mot · H2023091 · 2015-05-06 00:00:00 — Inventering av nyanlända asylsökandes kompetenser och validering av deras utbildning måste påbörjas av som asylprocessen. Kompletterande utbildningar är också avgörande för personer med en utländsk akademisk examen eller yrkeserfarenhet som inte är direkt överförbar till svensk arbetsmarknad. Fler utbildnings- och yrkesområden än bör ges tillgång till kompletterande utbildning. [40] Vi vill därför att 100 miljoner avsätts för att utöka de kompletterande utbildningarna riktade till nyanlända flyktingar med akademisk examen inom bristyrken. [41] För vuxna nyanlända måste fokus i första hand vara på jobb, före kunskaper i svenska. Möjligheten att komma ut i jobb underlättar i sig språkinlärning. Jobblinjen måste gälla redan från det att man anländer till . Alla som skaffar sig ett jobb ska kunna bli arbetskraftsinvandrare. måste den nyanlända vänta hon kan byta spår från asylsökande till arbetskraftsinvandrare. Genom att möjliggöra spårbyte från dag ett kan nyanlända med tillräcklig kompetens för att ta sig in på arbetsmarknaden snabbare integreras. Lägre trösklar för dem som står längre ifrån arbetsmarknaden Som nyanländ utan vare sig kunskaper i svenska eller referenser kan det vara svårt att hävda sig på den svenska arbetsmarknaden. Introduktionsjobb av den typ som finns för unga bör kunna omfatta alla nyanlända. Då blir det möjligt att arbeta till lägre lön som man lär sig språket och utvecklar sin kompetens. Givet den låga andelen flyktingar som går in i icke-subventionerade jobb kommer ett generaliserande av introduktionsjobb till nyanlända troligen att minska, inte öka, nettokostnaderna för mottagande även om det är för tidigt att säga hur många introduktionsjobb som kan skapas. Arbetsförmedlingen har ansvar för att genom etableringsplaner få flyktingar i arbete. Effektiviteten har dock visat sig vara låg och incitamentsystemet för etableringslotsar har lett till ineffektivitet och fusk. I samband med att lotssystemet görs om i grunden bör fokus ligga på prestationsbaserade ersättningar till dem som får flyktingar i varaktig sysselsättning. Här kan förlag om en jobbfixarpeng spela stor roll. Viktigast av allt är dock att arbetsmarknaden är flexibel och att det finns företag som är villiga att anställa. Ett gott företagsklimat är nyckeln till en god integration. Vi måste också ta lärdom av internationella och inhemska erfarenheter av civilsamhällets betydelse för integrationen. Resurser bör flyttas från Arbetsförmedlingen till föreningar och frivilliga nätverk. I , ett land med stor invandring och bra mottagande, utgår mentorstöd från staten till föreningar som kan visa resultat. I samband med att Arbetsförmedlingen aviserat att man vill avveckla ersättningarna till etableringslotsar bör i ett första skede en del av dessa resurser, , flyttas över till ett program för att identifiera, finansiera och löpande utvärdera initiativ från civilsamhället fokuserade på integration och jobbsökande. Vi vill införa en avtrappning av etableringsstödet som liknar den som finns i försörjningsstödet. Det ska alltid löna sig att ta ett jobb. När den nyanlända fått jobb ska inte etableringsstödet försvinna annat än stegvis hen är i etableringen. Med vårt förslag kommer marginaleffekterna av att ta ett jobb minska, mest för de personer som varit i arbete . Varje person som går från etableringsstöd till arbete skapar därtill en intäkt för de offentliga finanserna. Den akuta bostadssituationen för flyktingar har lett till högre kostnader för mottagande, undermåliga boenden, trångboddhet och till att många flyktingar fastnar på anläggningsboende utan möjlighet till egen bostad. Här måste nya lösningar till för att radikalt förbättra bostadssituationen. Tillfälliga modullägenheter kommer att behövas för att avlasta befintliga asylboenden. De behöver också byggas för dem som fått sitt uppehållstillstånd beviljat och går ut i mottagande, så att dessa människor inte blir kvar på asylboendena. För att snabba på processen och undvika överklaganden bör redan detaljplanelagda områden användas. En översyn av för hur stor en lägenhet ska vara vid kommunmottagande behöver också genomföras. Dagens upphandlingssystem för asylboenden skapar möjligheter för oseriösa aktörer att tumma på boendets kvalitet för att istället plocka ut oproportionerligt stora vinster. Att det finns utrymme för privata entreprenörer att driva asylboenden är i grunden positivt, mottagandet skulle fungera ännu sämre utan dem. Men för att systemet ska vara hållbart krävs tydligare krav på kvalitet, tillsyn och en rimligare ersättning än vad som används . Att starta en ny busslinje, och möjliggöra bättre pendlingsmöjligheter mellan ett mindre samhälle där det finns lediga bostäder och städer där arbetstillfällena är fler, är ofta billigare än att påbörja omfattande nybyggnation i städerna. Denna insikt bör vara närvarande när länsstyrelserna förhandlar med kommunerna om anvisningsplatser. Kraven som ställs på boenden för ensamkommande barn är i vissa avseenden orimliga. Det leder i sin tur till orimligt höga kostnader som boendemiljön inte är anpassad till barnens situation. Långt ifrån alla barn är i behov av HVB-hemsstandard och skulle må bättre av att bo mer självständigt. Ensamkommande barn som är kan i hög grad bo i stödboenden för att underlätta utslussningen till ett självständigt liv. Sammantaget bör det vara möjligt med en effektivisering av boendet på , i förhållande till den snabba kostnadsutveckling som sker. I närtid beräknas det finnas outnyttjade effektivitetsvinster på , främst drivet av mer ändamålsenliga boendeformer för ensamkommande barn i övre tonåren, respektive minskade kostnader för reguljära boenden. Upphandlingsregler och organisationen av flyktingmottagandet har skapat en situation där många kommuner med extremt kort varsel informeras om att flyktingboenden upphandlats i deras kommun. Många kommuner som tar emot en stor andel flyktingar förväntas också i praktiken bära stora kringkostnader, då den kompensation de får inte täcker alla kostnader. Regler och arbetssätt måste göras om i grunden för att skapa ett bättre samarbetsklimat med kommunerna. Systemet för kostnadsersättning till kommunerna vid flyktingmottagande är krångligt och otillräckligt. Detta systemfel minskar kommunernas förtroende för mottagandet och för . Därför behövs reformer som gör att ersättningssystemet lever upp till sina syften: att kommunerna får full kompensation för de kostnader som är kopplade till asylboenden, kommunplaceringar och anhöriga. En beräkning av kringkostnader som inte kompenseras, främst skolbyggnader och annan infrastruktur, skattar den samlade långsiktiga årliga kostnaden till , utöver den kompensation som redan sker, med en kompensation i ett första steg om . Alla typer av mottagande behöver räknas in när kommuntalen för ensamkommande barn och länstalen för nyanlända fastställs. Tillräcklig hänsyn tas inte till hur stort mottagande kommunerna har i övrigt, exempelvis hur många flyktingar i eget boende som finns i kommunen. Sådant mottagande påverkar också kommunala verksamheter i stor utsträckning och måste därför beaktas. Kommunerna måste ges möjlighet att förbereda den egna organisationen och informera sina invånare när asylboenden öppnas. Här krävs att får ett tydligt uppdrag att föra en dialog och samverka med kommunerna. I Alliansens budget finns också krav på att ska ges möjlighet att driva anläggningsboenden i egen regi. Det kan motverka den bitvis väldigt sneda geografiska fördelningen av var asylboenden är placerade. En snabb inlärning av svenska är nyckeln till det svenska samhället och det svenska skolsystemet. Nyanlända barn ska ges tillräckligt stöd för att snabbt lära sig språket genom förberedande introduktionsklasser med intensiv språkundervisning. Utbildningen ska bekostas av staten och finnas tillgänglig i alla kommuner. Vi beräknar att ett sådant program skulle motsvara en nettokostnad om , främst bestående av vidareutbildning och rekrytering av speciallärare. Sammantaget väntas föreslagna förändringar i flyktingmottagandet på kort sikt leda till ökade kostnader för staten på . Här ingår ökade kostnader för mottagande på kort sikt på och besparingar på kostnader för boende på 600 miljoner, samt på medelfristig sikt ökade kostnader på och minskade kostnader på i förhållande till den snabba kostnadsökning som skett. [45] På bedöms de positiva jobbeffekterna av de föreslagna reformerna leda till omfattande besparingar. Det är också viktigt att notera att en ökad kompensation till kommunerna inte innebär en ökad kostnad för offentlig sektor som helhet, utan enbart att kostnader som bärs av kommunerna omfördelas till staten. Netto innebär alltså förslag vissa kostnadsbesparingar för offentlig sektor till följd av effektiviseringar. 6.4 Grön tillväxt i hela har varit med och åstadkommit historiska resultat för miljön. Vi är stolta över att klimatutsläppen har sjunkit och att utsläppen av kväve och fosfor i har minskat i regeringsställning. Den förnybara energin har ökat till att totalt utgöra en majoritet av energiförsörjningen. Utsläppen från vägtransporterna har varaktigt börjat minska tack vare smarta styrmedel som exempelvis miljöbilspremien. Vi vill nu att fortsätter med reformer för klimatet, för mer förnybar energi i våra transporter och i vår elproduktion, för en bättre havsmiljö, för ren luft och vatten, och för mindre gifter i vardagen. Hållbar ekonomisk tillväxt går hand i hand med våra ambitiösa miljömål. Marknadsbaserade styrmedel, där förorenaren betalar för sin miljöskada och där det är lönsamt att agera miljövänligt, är effektiva såväl ur klimatsynpunkt som ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. En verklig miljöomställning kräver en politik som uppmuntrar innovationer och grönt entreprenörskap samt underlättar och understödjer ekonomisk tillväxt och förändring. Omvänt kommer omställningen att bromsas av en omodern politik som helt förlitar sig på det offentliga, på statliga investeringar finansierade med skattehöjningar där skattebetalarna och inte förorenarna betalar och som i grunden misstror ekonomisk utveckling och tillväxt. En sådan politik kommer heller inte fungera som det internationella föredöme som krävs för en global omställning. har stora resurser och världsledande företag i centrum för omställningen, från produktion av grön bioenergi till världsledande teknikföretag med energibesparande lösningar. Genom att tidigt skapa förutsättningar för en stark miljöorienterad hemmamarknad i och EU kan vi utveckla lösningar som resten av världen senare kommer att anamma och där svenskt näringsliv utgör ett föredöme. ville att den nu tillsatta skulle analysera hela energisystemet. Vi beklagar därför att regeringen enbart valt att fokusera på elproduktion, men vi kommer att vara en konstruktiv kraft för mer förnybart och för en långsiktig och stabil energiförsörjning i kommissionens arbete. Alliansens klimat- och energiöverenskommelse vill vi ska utgöra grunden för kommissionens arbete för en fortsatt grön omställning och med förutsättningar att skapa en blocköverskridande överenskommelse. har bevisat att tillväxt kan ske parallellt med mindre miljöpåverkan. Vår BNP har växt med , som utsläppen av växthusgaser har minskat med . [46] Mycket har gjorts, men mycket mer kommer att behöva göras framöver. Miljö och ekonomisk tillväxt går hand i hand. vill se en grön skatteväxling, där förorenar betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatten på arbete. Vi både sätter pris på miljön och återför dessa intäkter för att sänka skattebördan på sådant som har stor samhällsekonomisk nytta, som jobbskapande i växande företag. Detta bör vara en ledstjärna för skattepolitiken i tider av små marginaler i statsfinanserna. Över tiden kommer miljöpåverkan att minska och med den skatteintäkterna och skattetrycket. Målet är ytterst att miljöskatterna som andel av de totala skatterna, och i absoluta termer, ska minska i takt med att miljöförstöringen minskar. Regeringen har tyvärr helt övergivit idén om grön skatteväxling. Skatterna har höjts på utsläpp, men inte sänkts på arbete. Istället har skattehöjningarna på arbete varit mångfalt större och skatten dessutom höjts på förnybar energi, motsatsen till grön skatteväxling. Sammantaget rör det sig om röd skattehöjning, inte grön skatteväxling. Giftfri vardag och kemikalieskatt Den allt längre listan av hälsovådliga och miljöpåverkande kemikalier som omger oss i vardagen är ett av vår tids främsta miljöhot. Vissa kemikalier bör förbjudas, men det finns en lång rad kemikalier som är vanligt förekommande i vår vardag som inte är giftiga nog att förbjudas, men som i större mängder ändå är negativa för hälsan och som därför bör minskas och bära sina miljökostnader. Därför tillsatte alliansregeringen en offentlig utredning om att införa en kemikalieskatt, som presenterade sina slutsatser . [47] Utredningen föreslår en skatt på viss elektronik och byggmaterial syftande till att minska användandet av flamskyddsmedel och ftalater som beräknas ge 1,2 till i intäkter , med 2,4 miljarder som huvudscenario. Kemikalieinspektionen har tidigare undersökt en kemikalieskatt på ftalater och allergi- eller cancerframkallande färgämnen i kläder och skor i konsumentledet, men denna föreslås inte i utredningen. [49] Utredningen är på remiss men vi kan konstatera att fullt införda väntas dessa kemikalieskatter skapa ett utrymme för grön skatteväxling med sänkta skatter på arbete. Vi kommer att återkomma i kommande budgetar med konkreta reformförslag på detta område. Förbättra EU:s utsläppsmarknad med hållbart pris på koldioxid För en stor del av klimatutsläpp sätts priset på utsläppen av det gemensamma systemet för utsläppshandel inom EU ETS. Där har priset på utsläpp minskat kraftigt . Skälet är att det har uppstått ett överskott av utsläppsrätter. Företagen har inte behövt släppa ut så mycket som förväntat, dels tack vare klimatinsatser, dels på grund av den utdragna ekonomiska krisen som minskat industrins produktion. har EU inte varit tillräckligt ambitiöst i klimatpolitiken, med bara 20 procents minskade utsläpp till 2020 och inte . Sammantaget har detta lett till att det funnits ett för stort antal utsläppsrätter, till ett mycket lågt pris. [50] Det extremt låga utsläppspriset gör det i flera fall olönsamt att investera i förnybar energi och bromsar marknaderna för nya lösningar. Lösningen är att EU:s utsläppsminskningar skärps ytterligare när detta ändå kan ske till en så låg kostnad för företagen. I första hand är detta en klimatåtgärd. Men det är också centralt för att EU med låga utsläpp ska kunna bli ett varaktigt föredöme för omvärlden, samt för att få utsläppsmarknaden att fungera bättre. Genom att minska antalet utsläppsrätter ökar priset på dem och klimatpåverkan blir dyrare. När medlemsstaterna kan sälja utsläppsrätterna till ett högre pris kan de använda intäkterna till att minska skattebördan på arbete. Skulle priset återgå till tidigare nivåer, per ton, kommer de svenska statsfinanserna att få ett tillskott på som kan användas till att minska skattebördan på arbete. I brist på en långsiktig lösning kan utsläppen inom EU:s utsläppshandel minskas genom en så kallad ”set aside”, där utsläppsrätter motsvarande koldioxid helt enkelt läggs åt sidan, och inte återförs med mindre än att priset når en viss nivå. Dessa frågor har stor budgetpåverkan i men kan bara bedrivas inom ramen för förhandlingar och beslut på EU-nivå. Styrmedel och infrastruktur för gröna transporter Transportsystemet står för cirka en tredjedel av klimatutsläpp och för betydande utsläpp av hälsovådliga partiklar. har dessa utsläpp inte minskat i linje med övriga utsläpp, men har nya styrmedel, som skattebefrielse för biodrivmedel, differentierad fordonsskatt och miljöbils- och supermiljöbilspremien, bidragit till en tydlig minskning. Denna omställning bör dock påskyndas med nya styrmedel för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Bonus–malus för personbilar och förlängd supermiljöbilspremie Alliansregeringen antog i sin budget principen om ett system av miljöbonusar och miljöavgifter på bilar, så kallad bonus–malus. Nyköp av bilar med låga eller inga utsläpp får rejäla miljöbonusar som finansieras med avgifter på de bilar som har höga utsläpp. Hybridbilar som kan använda både förnybara och fossila bränslen får särskilda bonusar, och lätta lastbilar får även de bonusar och avgifter beroende på utsläpp. Miljöbonusarna och miljöavgifterna förändras sedan gradvis i takt med teknikutvecklingen. På så vis skapas ett ständigt tryck att minska utsläppen i den svenska bilparken och att göra den svenska bilmarknaden ledande i teknikomställningen. Det sker just nu en snabb utveckling mot mindre utsläpp, förnybara bränslen och inte minst eldrift. De tekniska aspekterna kring detta bonus–malus-system bör nu utvecklas och förfinas för att införas . Bonus–malus-systemet är till sin utformning tänkt att vara statsfinansiellt neutralt, med en viss säkerhetsmarginal för att möta en oväntat snabb omställning. I väntan på införandet av ett bonus–malus-system beslutades i Alliansens gällande budget att förlänga supermiljöbilspremien för de mest miljövänliga bilarna med . Fortsatt skattebefrielse för biodrivmedel och förnybar el för eget bruk Biodrivmedel, som biogas och E85 etanol, har varit centrala för att minska klimatpåverkan från den svenska bilparken. För att även öka låginblandningen av bränslen bör ett kvotpliktssystem införas som stegvis ökar kraven fram mot 2030 då fordonsflotta ska vara fossiloberoende. Till en början bör fortsätta att driva förlängningen av skattebefrielsen för höginblandade och rena biodrivmedel, så att dessa kan fortsätta att vara viktiga delar av klimatomställningen av den svenska fordonsflottan. Såväl beräkningsgrunder som premisserna för resonemang om överkompensation av biodrivmedel bör synas noga så att de inte får orimliga konsekvenser och ett undantag för höginblandade bränslen kan fortsätta att försvaras, såsom med alliansregeringen. Regeringen har också beslutat att förnybar energi som produceras för eget bruk, genom solpaneler eller mindre vindkraft, över en effekt på ska belastas med energiskatt om . Detta skapar kraftigt försämrade incitament för den önskvärda utvecklingen av den småskaliga produktionen av förnybar el hos företag och kommuner. Detta förslag bör inte genomföras. Även regeringens förslag om kraftigt försämrat ROT-avdrag riskerar att slå mot solcellsförsäljningen eftersom många använder sig av ROT-avdrag istället för det särskilda stöd för installation som finns, då ROT-avdraget är både enklare och snabbare. Tunga fordon är på många platser livsnödvändiga för den lokala ekonomin då ingen annan transportinfrastruktur kan uppnå samma finmaskighet som vägnätet. Utsläppen från lastbilar har dessvärre varit envist höga och allvarliga för som klimatföredöme. En kilometerskatt, med ensidigt fokus på avstånd och inte bränsle, skulle dock drabba jobb beroende av lastbilstransporter som miljöeffekten blir mycket liten, då alternativ transportinfrastruktur saknas på många platser i landet. är en världsledande lastbilstillverkare och det vore naturligt att också har världens bästa miljöprestanda på vår lastbilspark. Frågan om hur den nya miljöklassen ska definieras behöver utredas då nuvarande euroklasser för lastbilar är inriktade på partikelutsläpp och inte klimatutsläpp. På samma sätt behöver de mest miljövänliga bussarna uppmuntras. För att påskynda teknikutvecklingen och skapa en stark svensk marknad för miljölastbilar och miljöbussar föreslår vi en miljölastbils- och busspremie som riktar sig till de lastbilar som har minst klimatutsläpp. Premien måste vara kraftfull nog att styra investeringar i lastbilar och bussar, i storleksordningen , och omfatta tillräckligt många fordon för att påverka utvecklingen. Det andra och kompletterande sättet att förbättra lastbilarnas miljöprestanda är att de tankas på biodiesel och andra direkta substitut till fossildrivmedel med liten klimatpåverkan. För att stimulera framväxten av dessa drivmedel krävs kompletterande miljöpremier som belönar användandet av en hög andel förnybart bränsle. vill satsa på en kraftig miljölastbilspremie 2017 och 2018. Vi återkommer i höstens budgetmotion med skarpa förslag kring detta. Infrastruktur med laddstolpar i hela landet och biogasstöd För att underlätta för de nya förnybara drivmedlen att ersätta befintliga distributionsnätverk för fossila drivmedel och nå en kritisk massa behövs en ny infrastruktur för laddning av elbilar. För detta ändamål avsatte alliansregeringen för att finansiera utbyggnaden av minst 10 000 laddstolpar i hela , resurser som inte finns kvar separat i den nya regeringens klimatinvesteringsplaner. beklagar regeringens beslut att ta bort den specifika satsningen på laddstolpar. Biogasproduktion ger positiva effekter för klimatet och minskar övergödningsproblemen. Alliansregeringen införde ett produktionsstöd för biogas och ett investeringsstöd för biogasanläggningar inom ramen för landsbygdsprogrammet (ersättning för metangasreducering). Det finns fortsatt stor potential för biogastillverkning i , och vill därför satsa ytterligare på stöd till biogasproduktion. Vi återkommer i höstens budget med skarpa förslag kring laddstolpar och ökat stöd till biogasproduktion. Styrmedel för förnybar energi och elcertifikat är världsledande inom förnybar energi. Under alliansregeringen tiofaldigades vindkraftens installerade effekt och produktion, och bioenergin ökade med . Målet om att mer än hälften av energitillförseln skulle vara förnybar till 2020 nåddes . Avgörande för denna utveckling är Alliansens energiöverenskommelse och utbyggnaden av elcertifikaten, som ålägger energiproducenter att producera en viss andel förnybar energi. Utvecklingen måste nu fortsätta och påskyndas för att nå en helt igenom förnybar energiproduktion inom en generation, med en fortsatt utbyggnad av elcertifikaten. vill därför se en ambitionshöjning inom elcertifikatsystemet. Regeringens förslag om ny ambitionsnivå innefattar dock den tidigare nämnda höjda skatten på förnybar elproduktion. Denna skattehöjning säger vi bestämt nej till. Havsmiljö och andra miljöekonomiska styrmedel Även för en bättre havsmiljö finns behov att utveckla nya styrmedel, där förorenaren betalar. Insatser för en omställning mot mindre utsläpp i såväl som bör premieras, liksom insatser för att återställa den miljön, inte minst i . Sådana nya system behöver dock omfatta alla de länder som har miljöpåverkan på och och spegla detta delade ansvar för den miljön. Vi kommer att återkomma i kommande budgetar med reformförslag på dessa områden. Andra styrmedel för grön tillväxt kommer att behöva tillkomma för att stärka utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Nedskräpning beivras fortfarande i låg utsträckning i trots höga kostnader för samhället. Nya styrmedel och mer konsekvent beivrande av nedskräpning kan både minska kostnaderna och öka intäkterna på lokal och regional nivå. I regeringens utredning om ekosystemtjänster pekas möjligheter ut att med styrmedel skapa kompensation för viktiga ekosystemtjänster som pollinering och biologisk kontroll av skadedjur. 6.5 Världens modernaste landsbygd och grönaste städer vill att det ska finnas förutsättningar att leva, arbeta och driva företag i hela . Så byggs en hållbar tillväxt som kommer fler till del. Besöksnäringen växer i hela vårt land och vår tunga basindustri och tillverkningsindustri fortsätter att skapa jobb, inte minst på landsbygden. Många mindre platser och kommuner långt från storstadsområdena tillhör de mest dynamiska och snabbväxande i vårt land, en utveckling som skulle kunna spridas till många fler orter om bara de rätta förutsättningarna skapades. För detta krävs politiska reformer som gör det enklare att skapa jobb och starta, driva och utveckla företag i hela landet. Staden och landsbygden är beroende av varandra.