mot · H3022534 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av en urban tillväxtpolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av jobbfrämjande insatser för en växande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av utbildningsinsatser för en växande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av fler bostäder för en växande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av fungerande kommunikationer och infrastruktur för en växande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av en fungerande välfärd för en växande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av en politik som stärker den sociala sammanhållningen för en växande och tillkännager detta för regeringen. behöver en urban tillväxtpolitik är navet i bygget av ett modernt och konkurrenskraftigt . Med en ökad inflyttning, en stark arbetsmarknad och höga söktryck till utbildningsplatser finns det enorma framtidsmöjligheter för regionen. Befolkningsutvecklingen i regionen talar sitt tydliga språk. växer allt snabbare. Enligt prognoser från så kommer var fjärde svensk bo i . Huvudstadsregionen är landets största arbetsmarknad och här finns av rikets arbetstagare. SCB 2014 i arbetskraften där av i arbete. Om utvecklingen fortsätter kommer att vara den snabbast växande storstadsregionen i . väntas växa dubbelt så snabbt jämfört med och och nästan sex gånger snabbare än . Det finns dock flera faktorer som hämmar fortsatta utveckling som kunskaps- och arbetsmarknadsregion. har vi sett hur bostadsbristen ökat och hur kollektivtrafiken blivit allt mer överbelastad. Den växande befolkningen skapar också ett efterfrågetryck på fungerande arbetsmarknad, utbildning och skola, bostäder, kommunikation och välfärd. Även den sociala sammanhållningen är en viktig framtidsfråga. När de sociala klyftorna tillåts växa hotas utveckling. Vi menar att de utmaningar som står inför måste tas på största allvar. har enorma möjligheter, men om den ska kunna stärka sin attraktionskraft som kunskaps- och arbetsmarknadsregion krävs politiska beslut och investeringar. Vår övertygelse är att behöver en framtidsinriktad urban tillväxtpolitik som gör det möjligt för företag och människor att utvecklas i regionen. Det förutsätter ett aktivt politiskt ledarskap och ett gemensamt ansvarstagande från stat, kommuner och landsting. Fler jobb är grunden för allt arbetsmarknad har länge tillhört de starkaste i landet, men den positionen bör långt ifrån tas för given. För att fortsättningsvis ska vara landets tillväxtmotor och innovationscentrum så behöver arbetskraftsdeltagandet öka. I den hårda globala konkurrensen kan och ska aldrig hävda sig med låga löner, lägre kompetens eller gårdagens teknik. I stället bör fokus riktas mot hur regionen kan fortsätta att ligga i framkant med nya affärsidéer, ökad produktivitet, höjd kompetens och goda arbetsvillkor. En viktig del i en aktiv jobbpolitik är att identifiera och stimulera framtidsbranscher. skapas de flesta av jobben i den privata tjänstesektorn. har en av högsta bruttoregionalprodukt (BRP) per invånare och den är högre än genomsnittet i EU. Den privata sektorns andel av BRP uppgår till , vilket är betydligt högre än jämfört med övriga län i . Här finns ett viktigt politiskt vägval att göra framöver. Vi välkomnar att nya samarbetsregering tydligt aviserar att svenska företag ska konkurrera med kompetens, produktivitet och innovationsförmåga – inte med låga löner. En prioriterad del för oss i handlar om att skapa plattformar för samverkan mellan akademi och näringsliv. Stora städer är viktiga , vilket måste tillvaratas. Genom att skapa kontaktytor mellan olika sfärer kan politiken bidra till en snabbare ackumulation av humankapital. Ju enklare och snabbare kunskapsutbyte kan ske, desto bättre förutsättningar för innovation, nytänkande och fler kunskapsintensiva tjänster. Det är tydligt att genomgår en strukturomvandling som alltmer löser upp traditionella gränser mellan tjänste- och varuproduktion. tjänstesektor, finanssektor och inte minst it-sektor lever numera ofta i symbios med tillverkningsindustrin och andra företag runt om i landet. Denna strukturomvandling bör bejakas och mötas med en smart och framtidsinriktad politik. Ett område som särskilt bör lyftas fram är möjligheterna att skapa fler jobb inom sjukvårds- och läkemedelsområdet och det som brukar kallas livsvetenskaperna eller Life Science. Hälsa blir allt viktigare och allt fler efterfrågar vård, produkter och tjänster för ett friskare liv, både i och globalt. I det ligger stora möjligheter för , vilken har stolta traditioner när det gäller forskning och utveckling av sjukvård, läkemedel och medicinteknik. i har, tillsammans med , kartlagt potentiella styrkeområden för inom forskning, näringsliv och offentlig verksamhet. har en stor potential att vara forskningsledande inom hälsa och Life science men även inom Cleantech och Transport. Regionens storlek och befolkningstäthet möjliggör nära samarbete mellan forskning, näringsliv och offentlig verksamhet som gynnar klimatsmart innovation. Som stora, krävande, och starka kunder kan offentliga aktörer genom innovativ upphandling bidra till utveckling som är till gagn för hela landet, och för hela världen. Offentlig upphandling är ett viktigt politiskt instrument för att stimulera innovationer. Genom så kallad innovationsupphandling kan okända lösningar på ett problem eller ett behov, för vilka det ännu inte har etablerats någon marknad, upphandlas. För del vore det önskvärt med förkommersiella upphandlingar för områden som smarta elnät, transporter, infrastruktur och hållbara städer. Sådana upphandlingar skulle inte bara kunna generera nya produkter och ekologiskt hållbara systemlösningar för , utan också fler arbetstillfällen. Även höga klimat- och miljökrav driver på innovation. Om företag vet att offentliga upphandlare kommer att efterfråga de bästa lösningarna utifrån klimat- och miljösynpunkt kommer de vara mer benägna att ta fram sådan teknik. En grönare offentlig upphandling är således inte bara nödvändig för att klara omställningen till ett mer hållbart samhälle, den är också viktig ur ett jobb- och utvecklingsperspektiv. Mot denna bakgrund gläds vi åt att den nya myndigheten för upphandlingsstöd ska ha ett brett perspektiv där innovationer, sociala hänsyn och miljö ingår. Med ett aktivt politiskt ledarskap och ett gemensamt ansvarstagande mellan kommuner, landsting och stat, kan gå från sin nuvarande styrkeposition till att vara världens mest innovationsdrivna ekonomi. är bra, men tillsammans kan vi ännu bättre. Det är även angeläget att främja tillväxten av sociala företag och socialt entreprenörskap. De sociala entreprenörerna ska kunna utveckla sina företag och erkännas som ett önskvärt inslag i marknadsekonomin. Ett sätt att främja tillväxt av sociala företag är genom att tydligare förstärka möjligheten att rikta offentliga upphandlingar mot sociala företag och idéburen sektor. En viktig förutsättning för fler jobb och ökad tillväxt är också ordning och reda på arbetsmarknaden. Utnyttjande av illegal arbetskraft, oseriösa entreprenörer, tveksamt användande av F-skattsedlar och skattefiffel drabbar i hög grad de anställda men får också negativa konsekvenser för möjligheten till en sund konkurrens. riskerar att slås ut eller tvingas att fuska för att överleva. Enligt en rapport från i saknar en stor andel av kommunerna i regionen goda rutiner för upphandling. För att arbetsmarknad ska kunna utvecklas är det viktigt att möjligheten att ställa sociala krav vid upphandlingar förbättras – det måste bli ordning och reda på regionens arbetsplatser. Därför välkomnar vi att regeringen har för avsikt att ratificera 94 samt har tillsatt en utredning som ser över möjligheterna för ratificering. Huvudentreprenörsansvaret är en trygghet för arbetstagaren och bör därför tillämpas i all offentlig upphandling. Ungdomsarbetslösheten berör oss alla. löper unga som blir arbetslösa efter gymnasiet en betydligt större risk att fastna i arbetslöshet än andra. Det är oacceptabelt. 69 400 stockholmare har inte ett jobb att gå till och av dessa är 8 600 under . Vilken arbetsmarknad du har tillgång till bestäms bland annat av vilken utbildningsnivå du har. Därför är vi mycket positiva till att regeringen prioriterar jobbinsatser för unga arbetslösa såsom traineejobb och utbildningskontrakt. En jobbinsats som också bör beaktas i sammanhanget är sommarjobb. Ett sommarjobb ger en fot in på arbetsmarknaden och är en viktig insats för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Genom sommarjobb får ungdomar lära sig vilka krav som ställs på en arbetsplats, de får praktisk arbetslivserfarenhet och referenser för sitt framtida jobbsökande. Tyvärr har granskningar visat att tillgången på kommunala sommarjobb varierar kraftigt i . Utbildning är nyckeln till framtidens jobb Utbildning rustar människor för framtidens jobb och ger oss möjlighet att forma våra liv. Det är nyckeln till vår frigörelse och en förutsättning för en gynnsam ekonomisk utveckling. En av främsta tillgångar är att befolkningen i regionen har landets högsta utbildningsnivå. Trots det kvarstår stora utmaningar på utbildningsområdet i . I ett globalt perspektiv är det tydligt att storstadsregioner i allt större utsträckning blir nationella motorer för tillväxt och utveckling. blir den sociala polariseringen, alltså klyftan mellan människors livsvillkor, allt större i storstäderna. Den tydligaste markören för polariseringen är utbildningsnivå. För de som besitter efterfrågade kunskaper och kompetenser finns det goda möjligheter till ökade löner och karriärmöjligheter i storstaden. För dem med lägre utbildningsnivå är livschanserna betydligt mer begränsade. Inom sektorer för enkla servicetjänster, vilka har störst utbredning i de största städerna, är lönerna låga och anställningsvillkoren osäkra. Många lågutbildade står helt utanför arbetsmarknaden. arbetsmarknad är i hög grad segregerad efter utbildningsnivå, vilket har blivit särskilt tydligt under senare års ekonomiska kriser. Arbetslösheten för personer som saknar gymnasieutbildning ökade kraftigt i . När arbetsmarknaden sedan återhämtade sig hade denna grupp svårt att komma tillbaka. En grupp med förhållandevis svag ställning på arbetsmarknad är unga människor. En studie av i visar att antalet unga i åldrarna 16–som varken arbetar eller studerar har ökat i . Siffror visar också att drygt var tionde elev i går ut utan att vara behörig till gymnasiet. De flesta av länets elever som inte når mål lyckas inte heller att ta en gymnasieexamen efter inskrivning, majoriteten hoppar av sina studier. Ett sätt att öka antalet unga som väljer att läsa in grundskolebehörighet är genom att socialtjänstlagen tydliggörs så att det är möjligt att slutföra med bibehållet försörjningsstöd. Av de elever som började gymnasiet i var det som hade slutfört sin gymnasieutbildning, en siffra som är lägre än genomsnittet för riket. har en högre andel avhoppare i gymnasieskolan som har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden än i övriga landet. Det har skett en stark sysselsättningsökning bland utrikes födda i , vilket är positivt. Dock har utrikes födda fortfarande en klart lägre sysselsättningsgrad än genomsnittet i . som många lågutbildade saknar arbete karakteriseras svensk arbetsmarknad av att många företag inte kan rekrytera den kompetens som de behöver. Så även i . Den regionala yrkesbarometern för pekar på att den utmaning som kommer att växa mest i framöver är missmatchen mellan utbud och efterfrågan på länets arbetsmarknad. Några bristyrken i regionen är byggnadsingenjörer, specialistsjuksköterskor, kockar, bagare och systemutvecklare. Vi ser att det finns många lediga jobb och att vi har långa listor på bristyrken men för få utbildningsplatser. Vi behöver arbeta med kompetensförsörjning för att kunna lösa matchningsproblemet. En grundförutsättning för tillväxt är att nya och etablerade företag hittar rätt kompetens för att kunna växa och utvecklas. En god kompetensförsörjning bygger på effektiva matchningsprocesser, tillvaratagande av allas kompetenser på arbetsmarknaden och breda investeringar i utbildning. De flesta yrken där det är brist på arbetskraft kräver minst gymnasieutbildning. Mot denna bakgrund välkomnar vi regeringens aviserade satsningar på att stärka gymnasiet samt bygga ut komvux, yrkesvux och . För att kunna driva morgondagens forskning och innovation behövs också satsningar på den högre utbildningen. Enligt landstings beräkningar kommer det att saknas 70 000 högutbildade i . Att möta den förutspådda bristen är angeläget, inte bara för regionens utan hela landets framtida tillväxt och välstånd. Flera indikatorer pekar på att högskoleresurser är underdimensionerade. En jämförelse mellan landets tre storstadsregioner visar att antalet högre utbildningsplatser i förhållande till befolkningen är betydligt fler i både och än i . Därför välkomnar vi regeringens utbyggnad av högskolor, universitet och och vill understryka vikten av att dessa investeringar kommer vår region till godo. Vi är även positiva till att regeringen avser att förbättra kvaliteten på flera högskoleutbildningar. En granskning gjord av anmärker på att flera utbildningar i har bristande kvalitet, däribland högre kurser i nationalekonomi, statsvetenskap och data- och systemvetenskap. Allvarlig bostadsbrist hotar jobbtillväxten En central förutsättning för att ska kunna stärka sin attraktionskraft som kunskaps- och arbetsmarknadsregion är att det finns bostäder. Det måste finnas en fungerande koppling mellan arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. har bostadsmarknad stora problem. Den är trögrörlig och det finns en stor och allvarlig bostadsbrist som utgör ett problem för regionens utveckling och tillväxt. Det beror framför allt på att befolkning växer rekordsnabbt som bostadsbyggandet släpar efter kraftigt. Fram krävs ett tillskott på närmare 79 000 nya bostäder bedömer regionens kommuner själva i den bostadsenkät som genomför. Även om påbörjandet av nya bostäder har ökat så uppger länets alla kommuner att de har underskott på bostäder och störst är bristen på hyresrätter. Regeringens aviserade Investeringsstöd är en viktig start men behoven är fortsatt stora. Det behövs även göras stora renoveringar i befintliga bostäder, särskilt miljonprogramsområdena. Det nuvarande föreslagna energieffektiveringsstödet riktat mot renovering i miljonprogramsbeståndet är en viktig reform för att förbättra bostadsbestånd. En sådan reform ger också positiva arbetsmarknadseffekter. Bostadsbristen tycks också ha en mer hämmande effekt på tillväxten än vi tidigare känt HSB och har låtit konsultföretaget beräkna de regionalekonomiska effekterna av ett fortsatt lågt bostadsbyggande och utvecklingen av befolkningstätheten. Resultatet är alarmerande. Bara i kan bristen på bostäder leda till ett produktionsbortfall på . Den allt hårdare konkurrensen om bostäderna påverkar särskilt unga och studenter. Detta är allvarligt eftersom har en ung befolkning jämfört med landet i övrigt. tillhandhåller enbart studentbostäder till motsvarande av de studerande i regionen. En student i får vänta på en studentbostad, vilket motsvarar större delen av studietiden för många. Detta sätter hinder för människor att flytta för att påbörja en utbildning eller pröva ett nytt arbete. Problemen riskerar att växa i samma takt som människor flyttar till . Flaskhalsar kan uppstå och tillväxten bli lägre än vad den annars skulle vara. Även bostadssegregationen mellan nyanlända och övrig befolkning hämmar tillväxten i När människor utan erfarenhet av den svenska bostadsmarknaden, och med litet inflytande över sitt eget boende, begränsas till vissa utsatta områden skapas negativa utvecklingstrender. Alla kommuner bör ta ansvar för att alla människor ska få likartade förutsättningar på bostadsmarknaden i . Vidare fördjupas bostadsproblematiken av den omfattande utförsäljningen av allmännyttiga bostäder i flera av kommuner. En väl fungerande bostadsmarknad kännetecknas av rörlighet och tillgänglighet – människor ska enkelt kunna komma in på bostadsmarknaden och utvecklas i sitt boende när livet förändras. riskerar att bli en region främst för den som har råd att köpa sin egen bostad och boendesegregationen tilltar. Att ha någonstans att bo är också en grundläggande välfärdsfråga. Hemlöshet är ett yttersta uttryck för social utsatthet och tyvärr ett problem som växer i . I regeringsförklaringen deklarerade statsministern att bostadspolitiken är en nationell angelägenhet och att bostadsbristen ska mötas med ökat bostadsbyggande, inte minst av hyresrätter. Regeringens mål är minst 250 000 nya bostäder . I budgetpropositionen aviserar regeringen också åtgärder för att modernisera miljonprogrammets flerbostadshus på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt och ett investeringsstöd för att bygga fler bostäder. Vi socialdemokrater i välkomnar samarbetsregeringens ambitioner på det bostadspolitiska området. vill vi understryka vikten av att framtida investeringar kommer vår region till del. Utan fler bostäder stannar tillväxt. Bättre kommunikationer för fler i jobb Infrastrukturplaneringen i är komplex och en av regionens, och landets, stora framtidsutmaningar. Transportinfrastrukturen i regionen har ett stort behov av innovationer och investeringar. har det tillsatts statliga förhandlingspersoner för att försöka hitta samförstånd om större infrastrukturprojekt, nu senast Stockholmsförhandlingen och dess fortsättning i Sverigeförhandlingen. Vi socialdemokrater i vill se en större kontinuitet och utveckling av dialogen mellan staten och . Vi föreslår därför att man bildar en mer permanent struktur som inte bara har i uppgift att komma fram till samförståndslösningar, utan också ta ett visst ansvar i genomförandeprocesserna. En central förutsättning för att ska kunna behålla sin attraktionskraft som kunskaps- och arbetsmarknadsregion är att det finns fungerande kommunikationer och infrastruktur. När kommunikationerna är snabba och pålitliga vågar fler människor söka jobb i andra delar av länet och företag kan rekrytera personal från ett större upptagningsområde. Det måste byggas upp en ekologisk hållbar infrastruktur med varaktiga möjligheter till arbete, boende, utbildning, service och kommunikation. I en utgåva av kartläggs pendlingsströmmarna i . Kartläggningen visar på stora pendlingsströmmar: En stor andel av de förvärvsarbetande i och har sina arbetsplatser i . Den ökande inpendlingen är en viktig del av kompetensförsörjning i huvudstadsregionen och svarar för av arbetsmarknaden i länet. som det sker en betydande arbetspendling ut från där den inomregionala arbetspendlingen är ännu större. Nästan hälften av de förvärvsarbetande i länet har sin bostad i en kommun och arbetar i en annan. En viktig slutsats är att infrastrukturen måste förbättras för att underlätta pendlingsströmmarna i regionen. ägnar tyvärr stockholmarna mer tid åt pendling än de har semester. visar att i snitt går åt till arbetspendling i . En förklaring till den långa restiden i är kollektivtrafikens låga medelhastighet. En bilresa i rusningstid går betydligt fortare än en genomsnittlig kollektivresa. Kollektivresornas hastighet i ligger , medan bilen rullar fram i . har kollektivtrafiken förlorat andelar till bilismen i regionen. En ökad biltrafik leder till ökade koldioxidutsläpp. Detta förhållande är inte ekologiskt hållbart. En modern tillväxtorienterad politik som tar hänsyn till klimatet och kommande generationer kräver att fler väljer att resa kollektivt och att färre väljer bilen. Då måste kollektivresandet göras så attraktivt och grönt som möjligt. Det finns flera möjliga gröna lösningar inom infrastruktur. Att bygga ut tunnelbanan så att den blir tillgänglig och attraktiv för fler är en viktig del, att anpassa befintliga och nya vägprojekt så att de har en hög kapacitet och framkomlighet för busstrafik är en ytterligare viktig del. Ett intressant förslag är ”Vision Stockholmsbågen” som skulle innebära att den befintliga Norrortsleden, Förbifart och den planerade Tvärförbindelsen kopplas ihop samt att körfält reserveras för sammankopplade bussar med plats för upp till 250 passagerare. Denna typ av gröna förslag är viktiga för att bygga en hållbar . är inte längre bilen den statushöjare den en gång var, och många arbetsplatser har flyttats från parkeringsnära adresser till mer kollektivtrafiknära lägen. Det är viktigt med ett fungerande vägnät i hela . Ju närmare norra och södra knyts samman desto bättre blir förutsättningarna för en gemensam regional arbetsmarknad. Ett bra vägnät är också viktigt för att minska trängseln i trafiken och skapa förutsättningar för regionen att växa miljömässigt. Den långsamma arbetspendlingen är också samhällsekonomiskt kostsam. Enligt myndigheten uppgår kostnaden för trängsel och förseningar för arbetspendlingen i till . Om ska kunna växa på ett hållbart sätt behövs breda överenskommelser om kollektivtrafikens utbyggnad och infrastruktur. Överbelastade transportnät och framkomlighetsproblem är resultatet av decennier av eftersatta investeringar i infrastrukturen. Även underhållet av infrastruktur har varit dåligt. En central framtidsfråga rör tunnelbanan, som med sin enorma kapacitet i hög grad utgör basen i kollektivtrafiksystem. I takt med att regionens befolkning växer blir dagens tunnelbanenät allt mer överbelastat och trängseln ökar. Ett konkurrenskraftigt kräver utbyggd tunnelbana. Även möjligheterna till nya tvärförbindelser bör ses över, utifrån en helhetssyn av hur regionens kommunikationer ska utvecklas. För att kunna bygga morgondagens och förbättra vardagen för alla behöver vi satsa på en välfungerande kollektivtrafik anpassad efter den ökande befolkningsmängden. Detta är avgörande för fortsatt tillväxt, ekonomiskt, socialt och miljömässig hållbar storstadsregion. Vi vill betona vikten av att kommande satsningar har ett helhetsperspektiv och kommer till region till dels. En modern arbetslinje kräver bra välfärd En väl fungerande kunskaps- och arbetsmarknadsregion förutsätter en modern välfärd för växande storstäder. När välfärden fungerar och omfattar alla vågar människor mer; byta jobb, starta företag, flytta eller börja studera. Det skapar ett positivt förändringsklimat som gynnar den ekonomiska och sociala utvecklingen. Om välfärden håller en hög kvalitet, styrs av behov och ges på lika villkor oavsett bakgrund så sprider den risker, möjligheter och trygghet över livet. Därför behöver vi satsa på en välfungerande välfärd som underlättar för fler människor att komma i arbete. arbetsmarknad är igång , . Om människors vilja till arbete ska kunna tillvaratas fullt ut behövs det en fungerande välfärd med anpassade öppettider och god bemanning. Utarmningen av kommuner och stadsdelar där den offentliga servicen succesivt minskar är ett hinder för regionens tillväxt. Den höga befolkningstillväxten innebär att utbudet successivt måste öka och inte tvärtom. har situationen på sjukhusen i blivit alltmer kaotisk. Trots att flera utredningar har pekat på ett stort behov av nya vårdplatser i regionen har ingenting hänt. framhöll behovet av fler nya vårdplatser i . Det var en bild som bekräftades av . Men i stället för att lösa sjukvårdens långsiktiga utmaningar, så har den moderatledda landstingsmajoriteten ägnat sig åt att införa vårdval inom specialistsjukvården med ersättningssystem som lett till en uppstyckad vårdkedja. Personalen får allt mindre tid för patienter och och resurser ägnas åt administration och byråkratisk överbyggnad. har vi sett resultatet i form av rekordhög beläggningsgrad och pressad personal.