mot · H3022138 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om till Idrottslyftet för arbete med integration och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på idrott på fritis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om till för att även omfatta förskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på säkerhetshöjande insatser för trossamfund och tillkännager detta för regeringen. prioriterar barn och ungas rätt till kultur och idrottande. För att nå alla barn och unga satsar på reformer som riktar sig direkt mot skolan, såsom Skapande skola, Idrottslyftet och Idrott på fritis. Vidare säger nej till ytterligare skattehöjningar för biosektorn och ger extra stöd för skyddsåtgärder för religiösa lokaler. Politik hänger ihop. Regeringens politik med höjda arbetsgivaravgifter slår hårt mot kulturen och kulturnära näringar. Framför allt genom att det leder till kraftigt ökade kostnader för såväl kulturen som idrotten, men också genom att människors benägenhet att konsumera kultur minskar när det ekonomiska utrymmet också gör det. Kulturen får inte reduceras till att bli en tävling vem som ger mest i bidrag. Kulturen är en del av helhetenen och måste också sättas in i en större politisk kontext. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Avvikelse från regeringen (M) Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till Operan, , , , och Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Utbyte av tv-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen Skapande skola är alliansregeringens största kulturpolitiska reform och tillhör kärnan i Alliansens kulturpolitik. Den ger barn och unga tillgång till kultur och eget kreativt skapande, som reformen breddar arbetsmarknaden för professionella kulturarbetare. Skapande skola har succesivt byggt ut från att först omfatta årskurserna 7–9 till att nu omfatta hela , inklusive förskoleklass. föreslår nu att satsningen tillförs ytterligare 10 miljoner så att Skapande skola omfattar även förskolan. Alla kommuner har sökt och beviljats medel från , två tredjedelar av alla kommuner har beviljats bidrag under fem av de som satsningen har funnits. omfattade Skapande skola drygt 770 000 eleve, vilket innebär att cirka en halv miljon fler barn som tar del av Skapande skola än de kommunala kulturskolornas verksamhet. Dessa två verksamheter får dock aldrig ställas mot varandra utan är istället kompletterande delar av Alliansens gemensamma ambition att ge alla barn, oavsett socioekonomisk och kulturell bakgrund, tillgång till kulturupplevelser. Det är glädjande att regeringen, efter att i opposition kritiserat reformen, nu valt att se dess förtjänster och vill bygga vidare på reformen. Bygga ut och fokusera Idrottslyftet mot integration har Idrottslyftet funnits. Huvudinriktningen är att öppna dörrar till idrotten för fler barn och ungdomar, utveckla verksamheten för att fler ska kunna idrotta längre upp i åldrarna samt att arbetet ska utgå från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Idrottslyftet uppgår 2015 till och ska hjälpa idrottsrörelsen att öppna dörrar för fler, genom att arbeta med att utveckla förbund och föreningar, öka tillgängligheten till anläggningar och idrottsmiljöer, rekrytera och utveckla ledare och att samverka med skolan. Alliansregeringen har betonat att den fortsatta inriktningen av Idrottslyftet ska ha en nära koppling till skolans arbete och även stödja andra typer av motionsaktiviteter än idrott, i syfte att nå fler barn och ungdomar, särskilt flickor och barn med invandrarbakgrund. Detta för att uppnå målet att alla barn och unga ska vilja och kunna motionera. vill i linje med detta fortsätta satsningen på Idrottslyftet i stort och inom ramen för reformen särskilt prioritera integration. Vi föreslår att Idrottslyftet tillförs 64 miljoner extra i anslag för detta ändamål. Idrott och fysisk aktivitet är viktigt. Den organiserade idrotten, som bedrivs efter skoltid genom klubbar och ideellt arbetande ledare, gör ett fantastiskt jobb, men når inte alla. Därför föreslår ett samarbete mellan fritidshemmen och i form av förbundets föreningar. Vi föreslår en satsning på för att ska kunna bygga upp den verksamhet som krävs för att kunna erbjuda alla barn fysisk aktivitet efter egen förmåga. Svensk film finansieras genom ett filmavtal där en rad olika intressenter bidrar. Regeringen har beslutat att riva upp detta avtal men utan att redovisa någon alternativ idé till finansiering undantaget höjd moms på biobiljetter. Detta skulle slå hårt mot mindre biografer ute i landet, biografer som redan drabbats av regeringens skattehöjningar på anställda . säger därför nej till den föreslagna momshöjningen på biobiljetter. Vi lever i en orolig tid. I sin mest extrema form finns det de som väljer att vända demokratin ryggen till förmån för politisk och/eller religiös extremism. Andra väljer att verka i det fördolda genom att i sin närmiljö begränsa bland annat kvinnors rätt till jämställdhet och frihet. Våldsbejakande extremism måste, utöver rättsväsendets insatser, mötas med förebyggande åtgärder och en fungerande avhopparverksamhet. Det behövs ett nära samarbete mellan de offentliga, privata och ideella delarna av . ska vara ett samhälle fritt från hot, våld och diskriminering. Hoten och de fysiska attackerna på synagogor, kyrkor och moskéer i har ökat. För att stärka säkerhetsarbetet i och kring religiösa byggnader satsar extra .