mot · H3022018 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja det civila samhällets arbete med flyktingguider och familjekontakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla etableringslotsarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anslå medel för tidiga insatser i anläggningsboende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att matcha regeringens anslag för svenska från dag ett och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja schablonersättningen till kommuner enligt vad som anges i motionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja den prestationsbaserade ersättningen till kommuner med högt mottagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nytt etableringsavdrag för nyanlända och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att gradvis avveckla eget boende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka förutsättningar för att driva asylboende i egen regi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ”hem-bo” där enskilda kan husera asylsökande, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nya boendeformer för ensamkommande flyktingbarn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade investeringar till kollektivtrafik på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erbjuda studieformer för sfi som passar barnfamiljer och föräldralediga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erbjuda sfx nationellt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkta valideringsinsatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningar på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningar på folkhögskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagstiftning som särreglerar hedersbrott i , och tillkännager detta för regeringen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor) Avvikelse från regeringen (KD) Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (miljontal kronor) Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Utgångspunkten för integrationspolitiken är att ge människor förutsättningar att kunna ta ansvar för sitt eget liv. De människor som kommer till vårt land som flyktingar, arbetskraftsinvandrare eller av annan anledning ska så snabbt det är möjligt ges verktyg att komma in i vårt samhälle. Staten ska medverka till att underlätta och skapa förutsättningar, men inte ta över människors egen drivkraft eller ta kontroll över människors liv. Det offentliga ska sträva efter goda levnadsvillkor för medborgarna samt skapa lika möjligheter för utveckling och förverkligande av livsprojekt. Integrationspolitiken ska präglas av ett medborgarperspektiv. De ska ges frihet att i möjligaste mån bygga sin framtid efter eget behov. Detta syftar till att stärka identiteten och gynna integrationsprocessen. värnar en migrationspolitik som bygger på öppenhet, respekterar asylrätten och värnar de värden och principer som skyddsgrunderna bygger på. Det är viktigt att , och , ger skydd till dem som flyr undan förföljelse, krig och förtryck. En human migrationspolitik måste sedan kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik. behöver på ett bättre sätt ta sig an de utmaningar som flyktingmottagandet för med sig. söker många skydd i från krig och förföljelse. Varje människa som bosätter sig i är en tillgång som representerar möjligheter och mervärden för sin omgivning. Integration handlar om att ta vara på det humankapital som söker sig till . Det som framstår som en utmaning i form av bristfällig tillgång till bostäder och höga trösklar till arbetsmarknaden är en nödvändighet om vi utifrån vår nuvarande demografiska befolkningsstruktur vill säkra försörjningsbördan då allt färre ska försörja allt fler. Trots de stora utmaningar vi nu ser, levererar regeringen få svar. behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och bättre skola. Regeringens politik verkar i motsatt riktning. Den företagarfientliga politik som regeringen driver riskerar minska antalet jobbtillfällen för de nyanlända. Och vad avser arbetsmarknadspolitiken finns mycket övrigt att önska, då regeringen återgått till en gammaldags struktur kring arbetsmarknadsåtgärder i offentlig sektor, som traineejobb för unga. Dessutom ser man inte behovet av att reformera och förnya arbetsförmedlingsverktyget. Där behövs en ökad flexibilitet, och utmaningarna är många för att få arbetsförmedlingar att fungera i en modern tid. De som drabbas hårdast är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. En integrationspolitik som inte fungerar kan också undergräva migrationspolitikens legitimitet. När politiken tappar legitimitet riskerar kraven på åtstramningar att förverkligas. Av dessa skäl krävs nu politiska förslag som gör det möjligt för fler nyanlända att få arbete, som förbättrar situationen på bostadsmarknaden, som gör mottagandet bättre och som långsiktigt gör integrationspolitiken effektivare. Samverkan mellan stat och kommun måste fungera bättre och kommuner behöver ges starkare incitament att ta emot flyktingar. Alla kommuner behöver bidra och göra sitt yttersta för att vi nu snabbt ska kunna integrera de nyanlända. Om inte detta fungerar så blir det som vi nu kan se, att många som fått uppehållstillstånd blir kvar i asylboenden istället för att flytta ut i kommuner och börja sin väg till arbete och egenförsörjning. För att stärka kommunernas kapacitet att motta de nyanlända föreslår under utgiftsområde 14 att schablonersättningen höjs och att en prestationsbaserad del för de kommuner som mottar flest införs. välkomnar det stora engagemang som finns i civilsamhället, bland olika organisationer, kyrkor och andra som gör ett fantastiskt arbete som flyktingguider eller med familjekontakter för att ge stöd till nyanlända. De kan bidra till en snabbare etablering och integration genom exempelvis språkträning, simundervisning, läxläsning och mycket annat. vill att civilsamhället ges ökade förutsättningar att bidra i detta viktiga arbete och tillför därför under anslag 1:1 Integrationsåtgärder i likhet med regeringen 30 miljoner för civilsamhällesorganisationer att söka i detta ändamål. , 2018 och 2019 tillför för ändamålet. trädde lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare i kraft. Uppdraget var att fokusera på arbetslinjen för nyanlända. Arbetsförmedlingen fick huvudansvaret för etableringen av nyanlända. En reform som var viktig, men som naturligtvis också måste följas upp och förbättras kontinuerligt. har vi en arbetsförmedling som får motta mycket kritik. Det finns uppenbarligen behov av alternativa förmedlingar som med ökad flexibilitet och förmåga kan anpassa uppdraget efter individen, inte som tvinga individen att anpassa sig till systemet. Vi kristdemokrater tror inte att alla människor passar in i en och samma mall. Därför krävs ett ökat utbud och en reformering av systemet med arbetsförmedlingsuppdraget. har länge hävdat detta behov och anser att den utredning som påbörjades av alliansregeringen i syfte att se över alternativa former för arbetsförmedlingsuppdraget bör återupptas. Särskilt i syfte att få fram fler aktörer som kan möta behovet hos den stora grupp nyanlända som kommer till vårt land. En jobbpeng kan utgå till företag, fackföreningar, kommuner eller andra aktörer som vill anta utmaningen att stödja personer i etableringsfasen in på arbetsmarknaden. Självklart ska det vara med kvalitet och kostnadseffektivitet i fokus. Det är viktigt att vi fortsätter ha arbetslinjen i fokus när det gäller etableringen av nyanlända. Alliansregeringens fokus var rätt. Arbetsförmedlingen står inför en stor utmaning i tider då många asylsökande kommer till som snabbt behöver komma i självförsörjning. Regeringen måste också lägga stort fokus på en näringslivspolitik som stödjer att nya arbeten kommer fram, såsom inom RUT-sektorn. Tidiga insatser för nyanlända Etableringslotsarna etablerades 2010 av allianspartierna och skulle fungera som en länk mellan den nyanlände och det svenska samhället. Syftet var att underlätta och påskynda nyanländas etablering i samhället genom framförallt etablering på arbetsmarknaden. I samband med regeringsskiftet hade tjänsten kritiserats av bland annat för dess bristande styrning och incitamentsstruktur. Det blev mer av socialt stöd än stöd in i arbete. visar det på ett behov hos individen. Men alliansregeringen såg behov av reformering av systemet och att göra den mer behovsstyrd. föreslår regering att systemet avskaffas. Vi motsätter oss inte beslutet även om vi inser att många lotsar uppfyllde ett behov hos den nyanlände, i synnerhet som socialt stöd. Dessa behov kan dock fyllas i andra former. är angelägna om att nyanlända möts med tidiga insatser och vill därför i likhet med regeringen anslå medel för tidiga insatser i anläggningsboende. Exempelvis handlar det om Arbetsförmedlingen genomför kompetenskartläggningsinsatser som görs i ett tidigt skede för personer med uppehållstillstånd. Tidiga insatser för språkundervisning i svenska förkortar vägen mot arbetsmarknaden. Insatserna kan utföras via studieförbund. vill i likhet med regeringen anslå medel för tidigare insatser i anläggningsboende och svenska från dag ett i anläggningsboenden. I likhet med regeringen vill förstärka kommunernas möjligheter att ta emot nyanlända. Vi höjer därför schablonersättningen för att skapa förbättrade förutsättningar för kommuner att ge praktisk hjälp och stöd i anslutning till mottagande och bosättning. Mottagningen av nyanlända upp till höjs till . Schablonersättningen för personer som är eller äldre blir med vårt förslag per person. För att göra höjningen mer träffsäker är den också koncentrerad så att de trettio kommuner som har det högsta mottagandet ges en prestationsbaserad ersättning om per mottagen nyanländ utöver schablonersättningen. Det gör att kommuner som tar emot särskilt många personer kompenseras därefter. I samband med detta avvecklar vi också den tidigare prestationsbaserade ersättningen för högt mottagande. Hellre jobb än bidrag Om bidragen är för höga och möjliga arbetsinkomster för låga kommer det att bli mindre arbete utfört. Vi föreslår därför en förändring för starkare incitament till arbete i det nya landet. Vi föreslår att ett nytt etableringsavdrag införs, som innebär att en nyanländ under sina första i sammanlagt kan tjäna utan att betala inkomstskatt. Det görs i kombination med att nyanländas etableringsersättning sänks något. Den offentligfinansiella effekten av att införa skattefrihet för nyanlända som totalt under sina första tjänat förväntas kosta . Arbetsförmedlingen fick 2010 med lagen om etableringsinsatser för invandrare, den så kallade Etableringsreformen, ansvaret för etableringen av nyanlända genom en etableringsplan och samordnar de etableringsinsatser som är aktuella för den som är nyanländ. Etableringsersättning betalas ut till personer som har en etableringsplan, omfattande högst 24 månader. föreslår skattereduktion för att öka incitamenten till arbete. minskar vi etableringsersättningen något. beräknas förslaget om sänkt etableringsersättning med per dag minska kostnaden för staten med . Därefter förutses kostnaderna minska med 2017, 2018 och 2019. Eftersom möjligheten till denna skattenedsättning upphör i landet skapas starka incitament till tidig etablering. Etableringsavdraget gör det mycket lönsamt att ta även deltids- eller säsongsanställningar. Även jobb till lägsta avtalade lönenivå blir mer lönsamma eftersom den nyanlända kompenseras med lägre skatt. Dagersättningen för eget boende (EBO) har asylsökande samma rätt till dagersättning oavsett om de väljer att bo i boende eller ordnar eget boende (EBO). Trots namnet har EBO blivit inneboende, inte eget boende. Konsekvensen är trångboddhet, frekventa flyttar och socialt utanförskap. Det finns fall där tio till tolv personer trängs i en tvårumslägenhet. Oseriösa aktörer utnyttjar situationen och handel med adresser förekommer. Ebo leder även till att nyanlända koncentreras till vissa områden. Lokalpolitiker i kommuner som och har därför länge uppmärksammat riksdag och regering på de svåra och allvarliga konsekvenser som EBO medför. Vi behöver en jämnare fördelning mellan landets kommuner av såväl nyanlända som asylsökande både för invandrarnas skull och för att underlätta arbetet med att ta emot och slussa in dem i samhället. För att fler ska välja anläggningsboende, och för att därmed bryta den destruktiva trångboddheten, vill vi utreda förutsättningarna att dagersättningen för den som väljer EBO fasas ut gradvis. Bekämpa bostadsbristen för asylsökande och nyanlända När antalet asylsökande och nyanlända ökar kraftigt uppstår en akut bostadsbrist. Bostadsbristen drabbar enskilda, både de som väljer EBO och de som bor i anvisade boende med låg standard. Förutsättningarna för att självt äga och driva boenden för asylsökande bör utredas. Om kunde driva asylboenden i egen regi skulle underlaget för dialog och förberedelser mellan kommun och migrationsverk förbättras mot dagens process då upphandlingsförfarande vid avslut ställer kommuner vid fullbordat faktum. När omständliga upphandlingar undviks kan dessutom egen regi innebära större kostnadseffektivitet. står tusentals platser på asylboende frysta på grund av misslyckade upphandlingsprocesser. Egen regi stärker upphandlingskompetens då man i högre grad själv vet vad som krävs för att driva ett boende. Pröva möjlighet till ”hem-bo” Utifrån det intresse som också finns hos enskilda att bereda rum i sina hem bör också utredas möjlighet för asylsökande till sådana placeringar. Utredningen bör uppställa kriterier för hur nyanlända ska kunna erbjudas boende hos enskild med minimikrav om minsta antal kvadratmeter, hygien- och köksutrymmen etc. Kriterier bör också fastställas runt begränsningar för antal personer i hushåll. En familj bör dock eftersträvas för gemensam placering. Den som är ”värd” skulle kunna ersättas med en viss summa per upplåten kvadratmeter alternativt att den boende behåller dagsersättning i hushåll där denne självständigt sköter sin matlagning etc. Dagens ordning innebär att ensamkommande flyktingbarn placeras i Hem för vård och boende (HVB) eller på Statens institutionsstyrelses (Sis) boenden. Detta behöver förändras. Inriktningen för ett HVB-hem riktar sig vanligen gentemot en målgrupp med någon form av behov inom ansvarsområden såsom missbruks- eller beteendeproblematik. Ett HVB-hem är en bra boendeform för vissa barn, generellt gäller dock att fler ensamkommande barn och ungdomar i första hand bör placeras i familjehem. Eftersom antalet familjehem är begränsat förordar att fler familjehem med beredskap att ta hand om flyktingbarn rekryteras och utbildas. Asylsökande ensamkommande barn är en heterogen grupp med olika behov. saknas laglig möjlighet för kommuner att erbjuda något annat boende än familjehem eller HVB-hem. Beroende på brister i tillgång till familjehem blir ofta följden att många ensamkommande barn placeras i HVB-hem trots att de inte alltid har sådant behov av stöd och vård. Mottagandet av ensamkommande barn skulle underlättas om det fanns fler alternativ till placering av barn och ungdomar vid sidan av familjehem och HVB-hem. Enligt är nästan hälften av de ensamkommande flyktingbarnen . I denna grupp finns goda förutsättningar för placering i samma boendeform som för vuxna med tillägg i form av extra tillsyn och stöd. ÅR 2012 tillsatte den tidigare regeringen, med tilläggsdirektiv , en utredning i syfte att se över olika placeringsalternativ för barns och ungas boende, vård och fostran enligt SoL och LVU och föreslå fler alternativa boendeformer. Utredningen ”Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga” (SOU 2014:3) har föreslagit två nya boendeformer som bland annat skulle kunna passa en del av de ensamkommande barnen. Utredningen föreslår en ny bestämmelse i SoL som tydliggör de olika placeringsalternativ som kan förekomma för barn inom . Tanken är att barn ska kunna beredas vård i ─ boende för stöd och tillsyn (stödboende), ─ hem för omvårdnad och behandling (HOB) eller ─ behandlingsverksamhet med familjeboende (behandling i familj). De nya formerna boende för stöd och tillsyn samt behandlingsverksamhet med familjeboende ger ökade möjligheter att ge större stöd till barn som inte behöver vård i HBV hem men som ändå kan behöva ett utökat stöd och som kan ske i ett familjehem. Utredningen föreslår också mer regler kring hur utredning ska gå till inför en placering och för stöd, utbildning och uppföljning till dem som erbjuder familjehem. Enligt utredningen är kostnaderna för att införa dessa nya boendeformer marginella. är positiva till huvudinriktningen i utredningens förslag och bedömer att utredningens förslag bör införas i syfte att ge de ensamkommande barnen ett boende som utgår från deras speciella behov. För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygden är satsningar på kollektivtrafiken av stor vikt. Vi ser också ett stort antal människor som söker asyl i . En del kommer att bosätta sig i storstäderna och andra kommer att bo runtom i landet. En bättre trafikplanering möjliggör för nyanlända att etablera sig i hela landet. Det innebär att de kommuner med god arbetsmarknad som har ett mycket högt mottagande kan avlastas genom att fler asylsökande och nyanlända kan bo i kringliggande kommuner. anser att det är viktigt för såväl den regionala tillväxten som för integrationen och arbetslösheten med satsningar på kollektivtrafiken. Vi satsar därför –2019 på kollektivtrafik i landsbygden. Sfi och samhällsorientering för föräldralediga Kvinnor med invandrarbakgrund har sämre ställning på arbetsmarknaden än sina manliga motsvarigheter. Svenskfödda kvinnors sysselsättningsnivå uppgår till medan utlandsfödda kvinnors sysselsättningsnivå är . Jämför man i den manliga gruppen så är det endast som skiljer dessa grupper åt jämfört med kvinnorna där det är . I har kraven på språkkunskaper tillsammans med krav på formell utbildning ökat . Nyanlända har det gemensamt att de på har en relativt hög risk att hamna i utanförskap på grund av exempelvis bristande språkkunskaper. Därför är det viktigt att dessa tidigt deltar i såväl språkundervisning som samhällsorientering. värnar barnens tid med sina föräldrar, men föräldrapenningen ska inte vara ett hinder för att delta i sfi och samhällsorientering. Vi vill att föräldralediga som ingår i målgruppen ska kunna beredas studieformer som är anpassade för barnfamiljer. Uppläggen kan skilja sig mellan kommuner, där till exempel babycaféer eller barnpassning finns tillgänglig under undervisningen. Detta för att göra det möjligt för även de med mycket små barn att delta i undervisningen. Kommunerna ska vara skyldiga att tydligt informera familjen om denna möjlighet. För ändamålet vill avdela . SFX som påbyggnad till sfi SFX är sfi, det vill säga svenskundervisning, med fokus på yrkesspråket och kompletteras oftast med yrkespraktik eller särskild utbildning. finns exempelvis ”svenska för bussförare”, ”svenska för företagare” och ”svenska för medicinsk personal”. I finns ett samarbete kring detta som fungerar mycket bra. En grundtanke kring SFX är att kommunerna samarbetar så att de studerande med samma yrkesbakgrund samlas hos en anordnare. Det gör att undervisningsgrupperna blir tillräckligt stora så att verksamheten blir stabil och kan utvecklas. Undervisningsformen har pågått och syftar till att deltagarna snabbare ska lära sig språket samt få ytterligare kunskap inom yrkesområdet och därmed snabbare kunna arbete inom sitt yrkesområde. Kursen innebär intensiv svenska med fokus på yrkesspråket, orienteringskurser med nödvändig kunskap för att veta hur respektive yrke fungerar i och möjlighet att komplettera sin utbildning för svenska förhållanden på högskole- eller gymnasienivå. Åtta av tio tidigare elever befinner sig i egenförsörjning ett till efter avslutat SFX – det visar uppföljning av de elever som påbörjade någon av SFX-kurserna . Av dem som svarade på enkäten (svarsfrekvens ) arbetar inom sitt yrke, inom annat område och studerar vidare på högskola eller inom vuxenutbildningen. Vi vill att SFX ska erbjudas nationellt som en påbyggnad på den kursplan kommunerna är skyldiga att tillhandahålla för sfi. Det skulle innebära cirka 2 800 ytterligare till en kostnad motsvarande ca 64 miljoner. Utöver priset för utbildningen finansierar också kommunerna i tillsammans en samordnartjänst. Denna deltidstjänst motsvarar . Kostnaden för tjänsten beräknas till ca , vilket förutom lönen inkluderar kringkostnader som exempelvis resor. Kostnaden fördelas mellan kommunerna genom ett grundbelopp samt en procentuell fördelning efter antal studerande på sfi. Denna kostnad är inte inkluderad i beräkningen. Validering av akademiska kunskaper Om personer som kommer från andra länder får sin kompetens validerad snabbt kan de snabbare ta sig in i det svenska samhället. Det är ett mänskligt slöseri men också ett ekonomiskt kapital som också går förlorat av att inte använda dessa personers kompetens. Det är således viktigt med validering av yrkesexamina men minst lika viktigt med validering av utländska utbildningsexamina. Och den person som påbörjat en utbildning i ett annat land och önskar gå vidare med en liknande utbildning här i bör också får större möjlighet till det. har i sina utvärderingar kunnat konstatera en låg anslagsförbrukning hos Arbetsförmedlingen vad avser nyanlända invandrare inom etableringsuppdraget. Få får sin erfarenhet validerad och kan därmed inte låta sin utbildning och sitt kunnande bli till en tillgång på svensk arbetsmarknad. Det är inte tillfredsställande att det tar så här för den enskilde individen men också för samhällsekonomin. En snabb och effektiv validering av utbildning och yrkeserfarenheter från annat land är ett viktigt instrument för att på ett bra sätt ska ta till vara på nyanländ arbetskraft. Det ska bidra till att ge nyanlända en reell möjlighet att så snabbt som möjligt komma ut på arbetsmarknaden. har Universitets- och högskolerådet ett samlat ansvar för bedömning av avslutade utländska utbildningar. Sedan bedömer myndigheten för avslutad postgymnasial yrkesutbildning som inte är akademisk. Reglerade yrken ansvaras av behörig myndighet. För branscher där parterna har reglerat villkoren bedöms utbildningen av branschorganisationen. Reell praktisk kompetens upphandlas av Arbetsförmedlingen. På flera sätt framkommer signaler om att valideringsverktyget underutnyttjas och hanteras ineffektivt med långa handläggningstider.