mot · H2023094 · 2015-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Ett allt aggressivare måste styra försvarsprioriteringar Dags för svenskt Natomedlemskap betydelse för försvaret av Placera Robot 70 på Se över Försvarsmaktens logistik avslår regeringens proposition 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ökade säkerhetspolitiska hotet från måste få konsekvenser för den svenska försvarsförmågan och för säkerhetspolitiska vägval. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en svensk anslutning till Nato före valet . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiska förutsättningar för försvarsbeslutet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de ekonomiska anslagen sammantaget bör höjas med –2020, inklusive en kompensation för höjda ungdomsarbetsgivaravgifter och hyreshöjningar för Försvarsmakten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försvars- och säkerhetspolitiska särställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att placera en bataljonsstridsgrupp på vars stomme ska vara tung kustrobot och långräckviddigt luftvärn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga gotlänningar i vapenför ålder ska erbjudas grundläggande militär utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att placera Robotsystem 70 på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ökad ubåtsjaktförmåga och anskaffning av Seahawk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antalet flygtimmar måste öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera JAS Gripens beväpning med fler moderna jakt- och attackvapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kustartilleri. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utsjömineringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående aktivera totalförsvarsplikten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör omsätta förslag i en proposition. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om officersförsörjningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att göra en genomgripande översyn av logistikreformen. För oss som värnar försvarets behov av betydande resursförstärkningar i en orolig tid, är utfallet av försvarsuppgörelsen och innehållet i inriktningspropositionen –2020 en stor besvikelse. De 10,2 miljarder som regeringen anslår för försvarsbeslutsperioden är inte ens i närheten av de 4 miljarder som ÖB begärt för att leverera den ambitionshöjning som sex partier i Försvarsberedningen beställt. ÖB varnar också för att försvarsuppgörelsen inte räcker för att möta ett ökat säkerhetspolitiskt hot. säkerhetspolitik syftar ytterst till att garantera vårt oberoende och vår självständighet. Hävdandet av vårt lands suveränitet är en förutsättning för detta. Det svenska försvarets huvuduppgift är att försvara , med alla till buds stående medel. Ett allt aggressivare måste styra försvarsprioriteringar Vi lever i en orolig tid. Den ryska militära aktiviteten i ökar och tonläget mot och våra grannländer hårdnar. Den ryska ambassaden i har beskyllt för att ligga bakom konflikten i . Och ambassadör i slår fast att ryska kärnvapen kan riktas mot danska örlogsfartyg. å sin sida fortsätter frakta vapen över gräns och vägrar ta avstånd från separatisterna. konstaterade att det ryska agerandet mot länder som ingick i det forna kommer att vara ett lackmustest på vilken väg väljer framöver. Man slog också fast att förhållande till och agerande gentemot dessa länder kommer att definiera vår syn på . Den ryska invasionen av 2008 gav ett tydligt svar. Den ryska tröskeln för att använda militärt våld i närområdet sänktes rejält. Under ett årtionde har satsat stort på att rusta upp sin krigsmakt. Dessutom visar senare års ökade repression mot det civila samhället och kränkningarna av t.ex. hbtq-personers rättigheter att den politiska utvecklingen är alarmerande och går åt helt fel håll. Den ökande militära förmågan i kombination med brutaliseringen av det ryska ledarskapet är en klar risk för freden i vår del av världen. stormaktsambitioner har tagit sig uttryck i aggressiva påtryckningar gentemot länder i närområdet som , , och, inte minst, . Den ryska aggressionen nådde en ny gräns då annekterade . Agerandet ursäktades med behovet att försvara den ryska minoritetens rättigheter. I själva verket handlade det om att säkra strategiska land- och kustområden och hindra integrationen med väst. Det ryska agerandet strider mot såväl internationell rätt som avtal ingångna av . Genom införlivandet av ritade om karta på eget bevåg och stjälpte omkull den säkerhetspolitiska ordning som rått i sedan . Det ryska agerandet kommer att få följder för säkerhetspolitik . De skäl som angav för inmarschen i och 2014 skulle likaväl kunna åberopas för hot mot till exempel de baltiska länderna. Putins plan för att medvetet splittra rullade därefter vidare. Iscensatta oroligheter trappades upp och spreds snabbt till både södra och östra . stöd till separatisterna har ytterligare destabiliserat landet. forslas tunga vapen över gränsen från till . Ryska trupper har stridit inne i . finns ett avtal om eldupphör mellan och på plats, det så kallade . Men vapenvilan är mycket skör. har nonchalerat omvärldens skarpa uppmaningar att respektera avtalet och dra tillbaka allt stöd från separatisterna. Det ryska agerandet har visat att inte skyr några medel för att splittra . Konflikten i har utvecklats till en krigssituation. Detta sker i ett av EU:s grannländer, i närhet. Utöver det har den ryska militära närvaron ökat också i vårt närområde. Vi har upplevt en konstaterad ubåtskränkning. Vårt land, liksom våra nordiska grannländer, har utsatts för upprepade ryska kränkningar i luften och till sjöss. Med anledning av den allvarliga situationen i höjde Försvarsmakten stabsberedskapen i Högkvarteret och förstärkte incidentberedskapen. har också konstaterat att det största underrättelsehotet mot 2014 kom från just . Spionaget beskrivs som omfattande och har ökat i samband med Ukrainakrisen. Det ökade säkerhetspolitiska hotet från måste få konsekvenser för svensk försvarsförmåga, liksom för säkerhetspolitiska vägval. Dags för svenskt Natomedlemskap Det ryska agerandet i visar hur ensamt ett enskilt land är när en stor granne agerar med vapenmakt. Jämte spörsmålet om hur vi bäst stärker det svenska försvaret, måste frågan om Nato-medlemskap ställas på sin spets också här i . prioriterar satsningar på försvaret. Men oavsett hur mycket vi satsar på vårt försvar måste vår nationella säkerhet också stärkas genom ett svenskt Natomedlemskap. För ett litet land är samarbete med andra en nödvändighet. Ett Natomedlemskap säkerställer fred och frihet tillsammans med länder som delar våra frihetliga och demokratiska värderingar. Ett medlemskap i skulle även skapa förutsättningar för ett djupt och förtroendefullt samarbete med de övriga nordiska och baltiska länderna. Som medlemmar skulle vi vara med och fatta beslut, istället för att som passivt invänta andras ställningstaganden. Att har utvecklat ett mycket nära samarbete med Nato konstateras i en utredning som tillsattes av alliansregeringen för att se över internationella försvarssamarbeten. Utredaren, , betonar att har ställt upp i alla större FN-mandaterade Natooperationer. har också i stor utsträckning deltagit i Natoledda övningar i . Samarbetet med Nato, menar han, betyder mycket för Försvarsmaktens operativa förmåga. står utanför Natos kollektiva försvar och medbeslutande. Bertelman drar slutsatsen att ett svenskt medlemskap i bör utredas. Den slutsatsen är både rimlig och riktig. Därför har i de försvarssamtal som förts krävt att regeringen ska utreda ett Natomedlemskap. Men av inriktningspropositionen framgår att regeringen och de tre allianspartierna inte kommit överens om annat än en allmängiltig säkerhetspolitisk utredning om för- och nackdelar med internationella samarbeten i stort. I princip detsamma som Bertelman redan gjort, men med den skillnaden att utredningen inte får utvärdera den militära alliansfriheten. beklagar den kraftlöshet och bristande verklighetsinsikt som präglar uppgörelsens säkerhetspolitiska slutsatser. Det försämrade omvärldsläget hade krävt snabba svar på hur vi bäst förbereder ett svenskt medlemskap. mål är en Natoanslutning före valet . Inget annat kan på ett lika avgörande sätt förbättra vår nationella säkerhet. Hotbilden i vårt närområde, i synnerhet i , är kraftigt försämrad. Svensk försvarspolitik måste ställas om. Den nationella dimensionen ska prioriteras framför fokus på deltagande i internationella insatser. Försvaret av måste vara Försvarsmaktens huvuduppgift. Försvarsmakten har framhållit att inriktningsbeslutet varit underfinansierat med 3–4 miljarder. Med andra ord har den insatsorganisation beslutat om inte varit möjlig att åstadkomma inom given ekonomisk ram. Och inför det nya inriktningsbeslutet har överbefälhavaren angett att det krävs 4 miljarder för att leverera den förstärkning av svensk försvarsförmåga som beställts av Försvarsberedningen. En sak är regeringen och överens om – det försämrade säkerhetsläget kräver att försvarsförmågan stärks. Men i inriktningspropositionen står det plågsamt klart att de medel som regeringen vill anslå för att stärka svensk försvarsförmåga är långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som vår tid ställer. De 10,2 miljarder som regeringen avser tilldela försvaret 2016–2020 kommer inte ens att räcka för att fylla de hål i ekonomin som försvaret redan dras med, än mindre stärka vår försvarsförmåga. Istället för att rusta upp försvaret kommer Försvarsmakten tvingas till neddragningar. Detta ville inte medverka till. För är det givet att försvarsförmågan måste öka för att möta en ny verklighet. För att göra det krävs ökade resurser. vill förstärka försvaret väsentligt. Vi anser att anslagen sammantaget, inklusive en kompensation för höjda ungdomsarbetsgivaravgifter och hyreshöjningar för Försvarsmakten, bör höjas med –2020. föreslår att försvarsanslaget ökar med 2016, 2017 samt 2018-2020. Detta motsvarar 2, 3 respektive om anslagsökningen skett parallellt med höjda ungdomsarbetsgivaravgifter. Vi hade också välkomnat en budgetförstärkning från regeringens sida . Vi beklagar att så inte skett. menar att ett extra tillskott i storleksordningen hade varit rimligt och väl behövligt i en säkerhetspolitiskt mycket orolig tid. Vi vill upphäva regeringsbeslut 5 och använda den kontinuerligt tjänstgörande personalen till utökade repetitionsövningar av värnpliktiga . vill också höja försvarsförmågan genom att värnplikten, med allmän och könsneutral mönstringsplikt aktiveras, även avseende grundutbildning av soldater. Heltidsanställda soldater är väsentligt dyrare än värnpliktiga och leder därför till ett alltför litet försvar. När plikten kompletterar den frivilliga rekryteringen räknar vi med att kunna omfördela medel från kostnader för personalförsörjningen till de satsningar på försvaret som vi föreslår. betydelse för försvaret av har länge betonat vikten av betydelse för ett effektivt försvar av . Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget menar vi att har en försvars- och säkerhetspolitisk särställning. Att enbart addera ett mekaniserat kompani till , i tillägg till det stridsvagnskompani som framtvingade 2009, räcker inte. strategiska potential tas inte tillvara. Det behövs mer än vad regeringen presenterar. kommer sannolikt att beröras av en konflikt i vårt närområde. föreslår därför att en bataljonsstridsgrupp placeras på ön. En bataljon vars stomme är tung kustrobot och långräckviddigt luftvärn. Med detta skulle potentiella motståndares möjlighet att agera mot avsevärt försvåras. Remilitariseringen av vår mest strategiska landsända kan inte vänta. Det som finns på när kriget börjar är det som kommer att finnas på när kriget är slut. Soldater som inte behöver transporteras till vid en kris är extra värdefulla. anser därför att samtliga vapenföra gotlänningar ska erbjudas grundläggande militär utbildning. Placera Robot 70 på 2012 beslutade alliansregeringen att köpa den tyska , som ersättare till EldE 70 (Robotsystem 70). De gamla robotarna fasas nu succesivt ut. Robot 70 är betald, i gott skick och finns i ett stort antal andra länder. Robot 70 kan användas mot såväl flyg som fartyg. Att placera övertaliga Robot 70 på representerar en viktig tröskelhöjning för och försvaret av . Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna är den mest tillgängliga och välbemannade delen av vårt försvar. Här ger också begränsade ekonomiska tillskott stor effekt. anser att hemvärnet på bör tillföras ytterligare eldkraft genom två kompanier med Robot 70 när vapnet avvecklas inom den övriga krigsorganisationen. Regeringen slår i inriktningspropositionen fast att ubåtsjaktförmågan är viktig för att bl.a. upprätthålla den territoriella integriteten. Enligt regeringen vidtas därför ett antal åtgärder för att säkerställa ubåtsjaktförmågan. Regeringens svar på hur vi ökar förmågan till ubåtsjakt är i allt väsentligt att blir operativ . Det svaret är långt ifrån tillfredställande. Rapporterna om främmande undervattensverksamhet runt är frekventa. kunde vi också konstatera en kränkning av våra inre vatten. har inget annat val än att nu återuppbygga den förmåga till avancerad ubåtsjakt som vi förfogade över . Den enskilt viktigaste brickan i detta är luftburen ubåtsjakt. Våra tidigare, väl beprövade ubåtsjaktshelikoptrar avvecklades innan ersättningen kommit på plats. Ersättaren har blivit en mardröm för det svenska försvaret. Hopplöst försenad, hopplöst dyr och sannolikt alltför komplex för att leverera någon egentlig nytta. På grund av detta projekts tillkortakommande anskaffades förra mandatperioden amerikanska , bland annat för sjuktransporter i . På samma sätt bör nu anskaffa Sea Hawk för att snabbt återfå förmågan att jaga och bekämpa ubåtar från luften. Vid ett väpnat angrepp ligger vår bästa chans i att möta en fiende tidigt och innan han stigit iland. Detta har i långa tider fått oss att prioritera våra flygstridskrafter. Det är dock inte tillräckligt att ha många stridsflygplan om inte våra flygförare är väl tränade och planen tillräckligt beväpnade. Fler flygtimmar ger bättre förutsättningar att upprätthålla den samlade kompetensen i stridsflygsystemet. Med undantag har antalet flygtimmar dock minskat . Denna trend måste nu vändas. I och med det allt mer osäkra omvärldsläget i vårt närområde ökar behovet av att ha ett trovärdigt nationellt försvar med stark tröskelförmåga. Vårt stridsflyg är den enskilt viktigaste komponenten i detta. Ett flygvapen är dock inte bara flyg, utan också vapen. Den bristande beväpningen av stridsflyget måste åtgärdas. Vi behöver anskaffa moderna jakt- och attackvapen för att ha tillräcklig uthållighet i händelse av krig. Regeringen slår i inriktningspropositionen fast att det är angeläget att JAS 39E som blir operativ efter 2020 får förmågan att bekämpa markmål på stora avstånd. Till skillnad från regeringen anser att en sådan förmåga bör tillföras Försvarsmakten . En nationell, svensk försvarsförmåga måste också bygga på att hindra en motståndare från att stiga iland. Med ett brohuvud blir angriparen väsentligt svårare att handskas med. anser därför att vid en eventuell extra anskaffning av haubitsar till det svenska försvaret bör en del av dessa tilldelas marinen som kustartilleri. Moderna haubitsar med dito granater har förmåga att bekämpa mål på avsevärda avstånd. Tillsammans med tung kustrobot kommer de att verka starkt avhållande mot försök till landstigningar på svensk kust. Sjöminor är ett billigt, men mycket effektivt sätt att begränsa en sjögående motståndares handlingsfrihet. Inriktningspropositionen nämner trots detta inte minvapnet med ett enda ord. Givet osäkerheten kring det framtida omvärldsläget bör regeringen försäkra sig om att vår förmåga till minstrid utvecklas. Det handlar om planering, övningar och materielanskaffning. beslutade att göra värnplikten vilande i fredstid. Men beslutade också att plikten kunde aktiveras på nytt om läget i omvärlden drastiskt försämrades eller om försvaret inte kunde rekrytera soldater på frivillig väg. Vi står nu inför en situation där båda dessa scenarier blivit verklighet. Försvarsmakten upplever stora svårigheter med att bemanna försvaret fullt ut med anställda yrkessoldater. har endast cirka hälften av försvaret kunnat bemannas med frivilligt rekryterade soldater. Därtill har läget i omvärlden snabbt försämrats. En aktiverad värnplikt ska inte ersätta ett yrkesförsvar, utan komplettera den rekrytering av soldater som sker på frivillig väg. Vi vill ha en kombination av yrkesförsvar och värnplikt, likt de system som finns i till exempel och . Regeringen borde omgående fatta beslut om att fullt ut aktivera pliktlagstiftningen, med grundutbildning och mönstring för såväl män som kvinnor. Med värnplikten ser vi till att försvaret får en kostnadseffektiv och kompetent bemanning. Resultatet av försvarsuppgörelsen blev ännu en bred utredning av personalförsörjningen, inklusive en studie av värnpliktssystemet i och . har haft totalförsvarsplikt . Någon utredning behövs inte. vill att plikten aktiveras omgående. Genom beslut med anledning av propositionen 2009/10:160 Modern personalförsörjning för ett användbart försvar, har grunden för en samlad veteransoldatpolitik lagts fast. trädde lagen (2010:449) respektive förordningen (2010:651) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser i kraft. Genom den nya lagstiftningen har stödet till personalen under och efter internationella militära insatser stärkts, bl.a. genom att Försvarsmakten har ett särskilt uppföljningsansvar för personal som tjänstgjort i en sådan insats. Det innebär bl.a. att myndigheten utan begränsning i tiden ska bistå den enskilde med stödåtgärder. Stödet till de anhöriga har också utvecklats. fick sedan i uppdrag att dels följa upp och utvärdera genomförandet av den svenska veteranpolitiken och veteransoldatlagstiftningen, dels bedöma om den behöver utvecklas vidare, bland annat om det finns behov av en veteranlagstiftning som även gäller civila som tjänstgjort i internationella insatser. Utredningen kom fram till att även sådan personal skulle kunna betraktas som veteraner, och i och med det vid behov kunna nyttja samhällets särskilda stödåtgärder. Utgångspunkten är att alla veteraner, både civila och militära, bör försäkras stöd före, under och efter tjänstgöring i en internationell insats eller verksamhet. Den nu sittande regeringen visar emellertid ingen vilja att utveckla den svenska veteranpolitiken, trots att man fortsätter att skicka svenska män och kvinnor på riskfyllda internationella uppdrag. Politiken hänger inte ihop. menar att regeringen bör omsätta utredningens förslag i en proposition. Regeringen påstår felaktigt att antalet sökande till officersprogrammet ökat . Sanningen är den motsatta. Åtminstone avseende antalet behöriga sökande är detta snabbt fallande. Det är bland annat en effekt av att färre män och kvinnor genomgår militär utbildning efter att totalförsvarsplikten blev vilande. bekräftar dessutom att de mest lämpade individerna inte heller dyker upp till frivillig mönstring. Utan bredd är det svårt att åstadkomma en tillräcklig spets. Regeringen avser att utreda personalförsörjningen såvitt angår taktiska yrkesofficerare, med syftet att bredda och flerfaldiga vägarna in till yrket. Bland annat ska en civil akademisk examen, med kompletterande militär utbildning, kunna vara en sådan väg. bedömer dock att den militära fackkompetensen ska vara grunden för officersprofessionen. Därför motsätter vi oss en allmän akademisering. Behovet av civil akademisk kompetens kan istället med fördel tillgodoses genom reservofficerssystemet. Det senare har dock sorgligt försummats under en lång rad av år. Regeringen bör därför tillse att grundutbildningen av taktiska reservofficerare kommer igång, just som en kortare militär inomverksutbildning. Det så kallade regeringsbeslut 5 (RB 5 2013) uppdrar åt Försvarsmakten att till 2019 reducera lönekostnaderna för kontinuerligt tjänstgörande personal med . Att i rådande omvärldsläge säga upp erfarna yrkesofficerare och civila i Försvarsmakten leder fel. Vi hade därför velat se ett upphävande av RB 5. Med fler yrkesofficerare kvar i tjänst ökar möjligheterna att skynda på repövningarna för icke anställd men krigsplacerad personal , med syftet att bidra till en snabbare uppfyllnad av insatsorganisationen. Försvarsuppgörelsen och därmed inriktningspropositionen präglas av att regeringen tillsätter ett antal mer eller mindre kraftfulla utredningar. Detta vittnar om att man inte lyckats enas och väljer att hänskjuta tvistefrågan eller att man saknat betalningsvilja för att ta i problemen direkt. Ett exempel på det senare är den materiel-, infrastruktur- och vidmakthållandeutredning som ska tillsättas. En del handlar om extrabeställningar av JAS 39 och NGU (Nästa Generations Ubåt), men mycket är satsningar som fanns på Försvarsmakten behovslista och som regeringen helt enkelt inte vill betala för. Exempel på det senare är vidmakthållande av den fasta sensorkedjan, infrastruktur för flygvapnet, det fasta telenätet m.m. Men här finns också mycket jordnära ting som radioutrustning till hemvärnet. Försvarsuppgörelsen innebär alltså att materielprojekt som Försvarsmakten ville genomföra senareläggs eller alls inte blir av. menar att det inte är ansvarsfullt att skjuta dessa investeringar om tiotals miljarder . Se över Försvarsmaktens logistik Under föregående mandatperiod beslöt alliansregeringen att Försvarsmaktens logistikförsörjning skulle rationaliseras. Det övergripande syftet med logistikreformen är dels att skapa en mer ändamålsenlig organisation, dels att genom effektiviseringar inom försvarets logistik- och materielförsörjning uppnå besparingar som ska göra omställningen till ett mer användbart och tillgängligt försvar möjlig. Framförallt ska besparingar uppnås genom att verksamhet förs över från Försvarsmakten till FMV. Regeringen hänvisar i propositionen till Försvarsberedningen som konstaterat att materielsystemen inom försvarsområdet ofta är komplexa och högteknologiska och därmed mycket kostsamma, vilket innebär långsiktiga ekonomiska åtaganden för staten. Regeringen understryker därför betydelsen av en i sammanhanget ändamålsenlig materiel- och logistikförsörjning. I inriktningspropositionen slås fast att det behövs en justering av pågående rationaliseringsarbete när det gäller Försvarsmaktens och logistikverksamhet. Det behövs mer än så. Reformeringen av Försvarsmaktens logistik har inte fått avsedd effekt vad gäller rationalisering, ordning och reda samt minskade kostnader. föreslår därför att en utredning tillsätts med syftet att göra en genomgripande översyn av reformen.