mot · H3023209 · 2015-10-06 00:00:00 — Bistånd för hållbar utveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en parlamentarisk översyn av politik för global utveckling för att uppgradera det svenska biståndspolitiska ramverket i överenstämmelse med de nya SDG-målen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att biståndet ska bidra till en mer långsiktigt hållbar och inkluderande fattigdomsbekämpning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ska stå upp för enprocentsmålet i biståndet samt att mer resurser utöver detta bör ges till klimatåtgärder och klimatanpassning och tillkännager detta för regeringen. En agenda för hållbar global utveckling 2015 är ett viktigt år för världssamfundet och ett avgörande år för biståndet och klimatet. Överenskommelsen om nya mål för att på ett mer hållbart och inkluderande sätt bekämpa fattigdomen måste följas av ett nytt bindande klimatavtal. Ett internationellt bindande klimatavtal är viktigt för att möta och hantera klimatförändringarna som hotar stora delar av jorden. Det är nödvändigt att detta arbete förs samman till en process för att utveckla en agenda för hållbar global utveckling. När millenniemålen går ut tar en ny agenda med nya mål ta vid, nämligen Sustainable Development Goals (SDG). Dessa kommer att ligga till grund för en ny gemensam och global utvecklingsagenda och har större fokus på miljö och hållbarhet samt frågor som samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. För har det varit viktigt att de nya utvecklingsmålen prioriterar att utrota fattigdom, stärka jämställdhet, bidrar till en hållbar tillväxt samt begränsar klimatpåverkan och dess effekter. En viktig målbild är i fortsättningen att bistånds- och utvecklingspolitiken ska sträva efter att göra områden och länder biståndsoberoende efter 2030. En parlamentarisk översyn av PGU ”politik för global utveckling” (PGU) har varit en i svensk utvecklingspolitik. PGU klubbades igenom av riksdag 2003 med stöd från alla partier. Över blockgränserna enades partierna om en gemensam hållning för att ge långsiktighet i utvecklingspolitiken. beslutade alliansregeringen om en biståndspolitisk plattform, med ambitionen att stärka styrningen av det svenska biståndet och öka fokus på resultat. I den biståndspolitiska plattformen slog alliansregeringen fast vad det svenska biståndet ska åstadkomma för människor som lever i fattigdom och förtryck. Plattformen överlämnades till i form av en skrivelse. Den rödgröna regeringen deklarerade redan i statsministerns regeringsförklaring att man avsåg att ta fram en ny biståndspolitisk plattform. Detta trots att bläcket knappt torkat i den då nya plattformen. I stället för att fokusera på en tillfällig biståndspolitisk plattform menar att det finns skäl att ta ett större omtag och istället utveckla en politik för hållbar global utveckling efter antagandet av PGU. Det bör lämpligen ske genom en ny parlamentarisk översyn för att uppgradera det svenska ramverket i överenstämmelse med de nya SDG-målen. Bistånd för långsiktigt hållbar fattigdomsbekämpning Att stärka demokratin och jämställdheten samt öka respekten för mänskliga rättigheter var vägledande värden för det svenska biståndet under alliansregeringen. Svenskt bistånd bör fortsätta stödja frihetskämpar och stärka yttrandefriheten, samt förbättra möjligheterna för fattiga människor att dra nytta av ekonomisk tillväxt genom förbättrad tillgång till utbildning, hälsovård och fler och bättre jobb. Genom ambitiöst stöd vid kriser, krig och katastrofer ska vi fortsätta att rädda liv och lindra nöd. För är det därtill särskilt angeläget att biståndet ska bidra till en förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och till ett hållbart nyttjande av naturresurser. Många av världens fattiga bor på landsbygden, där de flesta är beroende av lantbruket för sin överlevnad. Ofta är det kvinnor som står för matproduktionen, men sällan är det kvinnorna som äger marken de brukar. vill stärka kvinnors möjlighet till en tryggad livsmedelsförsörjning och ekonomisk utveckling, samt rätten till självbestämmande, ägande och nyttjande av jordbruksmark. Vi ser ett modernare och effektivare lantbruk, tillgång till rent vatten och energi som viktiga delar i arbetet för ökad jämställdhet och mer långsiktigt hållbar och inkluderande fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna. måste vi se över våra rutiner kring hanteringen av skattepengarna som går till biståndet så att det gör skillnad i praktiken. Additionella medel för klimatåtgärder och klimatanpassning Biståndet är ett centralt verktyg i arbetet för en rättvis och hållbar global utveckling. har varit en viktig aktör och bidragsgivare till internationellt arbete för fattigdomsbekämpning och bättre miljö genom bland annat klimatbistånd. Det är omöjligt att bygga välstånd och tillväxt i fattiga länder om man inte gör insatser för klimatet. Den rika delen av världen har det övergripande ansvaret för att driva denna utveckling framåt. inriktning i biståndspolitiken tar tydligt avstamp i att övertygande ska kunna visa att båda aspekter – fattigdomsbekämpning och åtgärder mot klimatförändringarna – måste gå hand i hand. Insatser för att stödja anpassning till klimatförändringarna kan innebära åtgärder som syftar till att minska människors sårbarhet, exempelvis investeringar i hälsa, sanitet, fungerande ekosystem, uthålligt jordbruk och tillgång till vatten, liksom projekt för att ta fram avancerade väderprognoser. För del är det självklart att tyngdpunkten av satsningarna ska ske i , som är den kontinent i världen som sannolikt drabbas hårdast av klimatförändringarna. vill därmed att regeringen ser över möjligheten att ska stå upp för enprocentsmålet i biståndet samt att mer resurser utöver detta ges till klimatåtgärder och klimatanpassning.