ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302200 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att ett demokratiernas förbund inrättas och tillkännager detta för regeringen. Världssamfundet som vi känner det formades efter . bildades med syftet att undvika ett tredje världskrig, och därför var det viktigt att alla länder fanns med, oavsett om de var demokratier eller diktaturer. Utmaningarna de kommande hundra åren är dock inte samma som de var 1945 och världssamfundet bör förändras därefter. Vid FN:s bildande fanns det ett tjugotal välfungerande demokratier. rankas ett nittiotal länder som fria. Världens demokratiska länder är nu planetens överlägset mäktigaste. Demokratierna är de mest ekonomiskt utvecklade länderna, de besitter en militär styrka som överstiger diktaturernas och det ger ett mycket stort politiskt inflytande. De har dessutom en gemensam värdegrund, baserad på folkstyre och med respekt för mänskliga rättigheter. Inte heller krigar demokratierna någonsin med varandra. För att accelerera den positiva utveckling som demokrati för med sig, och för att minska diktaturernas inflytande och skadeverkningar, måste världens demokratiska länder samarbeta i en helt egen organisation, ett demokratiernas förbund. ska vara en organisation för fullvärdiga demokratier med tre huvudsakliga syften: 1) Öka ekonomiskt välstånd, bland annat genom frihandel mellan medlemsländerna. 2) Möta gemensamma säkerhetspolitiska utmaningar. 3) Säkra och utveckla demokrati i de egna länderna och sprida demokrati till länder som ännu inte har det. Förbundets organisation bör likna den som finns i många internationella organisationer. Ett sekretariat med en generalsekreterare, permanent representation från medlemsländerna och återkommande möten med regeringschefer, ministrar eller andra företrädare för medlemmarna. En demokratirevision kommer att spela en viktig roll och vara världens ledande center för kunskap om demokrati. Den ska utvärdera demokratin i både medlemsländer och icke medlemsländer och peka på brister, utvecklingsmöjligheter och brott mot mänskliga rättigheter. Förbundets militära roll ska i huvudsak vara att hindra folkmord, och förbundet kommer därför att självständigt kunna fatta beslut om sådana ingripanden. FN:s säkerhetsråds agerande hindras ofta av diktaturernas vetorätt. En uppgift för förbundet kommer att vara att reformera FN och att få den organisationen att agera mer utifrån de överenskommelser om mänskliga rättigheter som medlemsländerna ingått, men syftet är inte att ersätta FN. Om ett demokratiernas förbund bildades skulle organisationen ha ett sjuttiotal medlemmar, men troligen kunna öka ganska snabbt och bli runt nittio stycken. Det skulle omfatta nästan hälften av jordens länder och cirka tre miljarder människor. Ett sådant förbund skulle ha större påverkan på planetens framtid än någon annan organisation i världshistorien. Bekämpandet av fattigdom, förtryck och svält skulle bli kraftfullare än och kraften att verka för välstånd, ekonomisk tillväxt och mänskliga rättigheter oöverträffad.
mot · H302202 · 2015-09-30 00:00:00 — Snabbare och enklare arbetstillstånd ställer sig bakom det som anförs i motionen om snabbare och enklare arbetstillstånd och tillkännager detta för regeringen. är ett av världens mest framgångsrika länder för så kallade startups, nystartade internetbolag. Det är många av framtidens jobb som växer fram där. Ett antal problem hindrar emellertid deras utveckling, däribland svårigheten att kunna anställa människor från länder utanför EU. Dessa bolag agerar på en global arbetsmarknad och måste lika enkelt kunna rekrytera från , , som från , eller . För att kunna anställa någon från utanför EU krävs en rätt omfattande process. Inte mindre än fem steg ska gås igenom och görs något misstag på vägen hämnar ärendet långt ner hos och kan ta , ibland , att slutföra. Då har oftast den som skulle anställas tagit jobb någon annanstans. De fem stegen är: Annonsera tjänsten så att bosatta i /EES och kan söka den. Logga in med e-legitimation och skapa ett anställningserbjudande. Skicka anställningserbjudande till berört fackförbund och avvakta svar från det. Bifoga dokumenten till och lämna bevis på en del uppgifter som balansrapport . Slutför ansökan och personen som ska bli anställd får fylla i uppgifter. Steg 1, 3, 4 och 5 bör strykas och endast en punkt bör finnas kvar där ett anställningserbjudande skapas med nödvändiga personuppgifter och villkor för anställningen. Om informationen fyllts i korrekt bör ett svar ges inom en arbetsdag.
mot · H302204 · 2015-09-30 00:00:00 — Höjd ålder för rätten att vara kvar i arbetslivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åldern för rätten att vara kvar i arbetslivet måste höjas och tillkännager detta för regeringen. Andelen människor ökar successivt dels på grund av att det föds färre barn, dels därför att vi lever och är friskare upp i högre åldrar. ligger rätten att vara kvar i arbetslivet kvar , samma ålder som när pensionssystemet infördes i . Frågan har väckts om vi ska höja åldern till vilken vi har rätt att vara kvar i arbetslivet från till kanske 69 eller ännu högre ålder. De som pensionerades hade i snitt av pensionärsliv att se fram emot. Om vi hade samma längd på pensionärslivet som 2013 skulle pensionsåldern ligga på runt . Vi anser att åldern för rätten att vara kvar i arbetslivet måste höjas av följande skäl: befolkningsprognos visar att det enbart kommer att finnas två yrkesarbetande för varje pensionär i EU jämfört med . För att säkra våra välfärdssystem måste fler stanna kvar i arbetslivet efter den pensionsålder vi har . Olika intervjustudier visar att av de tillfrågade vill arbeta efter uppnådd pensionsålder. En del vill kunna ha mer flexibla arbetstider. Att känna sig behövd är en viktig hälsofaktor, något som och () påtalade . föreslog 1981 att alla som vill ska få jobb – åtminstone upp till 70. tog i sitt program ”Det glömda ” upp att de som vill och kan ska få arbeta högre upp i åldrarna, inte främst för pengarnas skull utan för att känna sig behövd i arbetslivet betyder så mycket för livskvaliteten. föreslog höjningar successivt med olika årtal för olika förändringar av åldern för rätten att vara kvar i arbetslivet. föreslogs den så kallade ”riktåldern” att tillämpas. Det skulle inbära att den blir och ökar därefter successivt till 2022 och 2034. Vi tycker detta är en för långsam höjning i förhållande till de behov som kommer att uppstå inom välfärdssektorn och att så många människor vill stanna kvar längre i arbetslivet. Vi anser att en tänkbar lösning är att åldern för rätten att vara kvar i arbetslivet för den som vill och kan bör höjas från 67 till . En sådan höjning bör därför utredas. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H302206 · 2015-09-30 00:00:00 — Nya effektiva tillståndsprocesser för vattenverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av flexibla tillståndsprocesser för vattenverksamhet, så att de kan anpassas till småskalig verksamhet, och tillkännager detta för regeringen. är ett problem att många vattenverksamheter, som t.ex. vattenkraftverk, dammar och bortledning av vatten, har tillstånd som beslutats med stöd av äldre och omodern lagstiftning, som inte uppfyller dagens krav. saknas tillstånd helt. Det bland annat därför regeringen beslöt att regler inom detta område skulle ses över. kom delbetänkandet ”Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler” (SOU 2013:69) som bland annat föreslår att all vattenkraft ska prövas enligt . överlämnades slutbetänkandet till regeringen, ”I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler” (SOU 2014:35).” Det är nu angeläget att skyndsamt skapa effektiva och relevanta tillståndsprocesser med fokus på miljönytta. Målet måste naturligtvis vara att all vattenverksamhet har tillstånd enligt . För att detta ska uppnås på ett bra och effektivt sätt är det en förutsättning att tillståndsprocesserna är så flexibla att de kan anpassas, så att t.ex. den småskaliga vattenkraften inte får helt orimliga kostnader för nyprövning. Risken är annars uppenbar att verksamheter tvingas lägga ner, trots att det i grunden finns goda förutsättningar att vidta effektiva miljöåtgärder. Inte minst gäller det skapandet av fiskvandringsvägar. Med andra ord måste fokus ligga på att lägga de begränsade ekonomiska resurser, som oftast gäller den småskaliga vattenkraften, på konkreta miljöåtgärder och inte på orimliga kostnader för själva nyprövningen. Detta kräver en bra och omfattande dialog mellan myndighet och berörd verksamhet och ett flexibelt regelverk som kan anpassas till verksamhetens omfattning. Det är orimligt att pröva storskalig- och småskalig vattenkraft efter samma mall.
mot · H302207 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtiden för järnvägslinjen –, Viskadalsbanan, och tillkännager detta för regeringen. mellan och , den s.k. Viskadalsbanan, är en av de mest eftersatta delarna i det svenska järnvägsnätet. Detta trots att den är klassad som riksintresse och trots att den är en allt viktigare del i transportinfrastrukturen för de orter som är belägna utmed sträckningen. Detta gäller både gods och den allt mer ökande persontrafiken. En upprustning skulle medföra möjligheten till tätare och snabbare pendlingstrafik och längre och tyngre godstransporter. Detta skulle också avlasta den tung belastade . Det skulle öppna för bättre möjligheter att lätt resa mot och på ett klimatsmart sätt. En allmän upprustning för att möjliggöra en funktionell pendeltrafik samt godstransporter innebär bl a att bygga fler mötesplatser för tåg för att minimera väntetider, bygga bort alla osäkra obevakade övergångar samt generella upprustningar och kompletteringar av perronger och omlastningsstationer.
mot · H302208 · 2015-09-30 00:00:00 — Upprusta järnvägen mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om snar upprustning av järnvägslinjen –och tillkännager detta för regeringen. ”Entreprenörsregionen” är ett samlande begrepp för den region som består av elva kommuner i fyra län med tyngdpunkt i sydvästra och södra . Näringslivet i regionen har avsevärda kontakter och utbyte med företag i omvärlden såväl i som internationellt. Industrin i regionen (inklusive , och ) är stark och produktionskraftig. Regionen präglas av mycket god uthållighet och stor entreprenörsanda, vilket bland annat har tagit sig uttryck i en förvärvsfrekvens som är betydligt högre än riksgenomsnittet. Entreprenörsregionen har varit framgångsrik trots att det finns uppenbara brister i infrastrukturen när det gäller både väg och järnväg. mellan och spelar en betydelsefull roll för regionens framtidsutsikter. Järnvägsförbindelsen är central vad avser både framtida godstransporter och persontransporter. Inte minst om dessa skall kunna utföras miljömässigt på ett bra sätt. Längs linjen ligger åtskilliga företag som har behov av effektiva och säkra transporter för att exempelvis kunna nå ut med sina produkter till kunder i omvärlden. De är också beroende av att kunna attrahera kompetens. hamn har en stor betydelse för Nissandalgångens industrier, inlands- och företagande. Hamnen, som är fjärde största containerhamn, bedöms ha goda framtidsmöjligheter tillsammans med hamn som bl.a. är landets största på sågade trävaror. Men linjen –är också viktig för transporter av människor med kraftigt ökande persontransporter. Utan en väl fungerande järnvägsförbindelse försvåras den arbetspendling som är viktig, inte minst i ett långsiktigt perspektiv, för regionens attraktions- och tillväxtkraft. Förbindelsen håller på olika sträckor inte tillräckligt hög kvalitet, till exempel i fråga om hastighet. Det är ett problem som måste få en tillfredsställande lösning. Järnvägslinjen har också stor betydelse som länk mellan och för tillgången till och . Med en framtida höghastighetsbana i stråket –ökar länken –ytterligare. Sammantaget finns det betydande skäl att slå vakt om och utveckla –som järnvägsförbindelse för såväl gods- som persontransporter. Beslut i frågan hastar då kvalitén är så dålig att tvekar att upprusta eftersom direktiv saknas.
mot · H302209 · 2015-09-30 00:00:00 — Värdet av sällskapsdjur i äldreomsorgen och kriminalvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgång till och forskning om djur i äldreomsorgen och kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. Användningen av djur i vård för psykiska besvär går tillbaka till 1790-talet, och under senare halvan av har hundar rekommenderats av psykologer. Tanken att använda djur i vård och omsorg väcktes av . Genomgång av litteratur främst från utomnordiska länder visar att den troliga nyttan med sällskapsdjur är ansenlig, även om det finns vissa motsägande resultat. I ser vi en ökande användning främst av hundar inom vård och omsorg men utbredningen är okänd. Rapporter kommer om positiva erfarenheter men de är inte baserade på vetenskapliga studier. Det finns flera varianter av hur man använder djuren. har gått igenom tillgänglig litteratur på området och ser fördelar med hundar i äldreomsorgen men framhåller att det också finns risker med att ha en hund i särskilda boenden, både för boende, personal, besökare och för hunden. Riskerna består i allergier och överföring av infektioner. drar slutsatsen av den dokumentation som finns att det behövs fler välgjorda studier för att kunna belägga effekterna. Eftersom dagens hälso- och sjukvård samt vård och omsorg ska bygga på evidensbaserad dokumentation anser vi att det i bör dels genomföras en kartläggning av hur djur används i äldreomsorgen, dels forskning kring djurs värde i äldreomsorgen men också inom andra verksamheter som kriminalvården från vilken det också kommit rapporter om djurs positiva inverkan på de intagna.
mot · H302210 · 2015-09-30 00:00:00 — Bygg ut väg 153 ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utbyggnad av väg 153 och tillkännager detta för regeringen. Väg 153 går mellan och . Den är framförallt mellan och mycket trafikfarlig i förhållande till hur mycket trafik det är. färdas människor till och från skolor, arbete och handel i området. Gekås varuhus har i sig ca 5 miljoner besökare , största enskilda besöksmål, till detta kommer personal och varutransporter. Vägen är hårt belastad av tung trafik i form av en mängd timmerbilar och annan tung trafik på väg till och från och hamn. Den är också försörjningsled för en mycket företagstät del av och . Boende, skolor, företag och affärer i mängder. 153:an är för många elever skolväg där de förväntas gå av och på bussen redan från förskoleklass. Det är den enda vägen som boende kan använda för att ta sig till och från sina boenden/gårdar och åkrar. I många fall har lantbrukarna långsamtgående fordon som de ska ta sig ut på 153:an med från illa placerade utfarter med begränsad sikt både för dem och de som kör på 153:an. Alla dessa måste färdas på denna väg och skall samsas med övrig trafik, förbipasserande turister, människor på väg till golfbanor och naturupplevelser i naturreservaten, världsarvsbesökare, gående och cyklande. Incidenter och olyckor inträffar tyvärr så gott som . På grund av vägens dåliga kvalitet görs många chansartade omkörningar. Olycksstatistiken är väldigt hög. En två-plus-ett-väg skulle öka trafiksäkerheten avsevärt liksom uppförande av mer viltstängsel. Det behövs cykelstråk och säkra övergångar som uppmuntrar till mer turistbesök i form av golf-, natur- och världsarvsbesök. Detta har trafikanterna på berättigade anspråk på att få genomfört möjligt. Detta är också motiverat av att snabbare och säkrare transporter ger en ökad effektivitet inom det betydelsefulla näringslivet i regionen.
mot · H302211 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka ansträngningarna för att göra nätdrogerna olagliga och tillkännager detta för regeringen. Nätdroger är lika farliga som andra droger och ibland faktiskt ännu farligare. Trots det har lagstiftningen svårt att hänga med. Det gör att dessa droger som allvarligt skadar liv och hälsa inte är olagliga att sälja eller bruka. Dels försvåras då det drogpreventiva arbetet. Dels är signalen att det inte är så farligt om det inte är olagligt. Vi måste öka ansträngningarna för att göra nätdrogerna olagliga. Ett viktigt första steg i ett sådant arbete är att titta på och deras lagstiftning för att se om vi kan lära oss något om det i arbetet mot nätdrogerna. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H302212 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en statlig informationskampanj om droger och tillkännager detta för regeringen. har vi fått blandade signaler om hur förhållningssättet och acceptansen för droger har utvecklats hos landets unga. Visserligen ligger fortfarande drogmissbruket bland svenska ungdomar på en, i en internationell jämförelse, relativt låg nivå men ändå kan man se tecken, inte minst inom populärkulturen, på en ökad acceptans för exempelvis cannabis och olika former av så kallade partydroger. Detta trots att vi har fått en allt större kunskap om dessa drogers stora skadeverkningar. Även om den stora majoriteten inte använder narkotika så kommer alltfler i kontakt med miljöer där narkotika förekommer. Det kan vara genom resor till länder där drogmissbruk är mer accepterat och mer vanligen förekommande, genom film och tv där droganvändande kan skildras helt utan att dess baksida visas upp, eller genom internet där förespråkarna för en droglegalisering är mycket aktiva på olika forum och hemsidor. I har vi en bred enighet om en restriktiv drogpolitik där nolltolerans skall vara ledstjärnan. Därför är det viktigt att denna uppfattning också i än högre grad också manifesteras gentemot samhället i stort och då särskilt mot ungdomsgenerationen. Vi måste från statens sida bli bättre på att tillgängliggöra den nya kunskap som finns om faran med drogmissbruk. Särskilt när de drogliberala debattörerna blir alltmer högljudda så bör vi gå till svars med en välunderbyggd, forskningsbaserad och saklig men också tydlig informationskampanj om varför vi har den restriktiva politik som vi har och varför droganvändning är farligt.
mot · H302213 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över reglerna kring kommunala dispenser för strandskydd och tillkännager detta för regeringen. Syftet med den strandskyddslagstiftning som har är att säkerställa förutsättningarna för allmänhetens friluftsliv och att bibehålla goda livsvillkor för djur och växtliv. Att ha tydliga regler som begränsar utbyggandet i tätbefolkade områden är viktigt för att trygga att landets strandnära miljöer inte överexploateras. Men består av så mycket mer än tätbebyggda områden. av stränder är dock påverkade av bebyggelse. I landsbygdsområden, inte minst i norra , uppfattas ofta ett landsomfattande strandskydd som alltför strikt. Att kunna få till stånd bebyggelse nära stränder i landsbygdsområden är viktigt för att främja lokal utveckling, turistnäringen och inte minst för att öka attraktionen för nyinflyttning. är det länsstyrelserna som har uppgiften att granska kommunala dispenser och de kommunala planer som behandlar strandskyddet och vid behov överpröva dessa. har kommunerna fått större makt över beslutsprocessen genom att kunna medge undantag från strandskyddet för åtgärder för landsbygdsutveckling. Länsstyrelserna har fått makten över områden där dispensplikten inte gäller för komplementåtgärder i anslutning till befintlig bebyggelse. Alla dessa förändringar har varit viktiga och utgör relevanta steg i rätt riktning. Kommunledningarna har unik kunskap om just sin kommun men alltför ofta överprövas kommunernas beslut med motiveringar som är helt rimliga i kraftigt exploaterade storstadsområden men som i andra delar av landet saknar förankring i verkligheten. Men för att i ännu högre grad underlätta utvecklingen i de delar av landet där det finns stora mängder obebyggd strandtomt bör lagstiftningen ses över ytterligare i syfte att medge större frihet till kommunerna.
mot · H302214 · 2015-09-30 00:00:00 — En modernisering av skogsvårdslagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över skogsvårdslagen och tillkännager detta för regeringen. Skogsnäringen är en av de allra hårdast reglerade delarna av det svenska näringslivet. Det är i hög utsträckning staten och inte skogsägarna själva som reglerar vilken typ av skog som får planteras och hur denna plantering skall ske. Även avverkningen av skogen är till stor del detaljreglerad och hårt begränsad. Det är hög tid att se över skogsvårdslagen så att den i större utsträckning behandlar skogsägare som andra näringsidkare. Med dagens system hindras skogsägare från att på ett effektivt sätt utveckla och modernisera sitt skogsbruk, vilket kan vara en anledning till att småskaliga skogsbruk blir allt svårare att driva vidare. Därför bör regeringen se över skogsvårdslagen i syfte att stärka de enskilda skogsägarnas förfoganderätt över deras egen mark.
mot · H302215 · 2015-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av dubbelregistreringen av jaktområden och tillkännager detta för regeringen. Sedan ett flertal år tillbaka tillämpas så kallad dubbelregistrering av jakt inom delar av det svenska renskötselområdet. Detta innebär i praktiken att det på samma markområde kan ha behandlats två olika ansökningar om jakträtt, dels en ansökan från markägaren, dels en från den sameby som har ett renskötselområde som omfattar den aktuella marken. Detta system, där två jaktlag kan vara verksamma på samma mark, riskerar att ständigt skapa konflikter mellan renägande samer och den övriga befolkningen i vissa delar av . Självklart skall medlemmarna i en sameby ha rätt att utöva den jakträtt de har i enlighet med sin renskötselrätt men detta bör man från länsstyrelsernas sida bättre samordna med markägarna så att dagens dubbelregistrering kan ersättas med ett mer smidigt system där jakträtter inte kolliderar.
mot · H302216 · 2015-09-30 00:00:00 — Likvärdiga villkor för det svenska jordbruket ställer sig bakom det som anförs i motionen om det svenska jordbrukets villkor och behovet av likvärdiga regler och tillkännager detta för regeringen. har en av mest välskötta, moderna och miljövänliga jordbruksnäringar. Svenskt jordbruk står sig kvalitetsmässigt mycket väl i den globala konkurrens som råder på livsmedelsmarknaden. Svenskt jordbruk har i mångt och mycket också varit i framkant när det gäller utvecklingen mot såväl ett ekologiskt hållbart jordbruk som det förnyade intresset för lokalproducerade och regionala produkter. så finns det problem och utmaningar som svenskt jordbruk står inför. Den fria konkurrensen på jordbruksprodukter inom Europeiska unionen är i grunden en god sak men de olika villkor och krav som ställs i de olika medlemsländerna kan också snedvrida konkurrensen och drabba den som vill gå före när det gäller exempelvis miljöansvar och ett utbyggt djurskydd. har vi sett hur grisproducenter har drabbats särskilt hårt när billigt fläskkött har slagit ut en stor del av deras företag. I andra fall kan konkurrensen snedvridas av att man exempelvis i andra länder tillåter bekämpningsmedel som visserligen får ned priset på jordbruksprodukter men som är starkt miljöfarliga. Frihandel är i grunden bra för landets jordbrukare. Den öppnar upp för nya marknader och gör det möjligt att sälja kvalitativa svenska jordbruksprodukter utomlands. Det som gör svenska livsmedel så pass bra, det vill säga den relativt låga miljöpåverkan, den goda djurhälsan och det höga djurskyddet, leder dock till ett högre pris som gör det svårt att hävda sig i internationell prispressarkonkurrens. Den förra alliansregeringen tog initiativ för att förbättra villkoren för landets jordbrukare. Satsningarna på ”Matlandet ” och landsbygdsprogrammet som verkar för att stärka konkurrensen för hela landsbygden kommer att kunna stärka jordbrukets konkurrenskraft men än mer måste göras. borde agera mer kraftfullt för att fler länder skall införa de tuffa djurskyddslagar som vi har gått före med. En dålig djurhållning ska inte vara acceptabel som konkurrensmetod oavsett i vilket land det förekommer. Jordbruksmarknaden ska som andra marknader präglas av näringsfrihet, öppna marknader och frihandel, men då måste också alla aktörer, även svenska lantbrukare, få delta på lika villkor.