mot · H3022481 · 2015-10-06 00:00:00 — Stärk psykiatrin – och det förebyggande arbetet 3Moderata värderingar och utgångspunkter 4.1 En omfattande psykiatrisatsning – 4.2 En förstärkt vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin 4.3 En strategi för ett förbättrat föräldrastöd 4.4 Ett förebyggande arbete gällande fysisk och psykisk ohälsa 4.5 Ett stärkt skydd för barn som far illa 4.6 En översyn av den psykiatriska tvångsvårdslagstiftningen 4.7 En överenskommelse om utvecklingsinsatser för psykiatrin 4.8 Sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning 5Sex samhällsutmaningar gällande psykisk ohälsa och psykiatri 5.1 Kvalitet och tillgänglighet inom psykiatrin 5.2 Kompetensförsörjning inom psykiatrin 5.3 Mobbning i vardagen – metoderna förändras 5.4 Barn och ungas psykiska ohälsa 5.5 När föräldrarna inte orkar och inte räcker till 5.6 Bristande samverkan mellan olika aktörer 6Nio förslag för att stärka psykiatrin och minska den psykiska ohälsan 6.1 Utveckla nationell långsiktig personalförsörjningsstrategi 6.2 Säkra kvalitet i den psykiatriska vården 6.3 Stärk det förebyggande arbetet 6.4 Ökad tillgänglighet till barn- och ungdomspsykiatrin 6.5 Tydliggör olika aktörers ansvar – skyldighet att samverka 6.6 Ta fram en strategi för att åtgärda kränkningar 6.7 Förstärkt tillsyn – tydliga följdåtgärder 6.8 Synliggör och motverka vuxnas psykiska ohälsa ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta förebyggande när det gäller psykisk ohälsa med mobila flexiblare system och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma om en strategi för hur man i ännu högre grad kan arbeta förebyggande för barns och ungas psykiska välbefinnande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka tillgängligheten till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en nationell långsiktig strategisk personalförsörjningsstrategi för psykiatrin, med stimulans för vidareutbildning och fortbildning, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra kvalitet i psykiatrisk vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra berörda aktörers ansvar och skyldighet att samverka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt ta fram en strategi för att åtgärda kränkningar och trakasserier mot barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behov av förstärkt tillsyn av psykiatrin och tydliga följdåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behov av att synliggöra och aktivt motverka vuxnas psykiska ohälsa och tillkännager detta för regeringen. Moderata värderingar och utgångspunkter Varje enskild människa är den viktigaste utgångspunkten för politik och vårt samhällsengagemang. Våra värderingar formas av vår syn på människan. Vi ser hela människan. Vi vet att varje människa har stora förmågor och möjlighet att utveckla dessa och växa när man möter nya utmaningar, som människan ibland ställs inför svåra situationer och prövningar där man behöver hjälp och stöd, ibland mer än samhället förmår att klara av. är ett av världens bästa länder att växa upp i för barn och unga och leva i som äldre. Det ska fortsatt vara så. ska vara ett land där alla blir sedda, hörda och känner sig behövda oavsett ålder, bakgrund och erfarenheter. Att vara ung är de många möjligheternas tid som det är en stor utmaning i en alltmer rörlig, krävande och föränderlig värld. En viktig utgångspunkt för syn på att stärka psykiatrin och möjligheterna att förbättra barns och ungas psykiska hälsa, är att psykiatrins verksamheter ska finansieras gemensamt, rättvist och solidariskt, ges efter behov och vara tillgänglig för alla, oavsett bakgrund och var i landet man bor. Ensamheten hos den som blir mobbad, kränkt och utfryst. Smärtan inuti den som blir slagen och spottad på. Den bristande självkänsla detta ger och raserade självförtroende är helt fruktansvärt. Skyddslösheten hos den som utsatts för övergrepp på internet är oacceptabelt. Att bli kränkt och mobbad är att brytas ned som människa. Det kan vi aldrig acceptera. Alla människor, såväl unga som äldre med behov av psykiatrisk vård ska ha rätt till vård . Långa väntetider inom psykiatrin är oacceptabla. Det handlar om människors liv och psykiska hälsa. Ingen ska behöva vänta på behandling så länge att det riskerar att bli livsavgörande. Det är den enda rimliga utgångspunkten. Medarbetarna inom psykiatrin tillhör välfärdens kärna. Deras arbetsinsatser, erfarenheter, kunskaper och engagemang är avgörande för psykiatrins kvalitet. Det är i mötet mellan den psykiatriska vårdens professionella medarbetare och patienternas behov av stöd som den kan utvecklas och formas. Alla som arbetar inom psykiatrin ska ha rätt till en rimlig arbetsmiljö, karriärmöjligheter och ett tydligt ledarskap. Det måste alltid löna sig att arbeta och utbilda sig. Viljan att anstränga, förkovra och specialisera sig ska uppmuntras. Det är ett gemensamt ansvar att säkra kompetensförsörjningen inom psykiatrin. Många människor i mår mycket bra och lever fantastiska liv. finns det barn, unga och vuxna som inte har det bra. Det finns de som växer upp och lever i en miljö som är direkt skadlig och farlig. Som präglas av våld, missbruk och ohälsa, såväl fysisk som psykisk. Den delen av verkligheten måste vi motverka. En del i detta är att stärka psykiatrin och det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa. Vår utgångspunkt är att alla förslag till reformer måste prövas mot vad de offentliga finanserna ger utrymme för och samhällsekonomin medger. Alliansregeringens genomförda reformer gällande psykiatrin är omfattande. De nedanstående redovisade reformerna är långtifrån allt som gjordes –2014. Däremot speglar urvalet av reformer den strävan alliansregeringen hade att dels genomföra en omfattande psykiatrisatsning, dels förstärka det förebyggande arbetet gällande den psykiska hälsan. 4.1 En omfattande psykiatrisatsning – Alliansregeringen genomförde en konsekvent och omfattande satsning på psykiatrin. Det handlar om . Detta som ett led att stödja och förbättra psykiatrin. Varav av dessa satsades –2014. Inriktningen var att denna satsning skulle permanentas även fortsättningsvis. Den är behövlig för att kunna mota utvecklingen av ökad psykisk ohälsa bland barn, unga och vuxna. Antalet utbildningsplatser inom psykologutbildningen har också ökat. Bland annat fick i uppdrag att inrätta 30 nya platser inom sin psykologutbildning . Alliansregeringen beslutade att bland annat satsa i syfte att öka antalet utbildade inom psykoterapi. Därtill satsade man i strävan att öka antalet forskningsplatser inom psykiatrin. Alliansregeringen gav vidare i uppdrag att ge ekonomiska resurser till projekt såväl i den norra som sydöstra sjukvårdsregionen i syfte att genomföra en satsning på att öka antalet AT-läkare (allmäntjänstgöring) som väljer att genomföra den delen av sin tjänstgöring inom psykiatrin. Bakgrunden till beslutet var att det råder brist på specialistläkare i psykiatri och att tecknat bilden av situationen som akut såväl i norra som sydöstra sjukvårdsregionen. Därtill gavs ytterligare ett uppdrag till att fördela resurser till de lärosäten och andra aktörer som är villiga att starta en högskoleutbildning inom området psykisk hälsa med inriktning på särskilt komplicerad problematik. ska vid bedömningen särskilt ta hänsyn till rapporten avseende ny grundutbildning – inriktning psykisk hälsa som tagits fram inom ramen för alliansregeringens tidigare satsningar på psykiatrin. 4.2 En förstärkt vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin Alliansregeringen fattade om den förstärkta vårdgarantin inom barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) som ett led i att stärka densamma. Den förstärkta vårdgarantin inom BUP innebär att alla ärenden, exklusive akutärenden, ska få en första bedömning () och därtill att beslutade insatser ska påbörjas (). Det har funnits en tendens till ökat söktryck inom barn- och ungdomspsykiatrin. var det 16 landsting som klarade av att leverera den förstärkta vårdgarantin. Det var en liten försämring av utvecklingen jämfört med . Samtliga landsting och nära nog alla kommuner hade på plats lättillgänglig information om vart barn och unga med psykisk ohälsa kunde vända sig för att få hjälp. 4.3 En strategi för ett förbättrat föräldrastöd Alliansregeringen beslutade att ge i uppdrag att driva ett nationellt projekt i syfte att utbilda psykiatrins och primärvårdens personal i familjeinterventionsmetod. Den avsedda målgruppen för den samlade utbildningssatsningen var barn till föräldrar med psykisk sjukdom. Metoden som åsyftas är en psykopedagogisk metod som hjälper och stödjer föräldrar och barn att komma igång med samtal om svåra saker på ett varsamt sätt. Därtill genomförde alliansregeringen under bägge mandatperioderna insatser för att stärka stödet till föräldrar genom den så kallade särskilda föräldraskapssatsningen. Den var en del i alliansens samlade familjepolitik med utgångspunkt att öka barnens möjligheter dels att utvecklas tillsammans med sina föräldrar, dels att utveckla stödet till föräldrar så att barns psykiska hälsa kan förbättras. Totalt deltog 76 kommuner i pilotprojekt inom ramen för ett förbättrat föräldrastöd. 4.4 Ett förebyggande arbete gällande fysisk och psykisk ohälsa Alliansregeringen föreslog i propositionen Vissa psykiatrifrågor m.m. ett antal förslag som bland annat syftade till att stärka det förebyggande arbetet gällande psykisk ohälsa. Det handlade till exempel om en skyldighet för hälso- och sjukvården och dess personal att särskilt beakta barns behov av information, stöd och råd exempelvis om barnets förälder eller annan vuxen person som barnet varaktigt bor hos har en psykisk sjukdom eller en allvarlig fysisk sjukdom. Med beaktande av bedömningen från Nationell psykiatrisamordning ansåg regeringen att lagstiftningen behövde förtydligas. Detta speciellt gällande barn, vars insatser riktade till dem är prioriterade. Därtill beslutade alliansregeringen att ge till föreningen hjälplinjen för att driva Nationella hjälplinjen – en telefonjour för människor i psykisk kris. 4.5 Ett stärkt skydd för barn som far illa slöt alliansregeringen och Kommuner och Landsting en ny överenskommelse gällande barn och ungas psykiska hälsa. Denna överenskommelse byggde på det arbete som utförts inom projektet , psykisk hälsa barn och unga. Därtill träffade alliansregeringen och Kommuner och Landsting en överenskommelse om ett handlingsprogram för att utveckla kunskapen om och vården av unga med ett självskadebeteende. Därtill att samordna insatserna så effektivt som möjligt i syfte att minska antalet nya fall av självskadebeteende. Alliansregeringen tillsatte en utredning med uppdrag att göra en översyn av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Detta i syfte att ytterligare stärka barnperspektivet, bidra till ökad kvalitet inom den sociala barn- och ungdomsvården, med särskilt fokus på tvångsvård, samt stärka rättssäkerheten för barn och unga. Denna utredning har sedan i två omgångar och fått ett breddat uppdrag. Dels i syfte att se över olika placeringsalternativ för barns och ungas boende, vård och fostran och att lämna förslag till fler alternativ än vad som finns . Dels att göra en översyn av hur långsiktighet och stabilitet i större utsträckning kan säkerställas för barn som är eller bedöms bli långsiktigt placerade. Skyddet för barn som far illa eller riskerar att fara illa har stärkts. Barn som är placerade i familjehem och hem för vård och boende (HVB) har rätt till en namngiven socialsekreterare som har skyldighet att följa upp barnets situation. Barns rättigheter att framföra sina åsikter har stärkts och förtydligats. 4.6 En översyn av den psykiatriska tvångsvårdslagstiftningen Alliansregeringen fattade beslut om att tillsätta en utredning gällande lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård samt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. avlämnade utredningen (SOU 2012:17) slutbetänkandet Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. Utredningen slog fast följande grundläggande princip: ”Psykiatrisk tvångsvård ska alltid syfta till att sätta patienten i stånd att frivilligt medverka till nödvändig vård och att få honom eller henne att ta emot det stöd som han eller hon behöver. En tvångsåtgärd ska endast få vidtas om den står i rimlig proportion till syftet med en sådan åtgärd och under förutsättning att en mindre åtgärd inte är tillräcklig.” För att därtill understryka och betona att tvångsvård ska väljas när andra realistiska hjälpformer inte finns att tillgå eller är otillräckliga ska nuvarande krav kompletteras med ett tydligt villkor om att tvångsvård ska ha föregåtts av att frivillig psykiatrisk vård prövats utan framgång eller att det är utsiktslöst att sådan vård skulle hjälpa. Vidare har haft ett uppdrag av regeringen att följa upp öppen psykiatrisk tvångsvård. Det handlar om att patienter som tidigare vårdats i sluten psykiatrisk tvångsvård eller rättspsykiatrisk vård efter kan vårdas i öppen psykiatrisk vård. Det är viktigt att säkerställa om detta fungerar tillfredsställande för patienter som inte kan ta emot psykiatrisk vård som de behöver på frivillig väg som de inte behöver vårdas på en sjukvårdsinrättning. 4.7 En överenskommelse om utvecklingsinsatser för psykiatrin Ett led i alliansregeringens systematiska förbättringsarbete gällande psykiatrin var att säkra överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL). Den så kallade överenskommelsen om utvecklingsinsatser för psykiatrin med hjälp av de nationella kvalitetsregistren. Detta arbete med satsningar påbörjades emellertid när regeringen genomförde statsbidrag till psykiatri och psykisk ohälsa med . har regeringen och SKL ingått överenskommelser om en stärkt vårdgaranti i syfte att öka tillgängligheten för insatser till barn och unga med psykisk ohälsa – inom den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. finns det en strukturerad plan som tagits fram där inriktningen har varit ett långsiktigt arbete med gemensamt ansvar och strukturer mellan parterna. Denna plan har innehållit bland annat följande övergripande mål. Att kunna åstadkomma en säker och tillgänglig psykiatrisk vård av hög kvalitet, därtill tillgång till arbete och anpassad sysselsättning och möjlighet till inflytande och delaktighet. hade samtliga landsting och av kommunerna en överenskommelse gällande samverkan och ansvarsfördelning avseende insatser till barn, unga och vuxna med psykisk ohälsa jämfört med när av kommunerna hade en överenskommelse med sitt landsting. (Källa: Utvecklingen inom den kommunala sektorn, regeringens skrivelse 2014/15:102.) 4.8 Sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning Alliansregeringen har medvetet bedrivit en tydlig arbetslinje som i grunden handlar om att alla som kan och vill arbeta ska ges den möjligheten oavsett hur omfattande eller begränsad arbetsförmåga man än har. Om den enskilde har viss arbetsförmåga ska samhällets linje vara att stå upp för arbetslinjen. fattade regeringen tre viktiga beslut gällande psykisk hälsa, arbete och utbildning. Det första avsåg att kommuner ska erbjuda sysselsättning till personer med psykisk funktionsnedsättning, som på grund av denna funktionsnedsättning, inte kan ta ett arbete inom ordinarie arbetsmarknad. För det andra fattades beslut om utbildning för personal inom kommuner, landsting och arbetsförmedling rörande rehabilitering för personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning. Därtill fattades beslut om en kartläggning av i vilken omfattning gruppen med en psykisk funktionsnedsättning får ta del av arbetsmarknadsinsatser jämfört med andra grupper. För människor med psykiska funktionsnedsättningar, som haft beslutade biståndsbedömda sysselsättningsinsatser enligt socialtjänstlagen, var andelen högre. I tre av tio kommuner fanns det personer som gått till förvärvsarbete på den reguljära arbetsmarknaden och drygt fyra av tio kommuner hade personer som gått till ett skyddat arbete. (Källa: Utvecklingen inom den kommunala sektorn, regeringens skrivelse 2014/15:102.) Det finns således omfattande utmaningar och ansträngningar att göra för att fler människor med psykisk funktionsnedsättning ska få möjligheten till ett arbete. Arbetslinjen ska, där det är möjligt, gälla alla människor oavsett bakgrund, erfarenheter och förutsättningar. Riv det nya utanförskapet. Det är utmaningen och uppmaningen. Sex samhällsutmaningar gällande psykisk ohälsa och psykiatri De sex samhällsutmaningar vi tar upp i denna motion är inte alla utmaningar som samhället står inför gällande psykiatrin och barn, unga och vuxnas psykiska välbefinnande. De speglar däremot väl dels de utmaningar som psykiatrin står inför, dels de ökande tecknen som finns på många ställen i samhället att fler såväl barn, unga som vuxna behöver stöd och hjälp gällande den psykiska hälsan. 5.1 Kvalitet och tillgänglighet inom psykiatrin Det kan finnas en konflikt mellan fokus på kvalitet och strävan efter ökad tillgänglighet. Det finns även en utmaning i att kunna utföra så mycket behandling, stöd och hjälp som bara är möjligt, som ett arbete att säkra uppföljning och tillsyn av uppnådd kvalitet och tillgänglighet också ska genomföras. Tidskrävande administration och byråkrati måste minimeras. visar t.ex. uppföljning av tillgängligheten gällande vårdgarantin inom barn- och ungdomspsykiatrin att den är nödvändig. Det finns därtill en diskussion om nyttan av den förstärkta vårdgarantin. Den är emellertid central för att slå fast patienternas rättigheter och vårdens ansvar. Vårdkvalitet och patientsäkerhet är det mest prioriterade inom psykiatrin. Detta kräver viss uppföljning och utvärdering. Kommuner och Landsting (SKL) visar i sin uppföljning av tillgängligheten inom den särskilda satsningen på barn och ungas psykiska hälsa och tillgängligheten inom den förstärkta vårdgarantin att de kvarstående utmaningarna är många och skillnaderna mellan olika landsting och regioner oacceptabelt omfattande. Aktuellt utfall gällande den förstärkta vårdgarantin. Skillnaderna mellan olika landsting och regioner är oacceptabla. Bäst utfall har , , och . Sämst utfall har , och . I är måluppfyllelsen t.o.m. juli jämfört i . Det innebär att nära nog nio av tio patienter får en första bedömning i medan situationen i är att inte ens fyra av tio barn och unga får det. Detta riskerar att leda till ett förlängt och fördjupat lidande gällande barn och ungas psykiska hälsa i . Det är inte rimligt. Det är dock viktigt att komma ihåg att akutärenden inte ingår i denna uppföljning. Akut är akut och dessa patienter ska ges behandling på en gång. Viktigt är också att påminna om att målet är att ska få en första bedömning , inte . I når man jämfört på . (Källa: SKL, Tillgänglig vård, 2015.) Motsvarande utfall gällande den förstärkta vårdgarantin för att få beslutade insatser påbörjade där målet är att av patienterna ska få det. Skillnaderna är lika omfattande gällande detta kriterium vilket är helt oacceptabelt. Bäst utfall har /, och . Sämst utfall har , , och . I /är måluppfyllelsen t.o.m. juli i och . Motsvarande situation för är , , och . (Källa: SKL, Tillgänglig vård, 2015). Fördelarna med att ha en tydlig vårdgaranti inom psykiatrin för barn och unga är tydliga. Det finns klara tidsgränser för inom vilken tid man som patient har rätt att förvänta sig en första bedömning respektive påbörjad insats av beslutad behandling. Det finns emellertid brister i detta upplägg. Det finns risk att allt fokus läggs på quick-fix-lösningar som enbart syftar till att uppnå tidsgränserna, och inget mer långsiktigt tänk på hur de kommande insatserna ska genomföras för att fortsatt kunna stödja barn och unga med psykisk ohälsa. Kvalitet är inte ett enkelt eller självklart begrepp utan bör definieras noggrant helst i en systematisk samverkan mellan olika intressenter. Patientupplevd kvalitet i vården påverkas av många olika faktorer. Det gäller att vara lyhörd och intresserad av att också lyssna på vad patienterna anser om vården och bemötandet. Kvalitet uppstår i mötet mellan psykiatrins medarbetare och patienterna och brukarna och deras behov. Det är i dialog där medarbetarnas kunskaper tas till vara som patienternas och brukarnas behov synliggörs och tillgodoses som den upplevda kvaliteten ökar, oavsett perspektiv. Några saker som de allra flesta är överens om är viktigt när det handlar om kvalitet är att den upplevs som hög om det är lätt att snabbt få för angelägen vård, om bemötandet upplevs som professionellt samt det allra viktigaste och avgörande om den psykiatriska vården ger bästa möjliga resultat. Det avgörande är inte i vilken driftsform den psykiatriska vården utförs. Det bör aldrig vara bara offentlig regi eller bara i annan alternativ regi. Det ska alltid kunna få vara både och. Valfrihet och mångfald bildar en av de fundamentala grunderna för högre kvalitet. Mångfald ger därtill patienter och brukare ännu bättre möjligheter att vara mer delaktiga i sin egen vård. Försök med mobila mer flexibla system för att arbeta närmare människor med psykisk ohälsa är väl värt att pröva. Ett sådant system är den mobila akutbilen som gör att hjälp och stöd inom psykiatrin kan ske snabbare och ge mer tillgänglighet för dem med akuta behov av hjälp. 5.2 Kompetensförsörjning inom psykiatrin Det råder ingen tvekan om att landsting och regioner har en stor utmaning gällande rekrytering och bemanning inom verksamheterna som ska stödja barn och unga med psykisk ohälsa. Den andra utmaningen handlar om den framtida kompetensförsörjningen inom vård och omsorg. SKL uppskattar och beräknar att det kommer att behövas cirka 230 000 nya medarbetare inom vård och omsorg fram till och med om inga tydliga förändringar sker i arbetssätt och bemanning. Denna utmaning är komplex och spänner över många delar av vården och omsorgens behov av personal. genomför regelbundet prognoser över tillgång och efterfrågan för olika yrkesgrupper på såväl medellång som lång sikt. SCB menar att efterfrågan kommer att öka gällande ett antal yrkesgrupper inom vård och omsorg. Läkare, sjuksköterskor, kuratorer och annan personal är basen i hälso- och sjukvården, och det krävs en långsiktig personalförsörjningsidé som stöd till kommuner och landsting som eftersöker kvalificerad personal. Det ska vara en långsiktigt hållbar plan som sträcker sig över tidscykler och som ser till hela välfärdssektorn. Frågan framtida personalförsörjning inom vården måste lösas långsiktigt. Rekryteringsbehoven är omfattande och utmanande. Därför behövs ett helhetsgrepp och det behöver arbetas fram en långsiktigt hållbar personalförsörjningsplan. Det är viktigt att det sker skyndsamt då det tar innan dagens utbildningsinsatser påverkar verkligheten på till exempel vårdcentraler runt om i landet. Man måste se över försörjning och utbildning av all hälso- och sjukvårdspersonal, särskilt för läkare där signalerna om kommande personalbrist är oroande. I en översyn bör man även se till personalsituationen i förhållande till hur bristen ser ut i storstäderna såväl som i mindre städer och på landsbygden. Antalet utbildningsplatser inom psykologutbildningen har också ökat. Bland annat fick i uppdrag att inrätta nya platser inom sin psykologutbildning. Detsamma gäller att öka antalet utbildade inom psykoterapi och att öka antalet forskningsplatser inom psykiatrin. Därtill att försöka locka fler AT-läkare att välja att fullfölja sin allmänna tjänstgöring inom psykiatrin. 5.3 Mobbning i vardagen – metoderna förändras De blir allt vanligare att allt fler barn och unga tillbringar på internet. Minst sex av tio barn i åldrarna befinner sig på internet, enligt undersökningen Svenskarna och internet (2012).