väljer bort en Natoutredning. Istället har regeringen och de tre övriga allianspartierna kommit överens om en allmängiltig säkerhetspolitisk utredning om för- och nackdelar med internationella samarbeten i stort – i princip detsamma som Bertelman redan gjort. Därtill får utredningen inte utvärdera den militära alliansfriheten. Det beklagar vi. Det försämrade omvärldsläget kräver snabba svar på hur vi bäst förbereder ett svenskt medlemskap. mål är en Natoanslutning under innevarande mandatperiod. Inget annat kan på ett lika avgörande sätt förbättra vår nationella säkerhet. beslutade att göra värnplikten vilande i fredstid. Men beslutade också att plikten kunde införas på nytt om läget i omvärlden drastiskt försämrades eller om försvaret inte kunde rekrytera frivilliga soldater. Vi står nu inför en situation där båda scenarier blivit verklighet. Försvarsmakten upplever stora svårigheter med att bemanna försvaret fullt ut med anställda yrkessoldater. har cirka hälften av försvaret kunnat bemannas på frivillig väg. Rekryteringen fyller helt enkelt inte det som behövs för att klara försvarets personalförsörjning. hoppar soldaterna av . Utöver det har läget i omvärlden snabbt försämrats. En aktiverad värnplikt ska inte ersätta ett yrkesförsvar, utan komplettera den rekrytering av soldater som sker på frivillig väg. Vi vill ha ett system som är en kombination av yrkesförsvar och värnplikt, likt det system som finns i till exempel och . Med värnplikten ser vi till att försvaret snabbt kan mobilisera. Anställda soldater säkerställer hög beredskap och gör att kan delta i internationella insatser. En återinförd värnplikt skulle innebära att vi aktiverar värnpliktslagen där en allmän och könsneutral mönstringsplikt ska ingå. Det är inte en fråga om att återställa plikten som den tidigare såg ut, med tiotusentals som kallades in för att genomföra allmän värnplikt. Istället handlar det om att de luckor som finns i förbanden ska kunna fyllas upp. behöver dessutom fler enheter som snabbt kan kallas in vid ett försämrat läge. Dagens yrkesförsvar har för få krigsförband. Fördelen med värnplikt är att förbanden blir fler. Resultatet av försvarsuppgörelsen blev en ännu en bred utredning av personalförsörjningen, inklusive en studie av värnpliktsystemet i och . Även om en utredning är ett steg i rätt riktning, hade föredragit en aktivering av värnplikten här och . Det finns två bilder av läget för jämställdheten i . Båda är sanna. Den ena är att är ett av världens mest jämställda länder och att aldrig har varit mer jämställt . toppar index över jämställdheten i EU, där arbete, pengar, tid, makt och hälsa vägs in. har så många svenska kvinnor arbetat heltid. Hela ökningen i medelarbetstiden på arbetsmarknaden beror på att kvinnor arbetar mer. är av cheferna i arbetslivet kvinnor, och aldrig har så många svenska fäder tagit ut så stor del av föräldrapenningen eller gjort så stor andel av det obetalda hemarbetet som . Den andra bilden är att är alldeles för ojämställt. Mäns våld mot kvinnor är systematiskt och pojkar hamnar ännu efter i våra skolor. Inte minst samverkar den breda ojämställdheten med stora ekonomiska klyftor mellan män och kvinnor. Ekonomisk ojämställdhet bidrar till fortsatt ojämställdhet på andra arenor, och ojämställdhet på andra arenor bidrar till fortsatt ekonomisk ojämställdhet. jämställdhetspolitisk syftar till att bryta detta mönster. Vår utgångspunkt är att jämställdhet inte kommer av sig själv utan att jämställdhet kräver att aktörer agerar. Politiken, hur vi utformar våra lagar, och var vi lägger våra resurser är en del i detta. Karriärtjänster också för specialistsjuksköterskor Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män är stora i . var, bland personer i förvärvsaktiv ålder, kvinnors inkomster i genomsnitt av mäns inkomster. Det motsvarar en inkomstskillnad på eller ca i livsarbetsinkomst mellan en genomsnittlig kvinna och en genomsnittlig man. Kvinnors lägre inkomster kan till stor del förklaras av skillnader på arbetsmarknaden. Skillnader finns i flera dimensioner. Dels är den svenska arbetsmarknaden könssegregerad. Kvinnor och män arbetar i olika yrken, sektorer och olika befattningar där kvinnor är överrepresenterade i yrken och sektorer med lägre löner. Dels beror de lägre inkomsterna på att kvinnor i genomsnitt har en svagare anknytning till arbetsmarknaden än män. Kvinnor har kortare arbetstider och längre frånvaroperioder i form av föräldraledighet och sjukfrånvaro. För att sluta denna klyfta behövs en politik som gör att kvinnor ges och tar möjligheten att arbeta fler timmar och som bryter den horisontella och vertikala segregationen på svensk arbetsmarknad. Men det handlar också om villkoren när kvinnor arbetar. Det behövs en politik som möjliggör också för kvinnor att göra karriär, för även om hänsyn tas till att kvinnor arbetar färre timmar tjänar fortfarande en kvinna för varje hundralapp en man tjänar. Bland de tjugo mest välavlönade yrkena är hela sjutton manligt dominerade. vill därför, på samma sätt som alliansregeringen genomförde för lärare, genomföra karriärreformer i ytterligare ett yrke. Vi vill höja lönen för de allra bästa specialistsjuksköterskorna. En specialistsjuksköterska har minst en fyraårig högskoleutbildning. Enligt är det få landsting som premierar att sjuksköterskor vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor med högre lön efter utbildning. Det gör att det i genomsnitt tar för en specialistsjuksköterska att tjäna ihop bara till kostnaden för sin utbildning. Så borde det inte vara. I ett första steg bör ca 1 200 tjänster som första specialistsjuksköterskor kunna skapas genom ett nationellt statsbidrag, så att av specialistsjuksköterskorna kan göra karriär. Den nya karriärtjänsten behöver närmare utredas och kan införas först . Reformen beräknas, med en halvårseffekt, försvaga de offentliga finanserna med ca 2017. En mer jämställd föräldraförsäkring föräldraförsäkring har rankats som en av världens främsta. Den är generös i både längd och ersättningsgrad och den skapar reella möjligheter att kombinera föräldraskap med familj. bidrar det fortsatta ojämställda uttaget till en fortsatt ojämställt arbetsliv och fortsatt ojämställda livsvillkor. Vid försäkringens införande tog männen ut av föräldrapenningdagarna. Denna andel har stigit till 2013. Den långa frånvaro från arbetsmarknaden som föräldraförsäkringen sammantaget ger upphov till för många kvinnor påverkar den ekonomiska jämställdheten på flera sätt. Förvärvsavbrottet påverkar inkomsten negativt som frånvarande, men kan också påverka individens lön och karriärmöjligheter därefter. Dessutom ger de lägre inkomsterna en lägre pension. Forskningsresultaten visar relativt tydligt att frånvaro från arbetsmarknaden har en negativ effekt på lönen, oavsett om den beror på deltidsarbete, sjukfrånvaro eller föräldraledighet. En förklaring är att frånvaron innebär att den erfarenhet man annars byggt upp i arbetet uteblir under bortavaron eller av att kunskaper är en färskvara som delvis försvinner under frånvaron. En sämre produktivitet kan påverka individens karriärmöjligheter och lön. En annan förklaring är att förvärvsavbrottet i sig ger en signal till arbetsgivaren om högre frånvaro också . Lönen kan därigenom påverkas oavsett om så blir fallet. När en förväntat högre frånvaro finns för hela gruppen kvinnor innebär det också att arbetsgivare genom statistisk diskriminering på marginalen kan sänka lönen för hela kollektivet. vill bryta detta. Därför föreslår vi att en ytterligare månad i föräldraförsäkringen viks åt vardera föräldern. Effekterna av ytterligare en öronmärkt månad, med ett högre uttag av män som följer, skulle sannolikt bli betydande. I en studie (Effekten av delad föräldraledighet på kvinnors löner, 2010) mäter IFAU effekten på kvinnans inkomster av egen och partners uttag av föräldraledighet. Studiens huvudresultat är att en månads ökat uttag hos mannen motsvaras av att kvinnan har högre lön. Det motsvarar för en kvinna med vanliga tjänsteinkomster. Varje månads föräldraledighet för kvinnor motsvarar istället att deras årsinkomst är lägre. Även med hänsyn till studiens osäkerheter kan det konstateras att de oförklarade löneskillnaderna mellan män och kvinnor till mycket stor del skulle förklaras genom dessa samband. Det finns också studier som utifrån svenska data visar att högutbildade kvinnor får försämrade karriärchanser efter föräldraledighet och att gravida kvinnor har dubbelt så hög risk att inträda i arbetslöshet som kvinnor som inte väntar barn, sannolikt på grund av diskriminering från arbetsgivarna. Vid sidan av att förvärvsavbrott kan påverka lönen kan det även finnas en omvänd mekanism. Löneskillnaden som finns mellan kvinnor och män kan förstärka skillnaden i frånvaro genom att kvinnor tar ut en större del av föräldraledigheten. behöver en politik som vänder på detta. Vid sidan av en ytterligare månad i föräldraförsäkringen föreslår därför också att jämställdhetsbonusen fördubblas för de vårdnadshavare som delar helt lika eller nästan helt lika på uttaget av föräldrapenningdagarna. Mellan föräldrapenningdag 120 och dag 195 fördubblas med förslag bonusen till per dag. Förändringarna bör tillämpas på barn födda . Förändringen av jämställdhetsbonusen ligger i den av beslutade budgeten och har därför tabellmässigt ingen offentligfinansiell effekt. Fler äldre i arbete – och mer välfärd för fler äldre Äldre kan bidra mer och äldre som har bidragit förtjänar bättre. är ett av världens bästa länder att åldras i men vi kan göra ännu mer. Fler ska kunna och vilja stanna kvar längre i arbetslivet och fler ska uppleva att deras ekonomiska marginaler är tillräckliga för att upprätthålla en god levnadsstandard. Alla ska känna trygghet att de får det stöd de behöver när de inte kan klara allt själv. Förhöjt jobbskatteavdrag också för dem som fyller 65 I syfte att fler ska välja att arbeta kvar länge i arbetslivet införde Alliansen ett förhöjt jobbskatteavdrag för äldre. Det förhöjda jobbskatteavdraget gäller för personer som fyller eller är äldre. Det förhöjda jobbskatteavdraget har, tillsammans med ett förhöjt grundavdrag, utvärderats av IFAU som funnit tydliga sysselsättningseffekter. De riktade skattelättnaderna ökade sysselsättningen närmast efter 65-årsdagen bland dem som hade en beskattningsbar arbetsinkomst åtminstone något av åren tre till . Därmed förstärks också deras pensioner. har föreslagit att åldersgränsen för det förhöjda jobbskatteavdraget ska sänkas för att uppmuntra människor att arbeta längre. För människor med låga pensioner lönar det sig inte i tillräcklig omfattning. föreslår därför att åldersgränsen justeras ned för att även inkludera personer som under kalenderåret fyller . Det betyder att denna grupp får starkare drivkrafter att förlänga arbetslivet genom att de gynnas skattemässigt och skulle få erfarenhet av hur lönsamt det är att arbeta med den förmånligare beskattningen. Förändringen beräknas kosta 2016. Rätt att jobba kvar till 69 år Äldre människors kunskap, kompetens och erfarenhet måste tas bättre tillvara i arbetslivet. Fördomar och diskriminering måste bekämpas, och regler och avtal som hindrar äldre att arbeta om de vill bör ses över. Det var också skälet för den breddning av förbudet mot åldersdiskriminering som infördes . vill höja gränsen för hur länge man har rätt att vara kvar på arbetet från 67 till . Det innebär att lagen om anställningsskydd reformeras så att den omfattar alla . Förslaget bör genomföras parallellt med en reformering av samma lagstiftning där kompetens ersätter anställningstid som turordningsgrund. Detta för att undvika att en utvidgning av dagens mindre flexibla arbetsrätt ska riskera att minska viljan hos arbetsgivare att anställa äldre. Förslaget har inga direkta effekter på de offentliga finanserna. Bättre för 100 000 äldre över 80 år Äldre använder RUT-tjänster dubbelt så mycket som en genomsnittlig person. Det visar den nytta RUT-reformen har inneburit för många äldre som därmed kan välja själva vilka insatser de vill ha som biståndshandläggarna kan ägna sin tid åt andra insatser än bedömning av hemtjänstbehov. Prognosen är att ca 96 000 personer som är eller äldre kommer använda sig av . Vi föreslår att subventionsgraden för höjs från till för alla som vid årets ingång fyllt . Ikraftträdande för reformen är . Reformen har en positiv men låg effekt på sysselsättningen och kan på marginalen också minska behovet av . Priset efter reformen för en timmes hemstädning eller motsvarande tjänst blir, med normalpris i branschen, ca . Kostnaden för förslaget beräknas till ca . Höjt bostadstillägg för pensionärer Bostadstillägget har en avgörande betydelse för att lyfta ekonomiskt svaga pensionärer över fattigdomsgränsen. Det är riktat specifikt till pensionärer med låga inkomster, som har små marginaler när hyran är betald. Eftersom kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster än män är det också betydligt fler kvinnor än män som uppbär bostadstillägg. Det är enligt fortsatt angeläget att stärka ekonomin för denna grupp. Vi föreslår därför att den del av bostadskostnaden som ersätts höjs från till samt att den skäliga levnadsnivån i äldreförsörjningsstödet höjs så att de som träffas av detta stöd får motsvarande höjning av sin ekonomiska standard. Förslaget innebär att fullt utbyggt höjer bostadstillägget med mer än regeringen föreslår i vårändringsbudgeten och aviserar för åren framöver. Reformen beräknas, inklusive en halvårseffekt, försvaga de offentliga finanserna med 2016. Alla människor är olika, också när vi blir äldre. Varje människa ska bli bemött utifrån den hon är, och inte utifrån sitt födelseår. Att öka äldres självbestämmande och makt över sin vardag är en central uppgift för äldrepolitik. Ett led i detta är att de äldre med omsorg själva ska få mer att säga till om vad gäller vad de ska äta och hur det ska lagas. God och näringsrik mat samt trivsamma måltider är en viktig kvalitetsfråga i äldreomsorgen. Ett väl fungerande förebyggande arbete mot undernäring minskar också risken för fallskador och andra hälsoproblem, som behovet av omvårdnad minskar. föreslår att det ska tillhöra så kallad skälig levnadsnivå att få äta det man själv tycker om. Riktlinjerna behöver skärpas, och en laga-mat-garanti för införas. Den som har fått hemtjänst beviljad ska ha rätt att välja mellan att få mat lagad i det egna hemmet, eller att få mat levererad hem. För den mat som levereras ska det finnas flera olika leverantörer och rätter att välja mellan. Reformen bör kunna träda i kraft . bedömer att laga-mat-garantin, i likhet med exempelvis den redan införda parboendegarantin, är en precisering och inte en utvidgning av nuvarande rätt. Därmed aktualiseras inte finansieringsprincipen. Vi reserverar dock i denna motion på årsbasis för den händelse att sedvanliga förhandlingar med SKL skulle resultera i en annan bedömning och att ett resurstillskott, exempelvis genom stimulansmedel, därmed blir nödvändigt. Förslaget beräknas därför tabellmässigt, med hänsyn till en halvårseffekt, försvaga de offentliga finanserna med 2016. Bättre skolgång och bättre stöd till utsatta barn Alla barn förtjänar en bra start i livet med kärlek, trygghet och omsorg. Men för en del barn och ungdomar är livet inte lika enkelt. När föräldrarna av olika skäl inte förmår ta föräldraansvar och sviktar i sin omsorg har kommunernas socialtjänst det yttersta ansvaret att se till att barn som far illa får skydd och stöd. Alliansregeringen har på flera punkter förstärkt barns rättigheter och tydliggjort ansvar i lag, men det har inte fått tillräckligt genomslag i praktiken. Det är tydligt att mer måste göras för att de allra mest utsatta ska få det stöd de behöver. För det första vill vi stärka samarbetet mellan skolan, skolhälsovården och kring barn som placerats utanför hemmet. Många placerade barn har eftersatta hälsoproblem, och har på grund av omsorgsbrist inte fått gå på rutinmässiga hälsokontroller. Forskning visar att familjehemsplacerade barn har mycket höga överrisker för framtida problem som missbruk, kriminalitet och psykisk ohälsa. Men forskningen visar också att godkända skolresultat har en stor skyddande verkan för dessa barn. Skolmisslyckanden hos placerade barn beror också ofta mer på luckor i skolgången och stress i kombination med låga förväntningar än på låg kognitiv förmåga. I några kommuner har man utvecklat modeller för ett strukturerat samarbete mellan skola och socialtjänst kring placerade barns skolgång, och detta har visat på mycket goda resultat. För det andra vill vi satsa på forskarskolor för yrkesverksamma socionomer. Ett mycket litet antal aktiva socionomer går vidare till forskarutbildning. Ännu färre får sedan så mycket mer kvalificerade arbeten att det motiverar insatsen. Sammantaget medverkar detta till en oönskad brist på yrkesprofessionalisering och specialisering av det avancerade sociala arbetet. Med större forskningsanknytning kan arbetet med bättre uppföljning och mer evidensbaserade insatser i stärkas. Forskarskolorna bör utformas med utgångspunkt i de forskarskolor för lärare och förskollärare som alliansregeringen inrättade inom ramen för lärarlyftet. Socialsekreterarna bör ges möjlighet att gå en forskarutbildning på deltid och vara kvar på sin arbetsplats på deltid. Staten bör bekosta utbildningen medan huvudmännen betalar lönekostnaden, även för den tid som ägnas åt forskarutbildning. För dessa två reformer avsätter vi . Nedskräpningen av våra hav är ett av vår tids allvarliga miljöproblem. Enbart på den svenska beräknas mellan 4 avfall, vilket motsvarar en fotbollsplan fylld med meterhöga drivor av skräp, flyta iland. Plastföremål utgör den största delen av det avfallet och kan bestå av allt från mikroskopiska partiklar till större föremål såsom tunnor, fiskeredskap och kasserade fritidsbåtar. Det skräpet är skadligt på olika sätt. Fiskeredskap och fartyg skadas, vilket beräknas kosta de svenska västkustfiskarna ca . Vidare vållar skräpet stor skada på fåglar, fiskar och däggdjur som gör sig illa genom att äta eller trassla in sig i skräpet. Slutligen bryts plast ned till mikroplast, små partiklar som tar sig in i näringskedjan, vilket är skadligt för människor, djur och natur. Städningen av stränderna kostar kommunerna stora belopp , men åtgärderna för städning är inte tillräckliga. I haven och på stränderna ökar mängderna av skräp. Den svenska havskusten måste återkommande städas från skräp såsom plast. Frågan om ansvaret för kostnaderna för städningen har varit oklara men bör ses som ett delat ansvar mellan stat och kommun där det är rimligt att staten går in och finansierar en större del. anser att Havs- och vattenmyndigheten ska få i uppdrag att till kommuner fördela medel för städning av stränder. Kommunerna ska hos myndigheten kunna ansöka om bidrag för återkommande städning av stränder. bör det anslås till Havs- och vattenmyndigheten för arbetet med renare stränder. avser inför höstens budgetmotion återkomma med ett bredare grepp kring skattepolitiken. En grundprincip för är att skatterna på jobb och företagande inte sammantaget ska höjas. Det innebär att vi kommer att avvisa sådana skattehöjningar från regeringens sida. Däremot ser vi, vilket vi redan lägger konkreta förslag på i denna budgetmotion, utrymme att höja vissa miljö- och klimatskatter. Skattesystemet ska vara uppbyggt så att jobb, utbildning och ansträngning lönar sig. Vi kommer i höstmotionen återkomma bl.a. med förslag om att avskaffa det andra steget i den statliga inkomstskatten, den s.k. värnskatten. Vi ska åter till ett skattesystem där människor får behålla minst hälften av den sist intjänade hundralappen. Den rödgröna regeringen väljer nu att dra in utbyggnaden av förstelärarreformen. Det är mycket beklagligt. Systemet med att duktiga och erfarna lärare ska kunna få ett lönepåslag har varit en viktig del i arbetet för att höja läraryrkets status. som denna försämring görs aviserar regeringen att den under vissa villkor vill ge riktade statsbidrag för att höja lärarnas löner. Från sida kommer vi vara öppna för att kombinera anslag till kommunerna för generella lönelyft för lärarna med ett fortsatt förstelärarsystem. Vi vill alltså se större resurser för att höja lärarlönerna än vad regeringen föreslår. För är sunda offentliga finanser centralt. När lågkonjunktur nu stegvis övergår till högkonjunktur ska statsfinanserna tillbaka till balans och överskott. När det gäller finansiering, genom förändringar på såväl inkomst- som utgiftssidan, kommer vi därför även fortsatt hålla oss till principen krona för krona. Vi avser i höstbudgeten återkomma med full finansiering av förslagen som nämns ovan. Full finansiering krona för krona Utöver de reformer och finansieringar som presenterats i föregående kapitel aviserar följande förändringar och framåt. Utgångspunkten är att alla reformer ska finansieras krona för krona tills de offentliga finanserna visar balans och överskott. En omläggning av skattesystemet för klimatet behöver fortsatt höja miljö- och klimatskatterna. vill, med beaktande av jobben och konkurrenskraften, använda de ekonomiska styrmedel som krävs för att möta klimatkrisen och föra närmare våra klimatmål. Miljöpåverkan från transportsektorn ska minskas.