ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302462 · 2015-10-01 00:00:00 — Skydd av barn i asylärenden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur barns rättigheter kan stärkas i asylprocessen så att det kan undvikas att barn far illa genom statens hantering av och beslutsfattande i asylärenden och tillkännager detta för regeringen. I flera fall underlåter statliga företrädare att ta hänsyn till barnens bästa när det kommer till hanteringen av och beslutsfattande i asylärenden. Det kan röra sig om en familj med sex barn, det yngsta , som slits upp från den tvårummare de bott i på orten där barnen gått i skolan och som flyttas till ett källarrum om på ett anläggningsboende i en annan kommun. En trygg tillvaro byts mot en miljö som är helt orimlig för en familj om åtta personer. Varken barnen eller de vuxna i familjen har förstått varför de måste flytta när de flyttas. Det kan röra sig om en familj med tre barn som har bott i samma svenska ort . Barnen har stora sociala nätverk och klarar sig bra i skolan. Ett av barnen får stipendium som bästa ungdomsledare i den lokala idrottsklubben. Familjen har fått avslag på sin ansökan om asyl. kommer polisen, med stort manskap, och kör familjen till flyget. är de i som inget av barnen känner sig hemma i. En mor och hennes dotter har bott i samma svenska ort . De har genomgått en smärtsam befrielseprocess från familjens patriark som har återvänt till landet de är medborgare i. De har fått ta emot hemska vålds- och dödshot från den man som modern är gift med. Dottern har genomgått praktiskt taget hela den svenska och är på väg att avsluta den nionde årskursen med mycket höga betyg. Hon har ett stort socialt kontaktnät och när avslagsbeslutet kommer sluter 300 av hennes skolkamrater upp i en manifestation för att hon ska få fortsätta sitt liv i istället för att resa ”hem” till bortgifte eller i värsta fall döden. De ovan beskrivna fallen är bara ett axplock. Det är uppenbart att barnens bästa inte sätts i främsta rummet i dessa fall. Även om bedömningarna av bostadssituationerna och asylskälen är riktiga ur ett vuxet perspektiv kan detta sätt att hantera barn inte accepteras. Därför behövs en skyndsam översyn av hur barnens skydd kan förstärkas när det kommer till hanteringen av och beslutsfattandet i asylärenden.
mot · H302463 · 2015-10-01 00:00:00 — Simkunnighetsmål i lägre åldrar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att vidta åtgärder för att alla barn ska nå målet att vara simkunniga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att flytta simkunnighetsmålet till årskurs 3 och tillkännager detta för regeringen. Sommarlov förknippas ofta med sol och bad för många barn, men långt ifrån för alla. Trots att det finns ett tydligt uppdrag till skolorna och ett mål i läroplanen att barn ska vara simkunniga i årskurs 6 visar uppföljningar och undersökningar från såväl som och att detta är långt ifrån verklighet. Alltför många barn kan inte simma. Skolan ska ta ansvar för att kontrollera elevernas simkunnighet. För dem som inte klarar de uppsatta målen ska kommunen eller skolan, på lämpligaste sätt, arrangera eller anvisa utbildning i simning. vet vi att det skiljer sig väldigt mycket åt mellan olika skolor, orter och kommuner. Alla barn får inte samma chans att lära sig simma. Skolan är inte likvärdig när det gäller simkunnighet. vistas barn i simhallar och på badplatser än i årskurs 6. Dagens simkunnighetsmål skulle därför kunna ligga tidigare, redan i årskurs 3. Att kunna simma som barn handlar om säkerhet men också om möjlighet att ha ett sommarlov med bra utflykter som inte behöver kosta pengar.
mot · H302464 · 2015-10-01 00:00:00 — Avskaffande av den allmänna motionstiden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa allmänna motionstiden och i stället ge möjlighet till en friare motionsrätt över året och tillkännager detta för regeringen. Under den allmänna motionstiden kan ledamöter motionera om allt mellan himmel och jord. Vilket man också gör, och ibland rent av lite därtill. Förra /15 lämnades 2 901 motioner in. En del utmanande, nytänkande och spännande förslag och yrkanden. Andra mer traditionella och ofta återkommande. Det mesta drunknar dock i den strida ström av motioner som produceras i . Den allmänna motionstiden pågår normalt från början efter att regeringen lämnat budgetpropositionen till . Ledamöterna får lämna in motioner om alla frågor som kan besluta om. Den riksdagsordning som styr detta tillkom 1974 i en helt annan tid, med helt andra förutsättningar. Dagens modell med allmän motionstid ger inte aktuella frågor det utrymme i som en friare motionsrätt skulle kunna göra. Möjligheten som enskild ledamot att påverka en del av agenda begränsas över året och den nuvarande ordningen gagnar varken riksdagsarbetet, samhällsutvecklingen, det demokratiska engagemanget eller dialogen mellan ledamöter och medborgare. En mer friare form av motionsrätt skulle förbättra riksdagsledamöternas möjlighet att leva upp till regeringsformen, att all offentlig makt utgår ifrån folket.
mot · H302465 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att anpassa svensk lagstiftning till praxis som ger enskild rätt till skadestånd vid rättighetskränkning och tillkännager detta för regeringen. I betänkandet Skadestånd och (SOU:2010:87) föreslås en reform av svensk skadeståndslagstiftning i syfte att anpassa den till Europarättsliga krav och praxis från . för de mänskliga rättigheterna gäller som svensk lag. Eftersom redan fastslagit att detta innebär en rätt till skadestånd för enskild som blivit utsatt för kränkning av någon av de rättigheter som konventionen skyddar är det rimligt att detta även får uttryck i den svenska skadeståndslagstiftningen. Utredningens förslag har i skrivande stund inte genomförts. Med utgångspunkt i förslagen i betänkandet bör möjligheterna för att anpassa svensk lagstiftning till praxis och Europarättsliga krav ses över.
mot · H302467 · 2015-10-01 00:00:00 — Heltid som norm på arbetsmarknaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att heltid ska vara norm på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. Rätten till ett arbete som man kan försörja sig på, det är grunden för ett jämlikt, jämställt och solidariskt samhälle. Alla som vill gå upp i arbetstid ska få möjlighet att göra det. Kvinnor och män ska ha samma frihet och självständighet, samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter och samma makt att forma sina liv. Det förutsätter en inkomst som det går att leva på. Sysselsättningen bland kvinnor är betydligt lägre än sysselsättningen bland män. För att alla som vill ska få möjlighet att arbeta heltid måste utbudet av heltidsanställningar öka och arbetsmarknaden bli mer jämställd. Heltid måste vara norm på hela arbetsmarknaden och skillnaden mellan hur mycket kvinnor och män förvärvsarbetar måste minska.
mot · H302468 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att lagstifta om att alla företag som är verksamma i ska ha anmälningsplikt/registreringsskyldighet till och tillkännager detta för regeringen. I har svenska företag anmälningsplikt i och med att de finns registrerade hos och har en F-skattsedel. Desamma gäller inte för utländska företag, vilket gör att det är svårt att bedöma seriositeten hos olika företag samt säkerställa att företagen betalar skatt. I har man infört en registreringsskyldighet för samtliga företag med verksamhet i landet till det finska skatteverket. Av 600 000 anmälda är 60 000 utländska företagare. Registreringsskyldigheten ska främja konkurrens på lika villkor och motverka svart och grå ekonomisk verksamhet. är i behov av mer ordning och reda på arbetsmarknaden. En lag om anmälningsplikt till skulle kunna bidra till sundare konkurrensvillkor och göra det möjligt för att informera om skattelagstiftningen så att färre fel begås. Det skulle också motverka att människor utnyttjas av oseriösa aktörer.
mot · H302469 · 2015-10-01 00:00:00 — Personalens kompetens på öppenvårdsapotek ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera en uppföljning av bemanningen på öppenvårdsapoteken och tillkännager detta för regeringen. Enligt gällande regelverk ska apoteken ha personal som till antal och kompetens säkerställer en god kvalitet och säkerhet. Under öppethållandet ska antalet närvarande farmaceuter vara tillräckligt. De ska också ha den kompetens som är nödvändig i förhållande till verksamhetens art och omfattning. På de flesta apotek finns också apotekstekniker, som genom utbildning i grundläggande öppenvårdsfarmaci och återkommande kompetensutveckling har en god kunskap om receptfria läkemedel och egenvårdsprodukter. De ska kunna ge kunderna rådgivning när det gäller dessa produkter och andra receptfria produkter som finns på . Eftersom det inte finns lagstadgat krav på mer än farmaceuter så är signalerna att fler och fler apotek byter ut utbildade apotekstekniker mot annan, i vissa fall outbildad personal, eller till exempel hudterapeuter. Men i lagen om handel med läkemedel framgår att information och rådgivning endast ska ges av personal med tillräcklig kompetens för uppgiften. En utredning som presenterades 2012 och som följdes av en proposition 2014 gjorde en uppföljning av prissättning, tillgänglighet och service men berörde inte personalens utbildning och kompetens. Inte heller Statskontorets uppföljning av omregleringen som presenterades 2013 följde upp personalens utbildning och kompetens. är inte vilken handel som helst, även om flera tenderar att mer och mer gå över till diversehandel. Det måste vara tryggt för konsumenterna att veta att personalen har god kunskap om de varor som säljs. Även receptfria läkemedel kan få stora konsekvenser om de inte tas på rätt sätt. Därför är det av stor vikt att den personal som arbetar på har utbildning för uppgiften. Detta bör inte bara gälla de receptbelagda läkemedlen. Det finns en relevant utbildning även för hantering av övriga produkter. Regeringen bör därför se över möjligheterna till att initiera en uppföljning av bemanningen, antal och utbildning, på de apotek som fått förtroendet att försälja läkemedelsprodukter till allmänheten. Och vid behov se över kraven på vilken bemanning som krävs för att få driva apotek. i (S)
mot · H302470 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om yrkesfiske efter lax i och tillkännager detta för regeringen. Flera av bestånden av vildlax i är svaga. För att anpassa fisket till varje bestånds skyddsbehov sker allt svenskt yrkesfiske efter lax med fasta fällor på grunt vatten nära älvarnas mynningar. Havs- och vattenmyndigheten har även beslutat att fasa ut yrkesfisket efter lax i öppet hav för att skydda de svaga bestånden. Detta beslut har inneburit att det småskaliga yrkesfisket efter lax i södra helt har stoppats. Beslutet har därmed fått stora negativa konsekvenser för svenska yrkesfiskare i södra . Det är av största vikt att vi vårdar våra bestånd av svaga arter. Bland dessa finns otvetydigt den vilda Östersjölaxen. Men lika viktigt är att vi arbetar tillsammans mellan strandstater för att värna dessa arter. Då kan vi inte ha olika regler för fiskare från olika länder. Danska fiskare kan t.ex. fiska lax och sälja den i på sätt som inte svenska fiskare tillåts göra. Andra regler gäller även för finska laxfiskare. bör tillåta yrkesfiske efter lax, likt den finska modellen, till dess att samma regler råder i alla EU-länder runt . Vi menar att bör driva att samma regler ska gälla för alla länder runt gällande yrkesfisket efter lax. På detta sätt kan vi både säkra laxbeståndet och även upprätthålla en konkurrensneutralitet mellan fiskare från olika länder.
mot · H302471 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt till heltidsarbete och tillkännager detta för regeringen. Varannan arbetarkvinna arbetar deltid. Detsamma gör av tjänstemannakvinnorna. Män, däremot, arbetar endast i begränsad grad deltid. De stora skillnaderna mellan kvinnors och mäns makt och pengar är starkt kopplade till det utbredda deltidsarbetet och de många osäkra anställningarna i kvinnodominerade branscher. Frågan om heltid behöver förändras och rätten till heltid bör bli norm, på hela arbetsmarknaden. Skattefinansierade verksamheter skall gå i bräschen för den utvecklingen och bör avtala om heltidsnorm inom sina branscher. Historien har tydligt visat att det inte går att lösa på annat sätt. måste individen själv ansöka om heltid och arbetsgivaren ska försöka lösa det, vilket allt för ofta visat sig inte fungera i verkligheten. I första hand bör frågan lösas genom förhandlingar och kollektivavtal. Om denna väg inte är framkomlig bör lagstiftning vara en möjlighet att överväga. Ska bli ett jämställt land måste denna fråga lösas. Att kvinnor under ett helt arbetsliv, på grund av detta, tjänar mindre än män kan inte fortgå ifall man menar allvar med att vara ett jämställt och modernt land i framkant. Yrken inom kommun och landsting, där många kvinnor arbetar, bör därför få samhälleligt stöd och hjälp med att, en gång för alla, lösa denna omoderna orättvisa.
mot · H302472 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att TBE-vaccination blir möjligt för fler och tillkännager detta för regeringen. TBE är en virussjukdom som sprids av fästingar och som kan orsaka en inflammation i hjärnan eller hjärnhinnorna. De flesta som smittas får lindriga besvär, men upp till en tredjedel får hjärn- eller hjärnhinneinflammation. Viruset finns främst i , och läns kusttrakter. Dock har såväl utbredningen som antalet sjukdomsfall ökat . Ungefär 200 personer blir sjuka i TBE. Det går att skydda sig med vaccination. Vaccination är dock dyrt. Flera doser behövs vid olika tillfällen och för en barnfamilj kan kostnaden därför bli mycket stor. har därför inte alla barn och vuxna möjlighet till vaccination, ens i de högriskområden som finns för TBE-smitta. Vaccinationen är tvärtom avhängig personens egen betalningsförmåga på ett sätt som inte är fallet för annan hälsovård. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att alla som bor i riskområden för TBE-smitta ska få tillgång till vaccination mot TBE. I detta arbete ska barnen prioriteras. Vad som ovan anförs om behovet av att fler ska ha möjlighet till TBE-vaccinationer bör ge regeringen tillkänna. Serkan Köse (S)
mot · H302473 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta proffsen i skolan vara proffs och tillkännager detta för regeringen. Den svenska skolan är full av duktiga, engagerade och välutbildade proffs. Förskollärare, lärare, fritidspedagoger, studie- och yrkesvägledare, skolledare – yrkeskategorierna i Skolsverige är många. De är proffs på sina uppgifter men begränsas av administration, detaljreglering, ekonomiska ersättningsmodeller och extern kontroll. Skolans personal har under gått från att vara självständiga professionella till att vara detaljstyrda utförare och administratörer. Yrkena har förlorat sin status och kompetensen hos skolans professioner kommer inte till sin rätt. I skolans uppgifter ingår en viss del administration men den har blivit allt för omfattande. Detta tar tid från professionernas huvuduppdrag – att jobba med barns och ungas lärande och utveckling. Detaljerad styrning av skolornas arbete i kombination med externa kontrollsystem minskar professionernas autonomi. Regeringen har vidtagit åtgärder genom att t.ex. avsätta mer pengar till skolan, öka antalet utbildningsplatser på lärarutbildningarna och börja begränsa de nationella ämnesproven. Det är vällovliga första steg mot att låta proffsen vara proffs. Men ytterligare steg behövs, t.ex. att se över hur den administrativa börda som förknippas med genomförande och rättning av de nationella ämnesproven kan begränsas ytterligare. Så se över möjligheterna att minska skolornas administration, visa tillit till proffsen så att deras kompetens tas till vara, öka professionernas självständighet och låt proffsen i skolan vara proffs.
mot · H302474 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur nya preparat med narkotiska effekter kan narkotikaklassas på ett effektivare sätt för att narkotikaklassningen bättre ska fylla sitt syfte och tillkännager detta för regeringen. () upplyser på sin hemsida om hur det kan komma sig att vissa droger är lagliga: En del av dem som säljs är olagliga och andra inte. Droger är kemi. I klassas olika preparat som narkotika utifrån sin kemiska sammansättning. Om nya preparat dyker upp (som har en annan kemisk sammansättning) är de inte per automatik narkotikaklassade även om de ger samma effekter och skador som preparat som är narkotikaklassade ger. Droger kan alltså vara farliga trots att de inte blivit narkotikaklassade. Att narkotikaklassning sker individuellt för varje preparat bekräftas av de ansvariga myndigheterna och . Det är regeringen som beslutar om narkotikaklassning. Denna hantering, från upptäckt av nya preparat via utredningsförfarande och myndighetsrekommendation till regeringsbeslut ger narkotikaindustrin god möjlighet att ligga ett steg före staten och således sälja droger som är helt lagliga i trots att de har stor skadeverkan. Detta är ett problem i vår strävan mot ett narkotikafritt samhälle och givet de långsiktiga målen: Tillgång till narkotika (…) ska minska Antalet barn och unga som börjar använda narkotika (…) ska successivt minska Antalet personer som utvecklar skadligt bruk, missbruk eller beroende av (…) narkotika (…) ska successivt minska Antalet döda och skadade på grund av sitt eget eller andras bruk av (…) narkotika(…) ska minska Narkotikaklassningens syfte torde vara att kunna kriminalisera försäljningen av narkotiska preparat. Med ett trögrörligt system som det nuvarande fyller narkotikaklassningen inte sitt syfte fullt ut. Familjeklassning av preparat vore ett sätt att effektivisera hanteringen för att bättre svara mot narkotikaindustrins uppfinningsrikedom. Ett annat vore att nya preparat som kan misstänkas ha narkotiska effekter underkastas ett krav på förhandsgodkännande innan de introduceras på marknaden.
mot · H302475 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur problemet med skrotbilsdumpning kan adresseras och tillkännager detta för regeringen. Övergivna uttjänta bilar (skrotbilar) är ett återkommande inslag i landskapsbilden i skog och mark. Skrotbilar som dumpas i naturen behöver tas om hand eftersom de, utöver att vara vanprydande och på det viset eventuellt har en viss hämmande effekt på naturturismnäringen, utgör en fara för människor, djur, miljö och ekosystem. Oansvariga eller resurssvaga bilägare bemödar sig inte om eller har inte resurser att frakta bort sina uttjänta bilar utan lämnar dem på en parkering, i ett dike eller på någon annan enslig plats. Det viktiga producentansvaret tycks inte ha tillräcklig effekt eftersom skrotbilar dumpas allt oftare. När varken bilägare eller producenter tar ansvar för uttjänta bilar hamnar det ansvaret hos kommunerna som får lägga resurser på hanteringen av dumpade skrotbilar. För att begränsa den skadeverkan som dumpade skrotbilar kan ha för människor, djur, miljö och ekosystem och för att problemet utgör en, i vissa fall avsevärd, belastning på kommunernas redan ansträngda resurser behöver detta problem adresseras.
mot · H302477 · 2015-10-01 00:00:00 — som försökslän för ökad besöksnäring ställer sig bakom det som anförs i motionen om som försökslän för ökad tillväxt inom besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. Besöksnäringen är trots lågkonjunktur en näring som har fortsatt växa. tog emot 19,9 miljoner besök från utlandet . av alla besök hade huvudsyfte affärsresa och privatresa. Den genomsnittliga konsumtionen under vistelsen i uppgick till per person och dag. Turismens totala omsättning ökade med eller med 5,2 procentunder 2014. Besöksnäringen är med andra ord en viktig tillväxtmotor för och . har en jättepotential att utvecklas ännu mer som besöksland. Här finns alla förutsättningar: unika platser för upplevelser året runt, rika natur- och kulturvärden, pulserande storstäder och en attraktiv livsstil. Besöksnäringen har redan vuxit sig större än någon kunde ana bara tio–. Men konkurrensen är stenhård och många länder ser samma möjligheter att ta för sig av en växande internationell turism. Ska hävda sig krävs strategiskt fokus, en offensiv satsning och konstruktiv samverkan. Kort och gott behöver vi hitta fler och nya vägar. Alliansregeringens reformer och satsningar har stimulerat näringen. ”Matlandet ” är en framgångsrik satsning liksom den halverade restaurangmomsen. Därför är det av största vikt med fortsatta insatser i linje med detta. Anslagen till Visit som bl.a. jobbar med att marknadsföra utomlands är ett led i den riktningen. Besöksnäringen i visar mycket positiva resultat och har goda förutsättningar för ökad tillväxt i branscher som hör näringen till. Bl.a. har tagit fram en besöksnäringsstrategi för länet. Strategin har tagits fram i samarbete mellan företag, organisationer, kommuner och myndigheter från lokal till regional nivå. Den ligger till grund för allt arbete som sker inom det regionala turismuppdraget. Den lyfter möjligheten att utveckla till en internationellt attraktiv destination som avgörande för näringen. Därför är förutsättningarna för länet mycket goda för att utöka och utveckla besöksnäringen än mer. För att ytterligare förstärka besöksnäringen som en tillväxtmotor, skulle bli ett utmärkt försökslän genom att öppna gårdsförsäljning av öl och vin, driva på närodlat och lokalproducerat genom att bygga upp och utveckla lokala försäljningsnoder.
mot · H302478 · 2015-10-01 00:00:00 — Privatisering av de statliga veterinärerna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att privatisera de statliga veterinärerna och tillkännager detta för regeringen. Det har gått det senast gjordes en utredning (SOU 2007:24) på veterinärområdet, där det fördes en diskussion om att staten utgör en dominerande aktör på en konkurrensutsatt marknad är veterinärområdet. De privata veterinärerna är ofta egenföretagare eller småföretagare och arbetar under tillsyn av . har själva omkring 400 anställda, varav ungefär tre fjärdedelar är veterinärer. Dessa konkurrerar således med de privata veterinärerna. Den statliga veterinärorganisationen har en tredjedel av marknaden och får in i statliga subventioner. Att en myndighet har tillsyn över både sin egen och konkurrenternas verksamhet framstår som orimligt. Det är således tveksamt om kollegor inom samma myndighet ska granska varandra, det är inte heller helt lämpligt att en konkurrent ska granska om de privata företagen uppfyller lagens krav. För att tydligt separera sin egen verksamhet och konkurrenternas verksamhet behöver det övervägas en privatisering av de statliga veterinärerna. Som en konsekvens av denna ordning har bland annat de statliga veterinärerna i långt större utsträckning än de privata anlitats av myndigheter för olika typer av utredningar, liksom de i vissa fall får mer fortbildning och information än vad deras konkurrenter får i förhållande till marknadsandelen. Det har också förekommit klagomål om att information som är viktig i det dagliga arbetet som veterinär sprids från staten till de statliga veterinärerna så att dessa får ett informationsövertag gentemot de privata. Det finns ett antal exempel som visar att när näringsverksamhet drivs i statlig regi så uppstår problem. Bland annat riskerar konkurrensen och utbudet på marknaden att hämmas eftersom statens verksamheter upp av skattepengar. Det kan heller inte uteslutas att staten ger sin egen verksamhet fördelar genom lagstiftning eller informellt genom att låta kolleger sköta tillsynen av varandra. Till detta kan också läggas att när vinstintresse inte finns i en verksamhet uppstår det ibland också problem med effektiviteten och organisationens vilja att ge kunderna en god service kan bli lidande. Det är mot den bakgrunden viktigt att överväga en avveckling av statens engagemang som företagare som man underlättar för privata veterinärföretag i deras strävan att konkurrera på rättvisa och lika villkor. Därför bör det övervägas i en översyn om de statliga veterinärerna ska privatiseras så att det leder till mer rättvisa villkor.