mot · H3023074 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en generell tillståndsplikt oavsett utförare i välfärden införs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att likvärdiga krav bör ställas på alla utförare i välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare krav på och prövning av ägare och ledning i välfärden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att denna prövning ska innebära en ägar- och ledningsprövning inom fristående verksamheter och prövning av anställd ledning i offentligägda verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att denna prövning bör omfatta allmänna lämplighetskrav, kunskaps- och kompetenskrav samt krav på ekonomisk uthållighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav på ekonomisk uthållighet bör omfatta bl.a. kapitalkrav i syfte att säkerställa långsiktighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skarpa sanktioner vid misskötsel av välfärdsverksamheter, t.ex. högre viten eller indragna tillstånd, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att allmänheten ska tillförsäkras god insyn genom öppen och transparent redovisning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att meddelarskyddet bör vara samma för anställda i offentligfinansierad välfärdsverksamhet oavsett driftsform så långt det är möjligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättningsmodellerna i större utsträckning bör ha inslag av värdebaserad ersättning för att skapa tydligare koppling mellan kvalitet och ekonomisk ersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inom varje sektor i välfärden bör finnas vissa nationella enhetliga kvalitetsmått och krav där ansvaret för utformning och uppföljning åvilar en myndighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta med olika former av kvalitetsgarantier i välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om högre krav på kvalitet i välfärden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge det lokala ledarskapet i välfärden goda förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att politiken ska lämna stort utrymme åt professionen inom välfärden när det gäller hur mål och kvalitetskrav ska nås och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få äldre erfarna medarbetare i välfärden att vilja och kunna stanna kvar längre i sin profession och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att validering bör ske snabbare samt fler och enklare vägar in i välfärdens yrken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillskapa utbildningsmottagningar med uppdrag att integrera nya medarbetare från andra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildningar i svenska för invandrare bör anpassas och kombineras med praktik inom välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten, kommunerna, landstingen och regionerna ska samverka kring investeringar i it och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att lagstiftningen följer med digitaliseringen som hänsyn tas till den enskildes personliga integritet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för att ta till vara innovationer i välfärdens verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka uppföljning, tillsyn, tillståndsgivning och utvärdering i vården och omsorgen avseende myndigheterna Inspektionen för vård och omsorg samt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys och tillkännager detta för regeringen. ska ha en trygg välfärd i hela landet där människan sätts före systemen och där alla har tillgång till en gemensamt finansierad välfärd med hög kvalitet. Förskolan och skolan ska ge alla barn och unga en bra start i livet. Skolan ska lägga en bra grund och förbereda eleverna inför fortsatta studier eller inträdet på arbetsmarknaden. Det finns tydliga kvalitetsbrister inom såväl skolan, hälso- och sjukvården som äldreomsorgen. Trots höga ambitioner för välfärden ser vi fortsatt fallande kunskaper i skolan, kvalitetsbrister och långa väntetider i hälso- och sjukvården. För att klara framtidens välfärdsutmaningar krävs det ordning och reda. Det ska finnas klara och tydliga regler för vad som gäller om man driver och sköter välfärdsverksamhet oavsett driftsform. Det ska stå klart för alla som vill bedriva verksamheter inom välfärden att den inte är någon marknad. Våra förslag tar sin utgångspunkt i de utmaningar som välfärden har att möta. Vårt främsta fokus är att säkra kvalitet i all välfärd. Valfrihet och mångfald, tillgänglighet och effektivitet, kontinuitet och öppenhet, innovation och etableringsfrihet, långsiktighet och insyn, tillsyn och tillståndsgivning, uppföljning och utvärdering är alla centrala delar och redskap för att kunna nå högre kvalitet i välfärdens verksamheter. Vi föreslår att en generell tillståndsplikt införs för alla utförare i välfärden, oavsett driftsform. Det innebär att för att få bedriva verksamhet enligt skollagen, verksamhet enligt socialtjänstlagen, verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) samt verksamhet enligt hälso- och sjukvårdslagen ska det som huvudregel krävas tillstånd. För att få bedriva verksamhet inom välfärden är det rimligt att kunna ställa krav på samtliga ägare och ledning i syfte att säkra kvalitet och långsiktighet. Det är av central betydelse att kraven ska vara likvärdiga, oavsett driftsform i välfärden. Den som söker tillstånd att verka i välfärden bör kunna visa att den har ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten långsiktigt. Vi föreslår tydliga krav på och prövning av ägare och ledning i välfärden. Denna prövning ska innebära ägar- och ledningsprövning inom alla fristående verksamheter och prövning av anställd ledning i offentligägda verksamheter i välfärden. Prövning av ägare och ledning ska omfatta allmänna lämplighetskrav, kunskaps- och kompetenskrav samt krav på ekonomisk uthållighet. Prövning om krav på ekonomisk uthållighet ska omfatta bl.a. kapitalkrav i syfte att säkerställa långsiktighet i verksamheten. Det är viktigt att allmänheten tillförsäkras en god insyn i välfärden gällande såväl verksamhetsrelaterade uppgifter som ekonomi genom en öppen och transparent redovisning. Meddelarskyddet för anställda i privata företag i offentligt finansierade verksamheter i välfärden bör stärkas. Verksamheter i välfärden som inte uppfyller de grundläggande kraven som krävs för att få tillstånd att bedriva välfärdsverksamhet bör komma ifråga för tydliga sanktioner. Det bör bli fråga om åtminstone tydliga viten. Dagens nivåer gällande viten är inte tillräckliga utan bör höjas för att bli mer kännbara. En tydligare koppling mellan resultat och ekonomisk ersättning medför tydliga incitament och därtill krav. Den som inte levererar verksamhet i välfärden av kvalitet som är tillräckligt bra, enligt kvalitetsmåtten, får lägre ersättning. Det skapar tydliga drivkrafter att ständigt förfina och utveckla högre kvalitet. Detta är några av alla delar som behövs för att skapa ordning och reda i välfärden i syfte att ge bättre förutsättningar för kvalitet och kontinuitet. ska ha en trygg välfärd i hela landet där människan sätts före systemen och där alla har tillgång till en gemensamt finansierad välfärd av hög kvalitet oavsett bakgrund eller betalningsförmåga. Det handlar om att tillgodose människors behov av kunskap, vård och omsorg genom hela livet. Det finns tydliga kvalitetsbrister inom såväl skolan, hälso- och sjukvården som äldreomsorgen. Ordning och reda i välfärden är avgörande. Skola, vård och omsorg är ingen marknad. Alliansregeringen genomförde en lång rad reformer inom välfärdens områden och tillförde ökade resurser trots den djupaste ekonomiska krisen i världsekonomin på många årtionden. Reformerna gällde t.ex. en lagstadgad vårdgaranti, första patientlag, en ny skollag, lagen om ett fritt vårdval (LOV), en omfattande satsning på förstelärare i skolan, en systematisk satsning på att minska väntetider och öka tillgänglighet i vården samt en parboendegaranti för äldre. Trots höga ambitioner för välfärden ser vi fortfarande fallande kunskaper i skolan, kvalitetsbrister och långa väntetider i hälso- och sjukvården. Därtill bristande likvärdighet. Äldreomsorgen har utmaningar gällande kvalitet, kontinuitet och därmed förmåga att ge trygghet till alla våra äldre. ger föräldrar förskolan höga betyg och hälso- och sjukvården i är på många sätt en förebild, enligt . räknas därtill som ett av världens bästa länder att åldras i. Skolresultaten har emellertid sjunkit under en lång rad av år. Det finns tecken på ökad segregation och minskad likvärdighet i skolan. Mer studiemotiverade elever gör mer aktiva val av skola och utbildning. Detta tenderar också att påverka vilka skolor som lärare gärna söker sig till. De långa väntetiderna i hälso- och sjukvården är alltjämt den största utmaningen inom vården och därtill att säkra den långsiktiga kompetensförsörjningen. Det är viktigt att välfärden förmår vara en attraktiv arbetsplats för att säkra hög kvalitet och god tillgänglighet . Att väntetiderna varierar så mycket som de faktiskt gör måste motverkas. Väntetiderna från remiss till beslut gällande behandling av lungcancer varierar stort. En patient i får vänta nära så som i . Det är inte acceptabelt. har situationen förbättrats kraftigt bl.a. genom alliansregeringens systematiska arbete med riktade prestationsbundna satsningar för att minska väntetiderna. väntade var fjärde patient längre än på operation i specialistvården, och var det drygt var åttonde patient (: SKL). Den nationella tillsynen av äldreomsorgen visar på brister hos många av de undersökta äldreboendena. Alla utförare, oavsett driftsform och ägare, har mer att göra för att arbeta effektivt och aktivt med kvalitetssäkring av sina verksamheter. Det finns tyvärr multisjuka äldre med kroniska sjukdomar som far illa inom äldrevården. Det finns många äldre som vill bo kvar hemma . Det finns även alltför många äldre som upplever otrygghet i sitt boende och som inte vill bo kvar hemma, men som är för friska för vårdboende. Det är många äldre som är ofrivilligt ensamma. För att klara framtidens välfärdsutmaningar krävs det ordning och reda. Det ska finnas klara och tydliga regler för vad som gäller om man driver och sköter välfärdsverksamhet oavsett driftsform. Det ska stå klart för alla som vill bedriva verksamheter inom välfärden att den inte är någon marknad. Det finns tydliga kvalitetsbrister i välfärden. Det gäller såväl inom skolan, hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen. Kvalitet är inte ett enkelt eller självklart begrepp. I grunden handlar emellertid en del av helheten gällande kvalitet om att verksamheterna på ett tillfredsställande sätt utför den tjänst, uppgift eller service som är syftet med verksamheten. Sett ur ett övergripande perspektiv ska skolan förmedla kunskap och utveckla elevernas förmåga till lärande. Hälso- och sjukvården ska vårda sjuka och stödja i det förebyggande hälsoarbetet. Äldreomsorgen ska ge stöd när vi blir gamla och för svaga för att kunna klara oss själva. Några av de viktigaste faktorerna ur brukarnas och anhörigas synsätt gällande verksamheter inom välfärden handlar om kvalitet, tillgänglighet, trygghet, valfrihet, kontinuitet och inflytande. Några saker som generellt t.ex. de flesta patienter verkar uppleva som viktigt när det handlar om kvalitet är att den upplevs som hög om det är lätt att snabbt få för angelägen vård, om bemötandet upplevs som professionellt samt det avgörande om vården ger bästa möjliga resultat. När det handlar om kvalitet är det viktigt att utvärdera såväl de uppnådda resultaten som den upplevda kvaliteten ur brukarnas perspektiv. Trygghet och kontinuitet hänger ofta samman. Därtill kopplas kontinuitet ofta ihop med kvalitet. Det kan t.ex. handla om att som förälder vilja veta att barnens skola präglas av genomförda lektioner med välutbildade lärare, inte inställda lektioner eller att en stor del av undervisningen genomförs av olika vikarier. När man blir gammal vill man gärna känna igen personalen inom , äldrevården eller äldreomsorgen som kommer . Kontinuitet blir till stor del synonymt med upplevd kvalitet. Därtill är tryggheten avgörande för upplevelsen av kvalitet inom välfärden. Plötsliga besked om nedläggning av verksamhet ruckar i grunden tilltron till vår gemensamma förmåga att bedriva välfärdsverksamhet. Välfärden finns till för att hjälpa oss med sådant vi inte klarar av själva. Därmed befinner sig brukare automatiskt i ett underläge gentemot utförarna. Det innebär en definitiv risk för ökad otrygghet. Den känslan kan förstärkas om sammanhanget upplevs som rörigt. Därför är kontinuitet viktigt. Därtill är tillgänglighet av avgörande betydelse. Det räcker inte med bra kvalitet i den utförda välfärdstjänsten utan den behöver också levereras . Det ska finnas plats i barnomsorgen när det behövs och på rätt tider så att man kan arbeta de arbetstider som ens arbetsgivare behöver att man arbetar. Det är avgörande för att få livspusslet att gå ihop. Tillgänglighet är en nyckelfaktor sett ur ett allmänt perspektiv. När skola, vård och omsorg inte levereras riskerar det att leda till negativa effekter i andra delar av samhället. Kvalitet ur det allmännas perspektiv betyder att verksamheterna ska svara mot uppställda krav. Att bli frisk är det allra viktigaste för den enskilde som är sjuk, och är det viktigt också för samhället i stort. Dels eftersom vi alla har ett gemensamt intresse av att våra medmänniskor ska vara friska och må bra, dels för att det möjliggör för alla som är friska att arbeta eller på andra sätt delta i samhällslivet. 3.2 Ordning och reda – välfärden är ingen marknad Ordning och reda i välfärden är avgörande för att skapa bästa möjliga förutsättningar för hög kvalitet inom skola, vård och omsorg. Välfärden är ingen marknad. Välfärden i finansieras gemensamt. Eftersom välfärdstjänsterna även fortsättningsvis ska finansieras gemensamt handlar det inte om någon marknad. En marknad bär tydliga kännetecken. Det sätts ett pris och en produktionsnivå där utbud och efterfrågan möts. Så ska inte välfärden fungera. Gemensamt garanterar vi varandra tjänster inom välfärden och det är behov, inte betalningsförmåga, som ska styra. Detta till skillnad från en marknad där utbud och efterfrågan styr priset och produktionen. Därmed ställs också stora krav på att utforma och omforma system som gör att varje skattekrona ger högsta nytta. Ordning och reda handlar om att eftersom välfärden ska vara likvärdig krävs att väl utformade krav ställs på verksamheterna. De verksamheter som gör anspråk på att lära barn och unga, vårda sjuka eller ge äldre omsorg ska präglas av professionalitet, långsiktighet, engagemang och kompetens. uppfattning är att många olika aktörer och utförare – offentliga, stiftelser, kooperativ, aktiebolag, ideella föreningar, icke vinstdrivande bolag och andra – bidrar till dynamik, mångfald och en positiv långsiktig utveckling till gagn för högre kvalitet och ökad tillgänglighet. kom uppfattningen att all välfärd skulle bedrivas i stora offentliga inrättningar till korta. Inte vare sig elever eller föräldrar, patienter och anhöriga eller välfärdens medarbetare upplevde att de stora offentliga systemen och verksamheterna kunde möta deras förväntningar och krav på kvalitet, tillgänglighet, service och goda möjligheter att påverka sin situation. Därefter har välfärden öppnats för mer av egna val och fler alternativ. Det kan emellertid aldrig vara utgångspunkten att tillgodose enskilda aktörers intressen. Det skapar oreda, orättvisa och oordning i välfärden. De olika aktörerna och utförarna är avgörande för att tillfredsställa människors behov av service i välfärden och uppfylla det allmännas tydliga krav och förväntningar, aldrig tvärtom. Den enskilde betalar normalt endast en mindre del av den egentliga kostnaden för en välfärdstjänst, merparten betalas via skattekollektivet. För skattebetalarna som helhet är det viktigt att resurserna används effektivt. Dels för att minska behovet av höjda skatter, vilket har negativa effekter för jobb, tillväxt, företagande och människors frihet, dels för att de samlade skattekronorna ska kunna växlas ut i form av t.ex. högre kvalitet. Långsiktighet är viktigt för att undvika ryckighet och osäkerhet, vilket annars riskerar att negativt påverka kvaliteten. Därtill eftersom det offentliga alltid har det slutliga ansvaret för att välfärdstjänsterna levereras till medborgarna kan det offentliga riskera att drabbas negativt om verksamheter som utförs i privat eller annan alternativ regi hastigt läggs ned. uppfattning är att likvärdiga krav bör ställas på alla aktörer i välfärden, oavsett driftsform. Det är exempelvis inte rimligt att en person som blivit diskvalificerad att leda ett privatägt äldreboende eller privatägd verksamhet inom personlig assistans ändå kan leda ett offentligägt. Som huvudregel ska det krävas tillstånd för att bedriva verksamhet enligt skollagen, socialtjänstlagen, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) samt hälso- och sjukvårdslagen. Detta bildar en stabil grund och utgångspunkt för ordning och reda i välfärden. 3.3 Valfrihet och mångfald Valfrihet och mångfald är uppskattade delar av välfärden. krävs det tydliga regler och uppföljning för att kunna garantera kvalitet i all verksamhet, oavsett driftsform. Det handlar bl.a. om att ställa tydliga kvalitetskrav, utöva noggrann tillsyn, öka jämförbarheten genom att öppna verksamheterna för insyn samt om utkrävande av ansvar och använda skarpa sanktioner när det inte fungerar tillfredsställande. Svensk välfärd är präglad av mångfald. Det är i grunden bra och nödvändigt. Det ger alla brukare mer valfrihet och möjligheter att välja det som passar deras önskemål och behov bäst. Två av tre i anser t.ex. att de gjort ett aktivt vårdval i primärvården (Källa: rapportserie 2014:2). Några konkreta exempel illustrerar den utveckling som skett sedan systemet med offentliga monopol inom välfärden kom till korta . av all hälso- och sjukvård drivs i alternativ regi. av all primärvård drivs i alternativ regi. av alla äldreboenden drivs i alternativ regi. av all personlig assistans drivs i alternativ regi. av all hemtjänst drivs i alternativ regi. (Källor: SCB, SKL och Vårdföretagarna) Fristående alternativa verksamheters kvalitet ligger generellt sett på likvärdig eller högre nivå än motsvarande offentligt drivna. varken kan eller vill vi blunda för de problem som synliggjorts när välfärden öppnats för företag. Tilliten till den svenska välfärden har fått sig en rejäl törn. De avslöjanden om välfärdsbolag som både brustit i sitt kvalitetsarbete och sin skattemoral är skadliga för tilltron till deras förmåga att bidra positivt till välfärden. Detta understryker betydelsen av ordning och reda i välfärden. Det är helt grundläggande att de aktörer som bedriver verksamhet i välfärden i även betalar skatt här. Med en mångfald av utförare är det viktigt att fristående alternativa utförare får samma ersättning per brukare som kommunens eller landstingens egen verksamhet. Den enskilde ska kunna vara trygg i förvissningen om att oavsett vem som driver verksamheten så följer lika mycket resurser med per brukare. 3.4 Möjligheter och risker med företagande i välfärden Hög kvalitet, god tillgänglighet och effektivt använda resurser avsedda för välfärden förutsätter en betydande bredd av utförare. Det innebär i sin tur att kraven ökar på öppenhet och kostnadskontroll. En större variation av utförare ökar också möjligheterna och förmågan till innovationer i välfärden. Detta möjliggör i sin tur högre kvalitet och lägre kostnader. Innovation är centralt för att alla medborgare ska kunna få ta del av välfärd av hög kvalitet, som därtill kan utvecklas . Innovationer förutsätter fler utförare som är villiga att erbjuda sina tjänster i välfärden. Det finns stora möjligheter och risker med företagande inom välfärdssektorn. Det är viktigt att alla aktörer förstår och respekterar skillnaden mellan en marknad och välfärdssektorn. Eftersom välfärdstjänsterna finansieras gemensamt handlar det inte om någon riktig marknad med utbud och efterfrågan där ett pris sätts på tjänsterna. Det är de olika politiska nivåerna som beslutar om dels vilka välfärdstjänster som ska tillhandahållas, dels vilka och hur omfattande anslag som ska tilldela resurser för utförande av dessa tjänster. Med flera aktörer i välfärden kommer såväl professionens kunnande som brukarnas önskemål till större uttryck. Det är i grunden bara bra. eftersom välfärdstjänsterna finansieras gemensamt ställs det därmed stora omfattande krav på att utforma och omforma system som medför att varje skattekrona ger högsta möjliga nytta. För att utvecklingen ska komma hela välfärden och den offentliga ekonomin till del så är det viktigt att det offentliga klarar av att själv förbättra sin verksamhet, genom att ta till sig innovationer som uppstår hos andra utförare och förändra ”prissättningen” i takt med att verksamheten kan skötas på ett bättre sätt . Av alla utförare som driver välfärdsverksamheter i alternativ regi är över nio av tio småföretagare med färre än 20 anställda (Källa: Vårdföretagarna). Vi anser att mångfald och valfrihet inom välfärden ger många kvinnor och män möjligheter att förverkliga sina drömmar om företagande. När den här dynamiken med företagande i välfärden fungerar på ett rimligt sätt så bidrar mångfalden av utförare till att välfärdens kvalitet och tillgänglighet kan öka för alla. 3.5 Kompetensförsörjning – stora rekryteringsbehov Många inom välfärden trivs med sina jobb och utför ett viktigt arbete varje arbetsdag. Det hindrar inte att det finns upplevelser av att möjligheterna att påverka sin arbetssituation är små. Därtill att löneutvecklingen är blygsam och arbetsmiljön stressande och krävande utöver det som är rimligt att klara av. Det finns därutöver tendenser till överbyråkratisering och detaljstyrning som begränsar ledare och medarbetares möjligheter att påverka och utforma välfärden i positiv riktning. Hög kvalitet i välfärden förutsätter motiverade, engagerade och kunniga medarbetare som upplever att de kan påverka utvecklingen på sin arbetsplats. Verksamheterna inom välfärden står inför ett omfattande generationsskifte som demografin kommer att öka behoven. Rekryteringsbehoven framöver kommer därmed att vara omfattande . Det är centralt att verksamheterna inom välfärden förmår vara attraktiva arbetsplatser för att säkra kompetensförsörjningen. Det är avgörande för att säkra hög kvalitet och god tillgänglighet . Kommuner och Landsting (SKL) beräknar att det kommer att finnas ett behov av ungefär 230 000 nya medarbetare inom vård och omsorg fram till och med om inga tydliga förändringar sker i arbetssätt eller bemanning. () menar att efterfrågan kommer att öka gällande ett antal yrkesgrupper inom vård och omsorg. Det handlar framförallt om specialistsjuksköterskor, barnmorskor samt biomedicinska analytiker.