ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021237 · 2015-10-05 00:00:00 — Lugn och ro i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Skolinspektionen bör fokusera mer på trygghet och studiero i sina utvärderingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka inslaget av ledarskap i lärarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska administrationen för lärare särskilt vad avser möjligheten att använda sanktioner och tillkännager detta för regeringen. Skolan är främst av allt en plats för lärande, men för eleverna är skolan också en arbetsplats och en social arena där relationer och konflikter ömsesidigt uppstår. Oro och stök i klassrummet under lektionstid bidrar till en minskad kunskapsinhämtning hos eleverna. Det kan handla om allt från direkt oordning till mobiltelefoner som stjäl uppmärksamhet från undervisningen. har genomfört en undersökning där de frågat 1 250 lärare om hur de upplever studieron i skolan. Resultaten är oroväckande. Nästan nio av tio lärare i låg- och mellanstadiet uppger att en stor del av deras arbetstid går åt till att upprätthålla studiero. I högstadiet och gymnasiet är den stora utmaningen sen ankomst och att eleverna inte har med sig sina skolböcker och annat studiemateriel till lektionerna. För att alla elever ska garanteras studiero i skolan krävs att frågan tas på allvar. Vi ser tre nödvändiga reformer för att få mer lugn och ro i klassrummen. Mer tyngd på trygghet och studiero i Skolinspektionens utvärderingar Alla som vistas i skolan måste kunna känna trygghet i verksamhetens säkerhet, kvalitet och pedagogiska nivå. I de fall där någonting brister måste krav ställas på att det åtgärdas. är trygghet och studiero ett av de vanligaste områdena där skolorna har brister i Skolinspektionens utvärderingar. För att vända utvecklingen måste större tyngd läggas på att utvärdera just detta. Läraren och lärarens ledarskap är viktigt för att garantera en god skolmiljö där kunskap står i centrum. Genom att undervisningen handlar mer om klassrumsmiljön och hur man hanterar den som lärare kommer läraren kunna hantera de situationer som uppstår på ett bättre sätt. Minska administrationen kring lärarnas sanktionsmöjligheter Lärarna har långtgående sanktionsmöjligheter men undviker gärna att använda sig av dem. Detta till stor del tack vare att de omges av omfattande administration. För att bidra till mer lugn och ro i klassrummet måste det enklare för lärarna att använda sig av de sanktionsmöjligheter som ställs upp i skollagen.
mot · H3021238 · 2015-10-05 00:00:00 — Praktik på samtliga gymnasieprogram ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över om alla kommuner kan erbjuda praktik till samtliga elever på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. Ungdomar som vill arbeta efter gymnasiet möter ofta problem när de ska ta steget in på arbetsmarknaden. Inte sällan på grund av att de saknar arbetslivserfarenhet. Praktik inom utbildningsprogram på gymnasiet är ett bra och effektivt sätt att komma i kontakt med arbetslivet. Det skapar värdefulla kontakter, och elever får en inblick i arbetslivet. Det är positivt att elever inom de yrkesförberedande programmen erbjuds 15 veckors praktik, detta minskar steget mellan utbildning och arbete. Genom att även inkludera praktik inom ramen för de högskoleförberedande programmen skulle fler elever komma i kontakt med näringslivet. Det är dels viktigt att elever får en förståelse för vad det innebär att arbeta, men det är även viktigt att stärka kontakten med näringslivet och därmed öka förutsättningarna för att få ett jobb. Att minska steget mellan näringslivet och skolan är en viktig faktor för ökad sysselsättning. Kommuner bör därför arbeta för att skolor ska samverka med näringslivet, så att det även inom de högskoleförberedande programmen kan vara möjligt att få minst en veckas praktik i olika branscher.
mot · H3021239 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att överväga drogtester i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. Skolan ska skapa en studiemiljö som ger elever en stimulerad tillvaro, personlig utveckling och ett socialt utbyte. Förekomsten av droger i skolan skapar istället en otrygg miljö med ökad risk för psykisk och fysisk ohälsa. Brukandet av droger i skolan äventyrar elevers studier, och unga riskerar att hamna i utanförskap. Det är oroväckande att användandet av droger blir allt vanligare i skolorna och förstagångsanvändarna blir allt yngre. Genom en lag som trädde i kraft har regeringen möjliggjort för polisen att drogtesta ungdomar vid misstanke om missbruk. Det är mycket positivt inte minst då tillgängligheten till droger ökat och det är relativt lätt för ungdomar att komma i kontakt med droger. Denna möjlighet borde övervägas att utvidgas till gymnasieskolan då flera ungdomar vittnar om att förekomsten av droger i skolan är vanlig och att situationen är allvarligare än vad många tycks tro. Oavsett omfattning är varje enskilt fall allvarligt och bör leda till tydliga och starka reaktioner, inte minst från politiken. Droger för också med sig andra problem och vi riskerar att få en skolmiljö som är våldsam samt en skola som inte klarar av att utföra sitt uppdrag. Elever och lärare har rätt att kräva en arbetsmiljö som är drogfri och framför allt trygg. Vi anser att åtgärder måste vidtas för att motverka drogbruket på landets gymnasieskolor och minimera drogrekryteringen bland yngre. Därför bör det vara möjligt för skolor att arbeta mer proaktivt mot droger, t.ex. genom att upprätta kontrakt mellan elev/student, målsman och skolan. Ett kontrakt som godkänner att skolan, vid misstanke om missbruk, får drogtesta sina elever. Det ska på förhand vara tydligt vad ett positivt drogtest resulterar i. Att vara proaktiv handlar om att kunna hjälpa eleverna att komma rätt och att redan på ett tidigt stadium sätta stopp för ett drogberoende. Gymnasieskolorna ges i detta förslag möjlighet att ställa krav som innebär att eleven, för att denne ska antas till utbildningen vid skolan, ska underteckna detta kontrakt. Detta skapar en drogfri skola och ger elever en tidig möjlighet till hjälp.
mot · H3021240 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om det bör inrättas ett centrum för kompetensutveckling för lärare och skolledare och tillkännager detta för regeringen. Samhället står inför ständig förändring. Det ställer i sin tur krav på att skolan följer med i utvecklingen för att klara sitt kunskapsuppdrag och att lärare ges möjlighet att utveckla sin undervisning. Det kräver en palett av olika kompetensutvecklingsmöjligheter utifrån de behov som finns hos lärare och på skolor. Negativt resultat i internationell mätning I den internationella undersökningen som genomförs av tillfrågas lärare om kompetensutvecklingsmöjligheterna. Det svenska resultatet är nedslående. I deltar lärare i kompetensutvecklingsaktiviteter . Svenska lärare får . De senaste årens lärarlyft, Mattelyftet, forskarskolor för lärare och andra satsningar på att stärka lärarkompetensen har inneburit förbättring av kompetensutvecklingsmöjligheterna. Medvetenheten om vikten av hög lärarkompetens är större i . Men resultaten i och svenska elevers svaga kunskapsresultat visar på fortsatt stora utmaningar. Svenska lärarna anger i att de inte deltar i kompetensutveckling för att det ofta krockar med arbetsschemat och att höga kostnader hindrar dem från att delta. Detta är ett tydligt arbetsgivaransvar, som skolans huvudmän måste ta. Ansvaret för lärares kompetensutveckling är delat mellan staten och huvudmännen. Staten behöver framöver ta ett större ansvar för att skapa tillgång till relevanta utbildningar av hög kvalitet, där det finns ett nationellt behov av kompetensförstärkning i skolan. Huvudmännen ansvarar för att skapa förutsättningarna för att lärare ska kunna delta. Ett centrum för kompetensutveckling De senaste årens lärarlyft, Mattelyftet, forskarskolor för lärare och andra satsningar på att stärka lärarkompetensen har inneburit förbättring av kompetensutvecklingsmöjligheterna, men det framgår att mer måste göras. Vi föreslår därför att det ska etableras ett nationellt centrum för kompetensutveckling som syftar till att lärare och skolledare kontinuerligt ska kunna bygga på och fördjupa sin kompetens. Centrat ska arbeta tillsammans med landets lärosäten, huvudmännen för skolan och professionen för att skapa olika möjligheter till kontinuerlig utveckling för lärare och skolledare. Arbetet bör omfatta lärare inom samtliga skolformer oavsett huvudmannaskap och rika in sig på behörighetskompletterande utbildning samt kompetensutvecklingsinsatser utifrån lärares, skolledares och skolors behov.
mot · H3021241 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör avskaffa presstödet och förenkla möjligheten att driva medieföretag och tillkännager detta för regeringen. Fria och oberoende medier är en av grundstenarna i en demokrati. I har vi en mediebild som inte enbart består av tidningar, tv och radio. av olika sätt att rapportera om nyheter, granska makthavare, lyfta fram problem i samhället och lyfta fram sin åsikt om samhället har ökat markant. Dagens samhälle innehåller oändligt med möjligheter att göra sin röst hörd och nå ut till andra människor. Presstödet i var en tillfällig lösning som infördes för . Tanken var att det skulle bidra till en konkurrens och mångfald bland tidningar. Den tillfälliga lösningen var ett kortsiktigt stöd till starka tidningars konkurrenter och uppkom där planekonomi ofta ansågs lika effektivt som marknadsekonomi. Det som sedan skedde var en snedvridning av det mediala landskapet i . De tidningar som bedrev god, granskande och objektiv journalistik belönades med trogna och många läsare när konkurrerande tidningar endast sökte kopiera framgångsrika tidningars tidigare framgång. Detta ledde till en klyfta i den svenska medievärlden. På ena sidan finns de tidningar som är effektiva, innovativa och ständigt söker förbättringar. På andra sidan finns tidningar som aldrig har, eller har haft, ekonomiska incitament att utveckla sig till ett ekonomiskt oberoende, de har istället letts in i en bidragsfälla. Staten ska inte åta sig att bära tidningskoncernernas ekonomi på sina axlar. Tidningar som i denna extrema medietid inte klarar av att hitta kreativa lösningar för att överleva behöver snarare fundera över vad deras uppdrag är och varför. Presstödet snedvrider mediemarknaden, inte bara när det gäller enskilda dagstidningar, utan det snedvrider hela medieutrymmet och kan i förlängningen vara ett hinder för utvecklingen, för att inte tala om att mediernas oberoende kan ifrågasättas. Att värna om fri konkurrens bland företag handlar även om fri konkurrens bland medieföretag. Staten gör därför dagspressen en otjänst genom att dela ut presstöd. Dess oberoende kan ifrågasättas, och dessutom är det moraliskt tvivelaktigt att dela ut miljoner till tidningskoncerner som redan har kapital och gör vinster på . Det skulle vara en positiv utveckling för medier om beslutar att avveckla presstödet under exempelvis en tvåårsperiod. Att staten förhåller sig neutral i frågan om hur och vilka nyheter som ska rapporteras genom en avveckling av presstödet hindrar däremot inte att beslutar om att förenkla andra regler och förutsättningar som gör det både enklare och mer lönsamt att driva inte bara företag utan även medieföretag. Oberoende medier är grundläggande för en fungerande demokrati. Men det oberoendet kan endast uppnås när medier är ekonomiskt oberoende av staten, bara så kan de vakta väktaren, bara så kan vi få en trygg demokrati.
mot · H3021243 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om varg, jakten på varg och situationen i och att i största möjliga mån beakta det höga rovdjurstryck som råder i vårt närområde och tillkännager detta för regeringen. Vargen är och har alltid varit ett omdiskuterat djur. Redan i Västgötalagen finns angivet att alla utan undantag på olika sätt skulle göra allt för att hålla vargstammen tillbaka. Detta synsätt har funnits . finns en stor del av vargstam koncentrerad i några få län. Bara i finns ett 30-tal vargrevir och skedde föryngringar i närmare 20 av dessa. i uppskattar att det finns ca 200 vargar enbart i . Vargförekomsten har i vissa fall tvingat jägarna till förändringar i sitt utövande, vilket är beklagligt då jakten bland annat har mycket historiska anor. Löshundsjakten som har stor betydelse för jakten har fått inskränkas och många släpper inte längre lös sitt husdjur som, utöver att vara jakthund, även är en uppskattad kamrat i familjen. Det är en anledning till att motståndet mot varg på många håll är kraftigt. Det är viktigt att vi har en rovdjurspolitik som det finns förståelse och acceptans för och som ger möjlighet till en kontrollerad jakt. Delar av den rödgröna regeringen har uppfattningar om varg och rovdjur som oroar oss som bor i eller län som har liknande utmaningar. Vi behöver såväl skyddsjakt som licensjakt på varg och det är viktigt att detta sker omgående och inte stoppas av segdragna överklaganden. Det finns flera exempel på att där acceptansen för vargen är låg är också den illegala jakten hög. Det är viktigt att den hållbara rovdjursförvaltning som Alliansen föreslog och som har stöd från en majoritet i fortsatt ska gälla. Det kommer även att gynna vargen som annars hotas av personer som är beredda ta lagen i egna händer.
mot · H3021244 · 2015-10-05 00:00:00 — Ökad samverkan med aktörer som främjar entreprenörskap för unga ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över om alla kommuner kan ge samtliga elever på gymnasieskolan möjlighet att driva egna företag och tillkännager detta för regeringen. Brist på arbetslivserfarenhet är ett vanligt problem för unga när de ska söka sitt första jobb efter gymnasiet. Det är därför viktigt att unga skapar kontakter till näringslivet genom exempelvis praktik. Lika viktigt är det att unga får chansen att bekanta sig med företagsvärlden, och hur det fungerar att driva ett företag från idé till verklighet. Det är en skapandeglädje i den processen som bidrar till att främja unga vuxnas ambitioner, och får dem att känna sig ett steg närmare en annars synbart svår arbetsmarknad. Med en ny vänsterregering vars budgetproposition talar sitt tydliga språk ser framtidens företags- och jobbvärld inte ut att bli lättare. Istället ökar belastningen på företagande och entreprenörskap med ökade skatter på jobb och näringsliv. För att kompensera mot en sådan arbetsmarknad blir verksamheter som Ung Företagsamhet (UF) i gymnasieskolan och Drivhusets stöd till unga entreprenörer centrala i att egga igång unga vuxnas företagarambitioner. Till följd av dessa verksamheter skapas inte bara värdefulla kontakter, utan unga får även ett arbetsintyg som kan öka möjligheterna till anställning . Att vara anställningsbar är viktigt, men det är minst lika betydelsefullt att få kunskaper om entreprenörskap. Att starta ett eget företag är också en väg in i arbetslivet. behöver fler företagare för att stimulera innovation och stärka internationella konkurrenskraft. Här kan skolan vara en betydelsefull aktör. I dagens gymnasieskolor har bland annat Ung Företagsamhet fått en alltmer framträdande roll. Organisationen arbetar för att elever ska få möjlighet att starta eget företag inom ramen för sin utbildning. UF bistår med ett verktyg som behövs för att starta och driva ett företag och stödjer eleverna i deras arbete. En rapport från visar att de elever som har drivit UF-företag har i större omfattning startat företag även efter gymnasiet än personer som inte har haft ett UF-företag. Därtill visar även rapporten att UF-företagare anställer fler, har högre omsättning och en längre livslängd på sina företag. Sedan verksamhetens start i 1980 har över 300 000 svenska elever fått chansen att skapa och driva företag. fanns 24 415 UF-elever, och majoriteten av dessa var kvinnor. (Ung Företagsamhet) Det är positivt att UF blir alltmer uppmärksammat och påvisar goda resultat, men det faktum att UF-företagande begränsas till specifika program hindrar många andra elever från att testa på att starta eget. Regeringen bör därför se över hur alla kommuner skulle kunna ge samtliga elever på gymnasieskolan möjligheten att testa på entreprenörskap genom Ung Företagsamhet. Fortsatta satsningar på Drivhuset och liknande aktörer är också av stor vikt för att stimulera och uppmuntra ungt entreprenörskap.
mot · H3021245 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av privatkopieringsersättning och privatkopieringsavgift och tillkännager detta för regeringen. De företag som tillverkar och importerar cd- och dvd-skivor är skyldiga att betala en viss ersättning till filmupphovsmän och musiker. Ersättningen kallas privatkopieringsersättning (tidigare kassettersättning), och den ålägger innehavaren att erlägga kompensation i form av en fastställd summa per skiva alternativt per inspelningsbart lagringsmedium och inspelningsbart utrymme. Ersättningen indrivs från ett privat företag. Kopiering för privat bruk är enligt rådande lagstiftning inte förbjudet och kallas för ensamrätten. Filmer och musik kan med dagens teknik även nedladdas helt lagligt under förutsättning att upphovsmannens tillstånd finns, och sedan för privat bruk lagligt läggas över på annat lagringsmedium. Det finns flertalet lagliga tjänster för musik- och filmdelning på nätet såväl mot betalning som gratis. är även externa hårddiskar och usb-minnen utsatta för vad som då kallas för privatkopieringsavgift. Avgiften är erlagd till en krona per gigabyte för usb-minnen och per extern hårddisk. Avgiften skall kompensera musiker och filmmakare för den eventuella förlust de upplever i samband med piratkopiering. Det är orimligt att artister och skådespelare inom underhållningsbranschen skall erhålla ersättning för att människor väljer att kopiera filmer och musik som lagligt köpts eller lagligt laddats ned på nätet. Vidare måste det anses orimligt att människor som inte använder dessa lagringsutrymmen till att lagra medier utan istället väljer att kopiera egna semesterfotografier eller hemmavideor skall bestraffas bara för att möjligheten till piratkopiering finns när man innehar denna typ av lagringsmedium. Efter ipredlagens ikraftträdande är det numera även straffbart att illegalt nedladda upphovsrättsskyddat material. Därmed finns någon plattform för fortsatt användande av piratkopieringsersättning, och en översyn av utsikterna för ett eventuellt avskaffande av lagen bör därmed vara aktuell. Utöver detta bör man se över rimligheten i att företag innehar rätten att indriva påtvingade avgifter. Då en stor del av all immaterialrättslagstiftning kommer ifrån torde det dessutom åligga att aktivt driva denna typ av fråga på EU-nivå.
mot · H3021246 · 2015-10-05 00:00:00 — Integrering av religionsfrihetsfrågor i utrikespolitiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om genomförande av en aktiv integrering av religionsfrihetsfrågor i utrikespolitiken och utvecklingssamarbetet och tillkännager detta för regeringen. För oss i har den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna stark ställning. Konventionen är en del av EU-lagstiftningen och benämnd i lag om trossamfund. I artikel 9 regleras tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Där fastställs tydligt att ”var och en har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet; denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligt eller enskilt, utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, sedvänjor och ritualer”. Religionsfrihet är också en av rättigheterna i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna. Religionsfrihet är en grundläggande frihet som gäller alla. I likhet med de andra grundläggande friheterna är religionsfrihet något som alla tjänar på eftersom den skapar förutsättningar för fred, demokratisering, utveckling och de andra mänskliga rättigheterna. Det är lätt att ta religionsfriheten för given och det kan det vara svårt för oss som bor i att sätta oss in i de förhållanden som miljontals människor upplever : förföljelse på grund av sin religiösa tillhörighet. Internationellt är brotten mot religionsfriheten massiva och utbredda, och i flera världsdelar är trenden att de ökar. Över hälften av världens befolkning antas leva i länder där staten kraftigt begränsar eller förbjuder medborgarnas frihet att tro, lära sig om tro och utöva tro. Det är därför uppenbart att religionsfriheten behöver försvaras, och svensk utrikespolitik bör i högre grad prioritera frågor gällande religionsfrihet. Eftersom bristande religionsfrihet hotar människors rätt till liv och privatliv, yttrandefrihet och till sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter måste kampen för religionsfrihet sättas högt på dagordningen. Genom att arbeta för religionsfrihet bidrar vi som nation till att främja de mänskliga rättigheterna i stort. bör i högre utsträckning prioritera religionsfrihetsfrågor eftersom detta också ger bättre förutsättningar för att nå resultat i övriga utrikespolitiska prioriteringar. Det finns mer att göra vad gäller integreringen av religionsfrihet som en del av arbetet för de mänskliga rättigheterna. Ett sätt att på allvar integrera frågorna är att skapa förutsättningar för, genomföra och rapportera resultaten av en aktiv integrering av religionsfrihetsfrågor i utrikespolitiken och utvecklingssamarbetet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H3021247 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ska betraktas som en nationell angelägenhet och därmed stödjas för fortsatt utveckling och tillkännager detta för regeringen. och är kanske starkaste varumärken. På i står Nobelprisen och deras betydelse för världen i centrum av verksamheten. Men det finns ytterligare en viktig plats som bevarar och berättar om : i . I fokuseras på som person och historien som ligger bakom Nobelprisens tillblivelse, Nobels testamente och dess intentioner. På Björkborns herrgård i , där bodde av sitt liv, är berättelsen om levande eftersom den berättas i en autentisk miljö. Här finns också laboratorium där en rad olika utvecklingsprojekt genomfördes. i – som finansieras helt utan statliga medel – är ett viktigt komplement till i eftersom museerna har olika inriktningar och delvis berättar om olika delar av liv. På detta sätt ger de en komplett och intresseväckande bild av och hans verk. Museet har redan nu turister från många delar av världen. Som sevärdhet har den dock potential att attrahera ännu mer besökare. bör ses som en nationell angelägenhet och därför bör regeringen ta ett större ansvar för en fortsatt utveckling och drift av i . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H3021248 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda för- och nackdelar med att införa ett treterminssystem i och tillkännager detta för regeringen. skolsystem behöver utvecklas. Vi ligger under OECD-snittet och tappar i Pisa-mätningarna. Det är en negativ kurva med fallande skolresultat som började . Det finns många orsaker till de fallande resultaten men en central faktor är att svenska elever har för få undervisningstimmar. Ett sätt att nå fler undervisningstimmar kan vara att införa ett treterminssystem. finns treterminssystem i länder som , och samt i europeiska länder som och . Dagens långa skollov har sin grund i lantbrukssamhället då loven var till för att barnen skulle hjälpa till på gården. Men det finns forskning som tyder på att långa sommarlov med passivitet försvårar inlärning och utveckling, särskilt för barn med sämre förutsättningar hemifrån. Ur ett långsiktigt perspektiv bör förutsättningarna för att införa ett treterminssystem i ses över. Detta bör syfta till att utreda möjligheten till ett något längre skolår och med ökat antal undervisningstimmar. Detta bör ges regeringen till känna.