ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021056 · 2015-10-05 00:00:00 — Lokalisering av statliga verk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilka statliga myndigheter och verk som kan flyttas ut till andra delar av landet än huvudstaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att genomföra en utflyttning av vissa verk och statliga myndigheter till andra delar av landet än huvudstaden och tillkännager detta för regeringen. är många av våra statliga verk och myndigheter placerade i och det var säkert en naturlig lösning för att kunna vara nära varandra och därigenom öka effektiviteten och sänka kostnaderna. Diskussionen har aktualiserats extra nu när föreslog ytterligare centraliseringar av sin verksamhet med flytt från bland annat och . är situationen helt annorlunda de flesta arbetsplatser och deras anställda är mera flexibla, kontoret måste inte finnas på en plats utan det behövs dator och bredband för att lösa uppgiften. Kontakten och behovet av att sitta nära är inte allas lika nödvändigt som tidigare, vilket gör att det finns stora möjligheter att förändra den nuvarande strukturen, det finns starka skäl till det. har stora behov att byggbara områden, behov av byggnader, behov av kontor och behov av lägenheter, som många statliga verk och myndigheter tar stor plats i . Detta är något som politiken kan ändra på utan att försämra kvalitén och effektiviteten. Det kan göra det möjligt att fler kan bo kvar i andra delar av landet vilket är positivt. En utlokalisering av verksamhet kan sänka lokalkostnaderna, lokalhyrorna och skapa arbetstillfällen i andra delar av landet. En utflyttning innebär också att lokaler frigörs i som då kan användas till andra företag och verksamheter som har behovet av att vara i . De frigjorda lokalerna kan också byggas om till lägenheter och därmed bidra till att minska bostadsbristen. Regeringen bör utreda vilka myndigheter och verk som kan flytta ut från , samt genomföra detta.
mot · H3021057 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell läkemedelslista i och tillkännager detta för regeringen. Läkemedel och läkemedelshantering är något som hanteras av många olika personer och många olika professioner runt varje ordinerat läkemedel. Varje läkemedelsordination finns dokumenterad på recept, men varken recepten eller de samlade ordinationerna samordnas mellan olika vårdgivare. Det finns pga. de starka sekretessreglerna som råder i sjukvården inget rapporteringssystem för hur den totala läkemedelslistan ser ut. Därför händer det inte alltför sällan att personer felaktigt tar för många mediciner eller för få eller tar läkemedel tillsammans som är direkt skadliga. Dessa felaktiga läkemedelshanteringar leder till förgiftningar och andra komplikationer och innebär risker och lidande för patienten. Dessutom leder det till kostnader för både läkemedel och sjukhusvård helt i onödan. Antalet patienter som sjukhusvårdats pga. felaktig läkemedelshantering är inte försumbart. Sjukvårdspersonal arbetar också ofta för olika vårdgivare lokalt, men även i landet. Det är bra och flexibelt, men då behöver ordinationssystemen också vara lika. Därför behöver vi en nationell läkemedelslista, en lista där hela patientens ordinerade läkemedel finns nedtecknade och där ordinerande läkare eller annan profession kan se hela listan.
mot · H3021058 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen om vilka som har rätt att genomföra fartkontroller och kontroller av fordon på våra vägar och tillkännager detta för regeringen. Lagöverträdelser vad gäller hastigheten på våra vägar är något som till stor del kontrolleras av övervakningskameror. Men polisen genomför också en mängd kontroller av hastigheterna på våra vägar, vilket tar stora resurser. Dessutom kunde hastighetskontrollerna som genomförs manuellt användas till att kontrollera fordonen och lasten i högre grad om tid och resurser fanns. Polisens arbete måste dock prioriteras för att räcka till för alla de uppgifter yrkeskåren är tillsatt att bevaka. Fartkontroller och kontroller av last och fordon skulle om tydlig avgränsning gjordes kanske kunna genomföras av annan personal än poliser. Hur en lastbil är lastad och att lasten är surrad på ett tillbörligt sätt är också kontroller som ofta måste prioriteras bort. Det är dock viktiga säkerhetsfrågor och lastförskjutning kan innebära stora risker på våra vägar.
mot · H3021059 · 2015-10-05 00:00:00 — Vite då förlossningsvård inte kan erbjudas ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen om vem som bär ansvaret för att hänvisa till en förlossningsklinik och tillkännager detta för regeringen. föddes 114 907 barn i . Precis tidpunkt för när en förlossning ska ske är svårt att veta i förskott, men med relativt stor säkerhet vet man innan, när förlossningen är beräknad med några veckors differens. Därför bör också förlossningssjukvården anpassas efter de beräknade förlossningarna. Det föds vissa tider fler barn än andra tider och då behöver också resurser finnas då de behövs. Vi ser att det förekommer att kvinnor själva tvingas söka olika sjukhus på grund av att plats inte finns vid den egna förlossningskliniken, då det är dags att föda. Detta är farligt för både mamma och barn. Kvinnor ska kunna beredas plats på förlossningsklinik då tiden är inne. Därför behöver vi se över om de regioner och landsting som inte bereder plats för sina kvinnor på förlossningen, ska tvingas att betala någon form av vite för att komma till rätta med problematiken.
mot · H3021061 · 2015-10-05 00:00:00 — Fiskodling i öppna kassar ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att få bort fiskodling i öppna kassar och tillkännager detta för regeringen. Ett av de mest allvarliga miljöproblem som drabbar är den övergödning som framförallt påverkar miljön negativt längs långa kuststräckor. Något som bidragit till denna är de fiskodlingar med öppna kassar som läcker fosfor, kväve och andra näringsämnen. Problemet är särskilt stort i området längs där flera fjärdar blivit närmast obrukbara på grund av den kraftiga övergödningen. Denna påverkar inte bara de känsliga ekosystem som finns i dessa fjärdar utan även livsmiljön för de människor som bor i de områden som drabbas. Möjligheten till exempelvis nätfiske och badliv begränsas kraftigt när övergödningen tar fart. Ytterligare belastning sker genom att man i fiskodlingarna använder importerat fiskfoder istället för att hämta detta i det havsområde som man odlar i. Fiskodling med öppna kassar är en omodern metod och i många länder är den här typen av fiskodling utfasad . Den är särskilt olämplig att använda i förhållandevis grunda innanhav som . Det pågår också experiment med att utveckla recirkulationsteknologi där man använder lokalt producerat fiskfoder och minimerar utsläppen av näringsämnen. antog 2014, med stöd från samtliga partier i riksdag, ett antal rekommendationer för att begränsa fiskodling med öppna kassar och man ställde sig positiv till att man gemensamt i borde arbeta för utveckling av fiskodling i recirkulationsanläggningar. Trots att det finns en bred politisk enighet om att begränsa och helt få bort fiskodlingar med öppna kassar så har varit passiv. Medan man exempelvis på har fått stöd från Europeiska unionens fiskerifond för att utveckla landbaserad sluten fiskodling så händer väldigt lite på den svenska sidan, detta trots att kust i vårt land tillhör de områden som drabbas värst av dagens system. är ett av de länder i EU som har allra längst kuststräcka och vi tillhör de som har mest på att vinna på att övergödningen av våra hav minskar. Regeringen bör därför prioritera upp frågan om hur vi ska minska fiskodlingen i öppna kassar och presentera ett konkret program för hur detta helt ska kunna avvecklas och ersättas med miljövänliga alternativ.
mot · H3021062 · 2015-10-05 00:00:00 — Kommunalt självbestämmande i fråga om strandskydd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överlåta till kommunerna att i översiktsplaner, planprogram och detaljplaner själva styra och besluta om strandskydd och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddslagstiftningen har vid ett flertal tillfällen gjort om och justerats, senast för att möjliggöra för kommuner att peka ut LIS-områden, som undantas från strandskyddet. Detta har dock inte fungerat och framförallt fungerat olika beroende på hur och vilken länsstyrelse som gjort bedömningarna. Strandskyddet är framförallt allt för trubbigt och tar för liten hänsyn till lokala behov och förutsättningar. På många håll fyller strandskyddet en viktig funktion, men ofta är det ett alltför stort hinder för fler bostäder, tillväxt och arbete. I kommuner med mycket vatten blir detta ett problem. Hela behöver tillväxt, både kommuner nära och långt ifrån våra större städer. Det behöver bli enklare att få bygga exempelvis bryggor i vår skärgård, eller att för den delen använda brant, för naturen ej särskilt värdefull mark och som är otillgänglig för allmänheten, för att bygga attraktiva boenden. Kommunerna är de bland offentlig förvaltning som bäst känner till de lokala Kommunerna är också skyldiga att i stor utsträckning ta hänsyn till naturvärden. Utöver detta har hela samhället ett stort behov av kortare och mer effektiva processer för bostadsbyggande. Med tydligare och mer generösa strandskyddsregler som beslutas lokalt är detta möjligt. Arbetet skulle exempelvis kunna gå till som så att kommunen i sin översiktsplan pekar ut var och hur strandskydd ska gälla – ett omvänt LIS-system, där områdena för strandskydd pekas ut istället för undantagen. Utöver detta behöver mer hänsyn tas till särskilt skyddsvärda stränder och inget strandskydd alls gälla vid områden som inte är skyddsvärda. Fram till dess att kommunerna kan få självbestämmande i fråga om strandskydd behöver därför mer generella undantag tas fram. Exempelvis borde konstgjorda vattendrag och diken aldrig vara i fråga om att innefattas av strandskyddet, utan direkt undantas.
mot · H3021063 · 2015-10-05 00:00:00 — Uppföljning av kassaregisterlagens effekter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att följa upp kassaregisterlagens effekter och tillkännager detta för regeringen. En motion med likartat budskap inlämnades till föregående . Utskottet avslog då yrkandet och uttalade att ”har fått utökade möjligheter att i enskilda fall besluta om undantag från olika skyldigheter som gäller kassaregister”, samt att ”Utskottet förutsätter att regeringen även utan tillkännagivande från noga följer kassaregisterlagens effekter för torg- och marknadshandeln och för kontanthandeln i stort. Någon uppföljning av kassaregisterlagen har dock ännu inte ägt rum. Däremot vet vi från samtal med knallar och marknadsarrangörer att förekomsten av ambulerande knallar på våra gamla marknader minskar stadigt. Därför ser vi ett stort behov av en översyn av kassaregisterlagens effekter. I finns en lång tradition kring marknader. , marknad och Skänningemarken är bland landets största och har alla tre månghundraåriga anor. Svenska folket gillar att gå på marknad, och det är också viktiga mål för turismen i . Så gott som alla svenska kommuner har en eller flera marknader och även fasta torgdagar då fiskbilen, lokala grönsaksförsäljare eller bärplockare sätter färg och levandegör våra torg. omfattas också de som ägnar sig åt ambulerande torg- och marknadshandel av kravet på kassaregister. Syftet med lagen, det vill säga att öka rättvisan mellan olika affärsidkare och att alla som driver affärer ska göra det på samma villkor, är det få som ifrågasätter. Men är det många knallar som uttrycker att de tröttnat på alla nya regleringar och kommer att upphöra med sin verksamhet. Detta är en beklaglig och oroväckande följd av den nya kassaregisterlagen. Effekterna av densamma borde därför följas upp. Detta är också viktigt med anledning av den oro som finns bland de som arrangerar marknader. Enligt samtal med arrangörer i är det flera som vittnar om att det var färre ambulerande torg- och marknadshandlare. Det har påverkat många lokala föreningar som fram till nu har fått ett välbehövligt ekonomiskt tillskott till sin verksamhet genom att vara delaktiga i att anordna marknader. Risken finns därför nu att det kan komma att påverka utbudet av ungdomsaktiviteter i kommunerna. Självklart är det viktigare att jobba vidare för att stoppa illojal konkurrens och svarta pengar men det krävs också att vi följer upp så att det är rätt åtgärder genomförs. Torg- och marknadshandeln har ett kulturellt värde. Det är också en naturlig mötesplats och uppskattad del av vår stadsbild, därför är det viktigt att följa upp effekterna av de nya regleringar som har kommit på plats. Detta bör ge regeringen tillkänna. Finn (M)
mot · H3021065 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte försämra RUT-avdragen och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har aviserat att de planerar att försämra villkoren för . Oron bland kunder och anställda är stor men självklart också bland företagarna – något som bekräftas av att färre nu vågar starta företag i branschen. har tillväxten av företag varit , vilket ska jämföras 2011 till 2014 då tillväxten av företag låg på . Det olyckliga är att regeringens aviserade försämringar kommer att drabba framför allt kvinnliga företagare och tidigare arbetslösa kvinnor och utrikes födda. jobbar ca 20 000 i branschen varav många är personer med kort utbildning, däribland såväl svenskar som många nyanlända. RUT-branschen har därför varit ett utmärkt sätt att också främja integration – något som vi är i stort behov av nu med tanke på det stora antalet nyanlända. Dessutom visar utvärderingar att RUT-avdraget har bidragit till minskat svartarbete och en förbättrad skattemoral. Detta bekräftas också av forskningen. Enligt , docent i nationalekonomi på vid , har ROT- och RUT-reformerna påverkat människors vilja då det gäller att köpa tjänster svart. Hon har gjort en uppföljning av en tidigare undersökning som gjorde 2006. De lät då svenskar ta ställning till påståendet ”Det är omoraliskt att köpa tjänster svart”. instämde av de tillfrågade helt i påståendet. , efter införandet av och , ställde Nordblom samma fråga och resultatet var slående. var det nämligen av de tillfrågade som instämde helt i påståendet. Då forskaren jämför de två resultaten konstaterar hon ”Vi såg alltså en kraftig förskjutning av skattemoralen” och att ”skattereformer som och sannolikt ökar människors vilja att betala skatt”, (). Detta är tydliga och viktiga signaler som vi politiker bör ta till oss. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att RUT-avdragen inte bör försämras. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H3021066 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att synliggöra skatter och tillkännager detta för regeringen. För de flesta svenska hushåll utgör skatterna den enskilt största utgiften. För en vanlig löntagare handlar det om drygt hälften av den totala lönekostnaden. Trots att skatterna har stor inverkan på människors ekonomi har de flesta en dålig uppfattning om skatternas omfattning. Resultaten från en undersökning från visar att i genomsnitt underskattas skatternas omfattning . Att befolkningen har en riktig uppfattning av skatternas omfattning är viktigt av flera anledningar, men framförallt för demokratin. En ökad tydlighet och transparens för att förbättra kännedomen om skatterna är därför angeläget. Den skatt som tydligt framgår för de flesta är skatten man betalar på sin lön. Inkomstskatten är tydlig delvis eftersom löntagaren påminns om skillnaden mellan sin bruttolön och nettolönen. Skatter som exempelvis moms och arbetsgivaravgift är betydligt mer dolda och uppfattas av många inte ens som en skatt. Genom att göra arbetsgivaravgiften mer synlig på lönebeskedet och momsen tydligare i butiker kan medvetenheten om skattetrycket öka. När informationen kring skatter görs mer tillgänglig bör detta dock inte leda till en ökad regelbörda för företagen. Ett tydliggörande av vad en individ betalar i skatt bör i första hand ske genom respektive bank och ansvaret för att skatten är synlig ligga på den som tar ut skatten. Goda skäl finns vidare att se på hur den danska modellen fungerar, där man inte har arbetsgivaravgift, utan i stället högre, synliga löner och inkomstskatter. Tydligare och klarare språkbruk, där avgifter som de facto är skatter också benämns som sådana, skulle synliggöra skatterna och öka medvetenheten om hur mycket man betalar i skatt. Med anledning av detta bör regeringen tillsätta en utredning som tar fram förslag på hur våra skatter kan bli mer synliga. [1] svenska-folket-tror_624361.html
mot · H3021067 · 2015-10-05 00:00:00 — Skatten på bensin och diesel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skatten på bensin och diesel blir ett hårt slag mot boende på landsbygd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att inte höja skatten på bensin och diesel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att inte indexera skattehöjningen på bensin och diesel och tillkännager detta för regeringen. är ett avlångt land och många hushåll är därför beroende av bil för att kunna förflytta sig. Regeringen har aviserat höjningar av drivmedelsskatterna bensin och diesel, vilket kommer att kraftigt fördyra för personer ute på landsbygd. Organisationen har via SCB genomfört en undersökning om hur de ökade drivmedelsskatterna väntas påverka ekonomin för privatpersoner (), och resultatet är alarmerande tufft. Enligt undersökningen i vilken SCB har kunnat se körsträckor i respektive hushåll, visar det sig att nära en miljon hushåll kommer att få en total skattehöjning på bensin med de kommande tre åren. Detta blir ett hårt slag för boende på landsbygd och enligt rapporten drabbas framför allt boende utanför , och . Den indexuppräkning som regeringen lägger förslag på i budget är också ett slag mot demokratin. Den innebär nämligen en automatisk höjning av skatten på drivmedel utan att beslut behöver fattas av . Det är inte rimligt. Enligt beräkningar i rapporten kommer det innebära att skatten höjs . Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att regeringens förslag till höjning av drivmedelsskatter, samt indexuppräkning av desamma, starkt kan ifrågasättas. Det är tydligt att regeringen inte förstår att det för många av oss boende på landsbygden inte finns några realistiska alternativ till bilen. Kollektivtrafik, även om den skulle finnas, skulle heller inte kunna vara ett miljömässigt bättre alternativ räknat per personkilometer. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H3021068 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att inte införa en avståndsbaserad kilometerskatt och tillkännager detta för regeringen. Alltsedan 2004 har det från och till diskuterats huruvida en kilomerskatt, eller vägslitageavgift för lastbilstrafiken, bör införas i . De kritiska rösterna mot detta har varit många, inte minst från svensk industri som räds att deras internationella konkurrenskraft kommer att försämras. har haft kilometerskatt tidigare men den avskaffades 1993. Regeringen har beslutat utreda hur en kilometerskatt ska vara utformad. Deras skäl för det har ursprungligen stavats miljö och att frigöra medel som skulle gå direkt tillbaka till underhåll och investering i vägar. Den sistnämnda linjen tycks dock ha övergivits och istället handlar det nu enkom om att öka miljöskatternas styrande effekt (DN ). I artikeln talar man också om att skatten kommer att bidra till att långväga godstransporter flyttas från lastbil till tåg och sjöfart. Problemet är bara att av lastbilstransporterna rullar på sträckor kortare än , vilket innebär att tåg och sjöfart inte kan vara något alternativ. Totalt sett sker av alla inrikes godstransporter med lastbil. Men även det gods som transporteras långväga med andra fordonsslag fraktas så gott som alltid med lastbil såväl i början som i slutet av transporten. Den aviserade kilometerskatten riskerar få allvarliga effekter för företagen utan att det ger några större positiva effekter för klimatet. Många företag, särskilt inom skogs- och anläggningsindustrierna, är mycket transportberoende och har inga alternativa sätt att transportera gods. Det är därför inte orimligt att tro att dessa branscher kommer att tappa i konkurrenskraft med den nya skatten. De högre transportkostnaderna kan också innebära att till exempel biobränsle och grot blir så olönsamt att hämta att det blir kvarlämnat i skogen, istället för att kunna användas och ersätta fossil energi. Vän av ordning kan då undra vilka totala effekter detta får för miljön. Det är otvetydigt så att en avståndsbaserad kilometerskatt blir en straffskatt på landsbygden och kommer att hota jobben där. Det var också ett skäl till att S-märkta regering valde att dra tillbaka sitt förslag till införande av kilometerskatt. Likaså har backat från sitt förslag till kilometerskatt med hänvisning till ”att den inte var rättvis men också orealistisk och ineffektiv”. menade också att de administrativa kostnaderna för att införa skatten skulle bli orimligt höga. Då det gäller frågan om att minska utsläppen är inte en avståndsbaserad skatt lösningen. Däremot har teknikutvecklingen på motorer tjänat miljön väl. Jämfört med har lastbilarnas utsläpp kunnat minskas med imponerande – en utveckling som fordonsindustrin fortsätter att driva. Men då skatt tas ut på avstånd riskerar fokus på utsläppsminskningar att avta drastiskt. Det gynnar inte miljön. Med hänvisning till ovan anser jag att införandet av en avståndsbaserad kilometerskatt inte skulle uppfylla de mål som regeringen önskar. Tvärtom skulle den slå blint och hota såväl miljö som företagande och jobb. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H3021069 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att inte återinföra handelsgödselskatten och tillkännager detta för regeringen. 2010 avskaffade alliansregeringen skatten på handelsgödsel. Det var ett led i att sänka produktionskostnaderna för svenska lantbrukare och för att till viss del komma till rätta med de ojämlika konkurrensvillkor som svenska lantbrukare verkar under jämfört med sina kollegor i övriga . Till grund låg bland annat en rapport från (2006:26). I rapporten konstaterades att en av de tydligaste konkurrensnackdelarna för svenska lantbrukare var just avgiften (läs skatten) på Sedan alliansregeringen avskaffade skatten på handelsgödsel har bland annat () haft i uppdrag att följa utvecklingen. Rapporten visade att försäljningen av gödsel inte hade ökat och därmed inte eventuella utsläpp eller negativa miljöeffekter heller. SCB har dessutom gjort en vidare analys som ger vid handen att en allt ökande effektivitet i näringsutnyttjandet skulle kunna vara en förklaring till varför behovet av mineralgödsel nu snarare minskar än ökar. Svenskt lantbruk är en näring som behöver allt stöd den kan få. andra länder, med ofta sämre jordbruksmiljö- och djurskyddslagstiftning, är ett allvarligt hot mot lönsamheten, och antalet produktiva lantbruk har blivit allt färre. Detta är en ytterst oroande utveckling. Dessutom har konstaterat att svenskt jordbruk, trots den avskaffade handelsgödselskatten, har lägre marginaler i sin verksamhet än genomsnittslandet i . Mot bakgrund av detta förefaller det obegripligt att regeringen nu planerar att återinföra skatten. Varför ska man fördyra för svenska bönder och svensk livsmedelsproduktion när miljönyttan inte ökar? Varför ska man fördyra för svenska bönder och svensk livsmedelsproduktion när näringen går på knäna och antalet produktiva jordbruksföretag ständigt minskar? Då frågan var uppe för behandling under /15 blev det ett klart nej till regeringens förslag. Likafullt väljer regeringen att återkomma med förslaget. Det är inte hållbart. Med hänvisning till ovan vore det ytterst olyckligt att återinföra handelsgödselskatten. Detta bör ge regeringen tillkänna. Finn (M)