mot · H2023073 · 2015-04-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2014/15:104 Svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sina kommande budgetförslag bör skjuta till medel till försvarsbudgeten för att kompensera för den ekonomiska påfrestning som Försvarsmakten utsätts för i och med insatsen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena och om upprättandet av en säkerhetszon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att en långsiktig konstitutionell lösning tas fram som ger de kristna på och i de kurdiska delarna av autonomi. I en situation där inte har ett existensförsvar att tala om, som det säkerhetspolitiska läget i ser mycket osäkert ut, anser vi det inte lämpligt att ytterligare belasta försvarsbudgeten. anser därför att regeringen redan nu skall tillskjuta ökade resurser till försvaret genom lån och sedan justera detta i kommande höstbudget. Vi vill generellt se kraftigt ökade resurser till försvaret men vi anser att regeringen åtminstone skall tillskjuta additionella medel i syfte att kompensera för de ekonomiska påfrestningarna som det innebär för försvarsmakten att genomföra insatsen . Humanitärt stöd och säkerhetszon Islamiska statens härjningar har orsakat ett närmast ofattbart lidande för det irakiska folket i allmänhet och dess etniska och religiösa minoriteter i synnerhet. intog näst största stad 2014 kunde vi läsa i världspressen om hemska övergrepp på de uppskattat 35 000 kristna invånarna, av vilka i stort sett alla tvingades lämna staden. Från att ha funnits ca 1,2 miljoner kristna bara i , har många tvingats fly och antalet uppskattas ha sjunkit till omkring 150 000– 400 000. Besläktad med de kristnas är situationen för övriga minoriteter i området, som är betydligt färre till antalet, men minst lika utsatta. Nämnas kan exempelvis yazidier, mandéer, turkmener, judar, romer och shabaker. tvingades tusentals yazidier att fly undan IS upp i där de riskerade att svälta ihjäl i brist på mat och vatten. expert på minoritetsfrågor betecknar utvecklingen för området som förödande och oåterkallelig. I kölvattnet av den irakiska militärens offensiv har det även rapporterats om grova övergrepp begångna mot den sunnitiska befolkningen. Kriget har skapat en på vissa platser mycket allvarlig humanitär situation. UNHCR räknar med att en kvarts miljon människor i behöver humanitärt stöd. Mot denna bakgrund är det närmast ofattbart att regeringen väljer att skära ytterligare i biståndsbudgeten för att finansiera ineffektiv flyktingmottagning i . anser att regeringen bör använda begränsade resurser där de gör mest nytta och därför öka stödet till humanitära insatser och arbeta för upprättandet av en säkerhetszon för landets minoriteter. är en i många avseenden problematisk statsbildning. Landets gränser speglar inte någon naturlig avgränsning av ett visst eller vissa folk utan är snarare en godtycklig indelning gjord av europeiska kolonialmakter. Eftersom är ett lapptäcke av folkgrupper som visar uppenbara svårigheter att samexistera fredligt behöver landet en konstitutionell lösning som tar hänsyn till dess minoriteters legitima krav på utökat oberoende. anser att ett utökat självstyre för landets minoriteter är en viktig pusselbit i landets politiska stabilisering. Nineveslätten i norra var en del av det historiska assyriska kungariket och har befolkats av i huvudsak assyrier/syrianer/kaldéer. Även kurderna har haft ett stort mått av självstyre och har visat prov på demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. anser därför att regeringen bör använda sitt inflytande och komplettera den militära insatsen med en politisk process för att påverka den irakiska regeringen i riktning mot utökat självstyre för de kristna på och de kurdiska delarna av . Vi anser detta vara enda lösningen för att få till en långsiktigt stabil och trygg situation i . Åtgärder mot svenska IS-krigare har upptäckt flera terrorplaner mot från personer som återvänt från terrorresor till och man beskriver i sin årsbok 2014 dessa återvändande som ett ”allvarligt attentatshot”, en bild som bekräftas av att IS redan inspirerat till allvarliga attentat i andra europeiska städer. Förutom det direkta våldshotet utgör IS-sympatisörerna en risk genom att de kan rekrytera andra att resa till eller eller att stödja våldsbejakande islamism på andra sätt. konstaterar även att resandet från till just är ”exceptionellt stort” jämfört med resandet till andra islamistiska terrorgrupper i exempelvis . Man ser heller inga tecken på att den här trenden kommer att avta. räknade med att 250–300 svenskar anslutit sig till IS. befarar att mörkertalet är betydande. ser det som ytterst angeläget att polisen sätter in kraftfulla åtgärder dels för att skydda och befolkning från IS-inspirerad terrorism och dels för att förhindra bidragande till terrorism i och . ratificerade om bekämpande av terrorattentat, enligt vilken vi förpliktas att vidta alla åtgärder, specifikt inberäknat anpassad lagstiftning, för att förebygga och motverka just den här typen av terrorism både på vårt eget och även på andras territorium. Det är tveksamt om lever upp till konventionen, vilket är djupt beklagligt. Regeringens insatser för att bemöta IS-hotet genom att utse en samordnare på området våldsbejakande extremism är inte tillräckliga utan snarare i flera avseenden misslyckade med tanke på de stödinsatser om att ge jobb och psykologhjälp till återvändande terrorister som samordnaren uttalat sig positivt om. Det vore direkt motsägelsefullt att stödja återvändande terrorister när vi skickar svensk militär till för att bekämpa dem. Säpos strategi har begränsats till samtal innan och efter resa, vilket är uppenbart otillräckligt, och även om rättsväsendet har ambitionen att vidta mer ingripande åtgärder saknas effektiv lagstiftning. vill därför att regeringen tar fram en samlad strategi för att hantera problemet med svenska medborgare eller personer med PUT/TUT som väljer att strida för terrororganisationer som IS. Regeringen bör specifikt se över möjligheten att återkalla medborgarskap, även i de fall det skulle leda till statslöshet, och kriminalisera deltagande/medlemskap i terrororganisation men också förberedelse till resa i syfte att delta i strid eller begå terrorhandling med terrororganisation. Detta inkluderar en utredning av de grundlagsrelaterade frågor som ett återkallande av medborgarskap ställer. har för avsikt att återkomma till dessa frågor i andra sammanhang. Vi såg vad två och relativt dåligt utbildade individer, vad avser taktiskt uppträdande, kan orsaka i en storstad () och dess närområden . I finns det hundratals individer som har stridit för IS. IS uppträder i större utsträckning konventionellt jämfört med många andra terrororganisationer. Således föreligger det en ”kultur” inom denna terroristorganisation att strida i förband och att genomföra konventionella militära operationer. Skulle ett tiotal av dessa IS-krigare få för sig att slå till i flera olika stadsdelar är vår bedömning att svensk polis skulle sakna resurser att hantera detta hot fullt ut. Ordningsmakten måste samordnat med Försvarsmakten genomföra förberedelser för att kunna bemöta en storskalig terrorattack på svenskt territorium samt att lagar som medger undantagstillstånd både lokalt, regionalt och nationellt bör införas. Detta eftersom ett svenskt deltagande i norra samt eventuella lagskärpningar mot IS-krigare i är samverkande faktorer som skulle kunna öka risken för ett storskaligt terrorangrepp. Risken är självfallet mycket liten, men måste ändå beaktas för att garantera svenska folkets säkerhet. har för avsikt att återkomma till denna fråga i andra sammanhang.