mot · H3023148 · 2015-10-06 00:00:00 — 1.Kristdemokraternas syn på kommunikationer och transporter 3.1.Nolltolerans mot alkohol i trafiken 3.2.Inför vinterdäckskrav på släpvagn 3.3.Skärpta regler vid användning av drönare 6.Ett robust väg- och järnvägsnät 6.1.Ökade investeringar till drift och underhåll av järnvägen 6.2.Väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden 7.Bilen – en nödvändighet 7.1.Nej till regeringens indexering av bensin- och dieselskatten 7.2.Förläng giltighetstiden för kunskaps- och körprov 8.Stärk förutsättningarna för den svenska sjöfarten 8.1.Inför ett svenskt tonnageskattesystem 8.2.”En dörr in” 9.Bättre konkurrensvillkor inom åkerinäringen 9.1.Tillåt tyngre och längre lastbilar 13.Stoppa fusket inom taxibranschen anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbetet med att minska transportsektorns koldioxidutsläpp för att nå en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2050 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en höjning av fordonsskatten genom en höjning av koldioxidbeloppet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut laddinfrastrukturen för publik laddning av elbilar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta det förebyggande arbetet gällande nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisen ska ges tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjlighet att kunna beivra överträdelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffet för rattfylleri och grovt rattfylleri bör skärpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri ska bli obligatorisk i alla nya bilar i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förbud mot eftersupning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett krav på alkoholtest för piloter och besättningspersonal vid på- och avstigning på flyget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera effekterna av den nya bestämmelsen om vinterdäckskrav för tunga fordon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa vinterdäckskrav på tillkopplade släpfordon på över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att se över och föreslå skärpta regler vid användning av drönare för att säkra flygsäkerheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den som styr drönaren bör straffbeläggas med böter när trafiksäkerheten hotas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med Sverigeförhandlingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva förutsättningarna för en finansieringslösning av en östlig förbindelse som knyter samman trafikledsförbindelsen kring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka resurserna för drift och underhåll av järnvägen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att drift och underhåll av järnvägen även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stärka sina funktioner för tillstånds- och leveranskontroll samt uppföljning vid upphandling av järnvägsunderhållet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheterna för tyngre och längre godståg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka resurserna för väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjd milersättning samt höjd beloppsgräns för arbetsresor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga giltighetstiden för godkänt kunskapsprov eller körprov för körkortsbehörighet B och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett svenskt tonnageskattesystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en garanti att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna, en s.k. en dörr in och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utformningen av sanktionssystemet för efterlevnad av svaveldirektivet för att främja en sund konkurrens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att stärka svensk åkerinärings konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta tyngre och längre lastbilar upp till och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta det förebyggande arbetet för att minska antalet cykelolyckor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka resurserna för cykelfrämjande åtgärder samt framtagande av en nationell cykelstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade investeringar till kollektivtrafik på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska fortsätta utvecklas som nav för de regionala flyglinjerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finansieringsformen för icke-statliga flygplatser behöver ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fossilfria bränslen bör användas för flyg i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att goda informationsinsatser och utökad tillsynskontroll är nödvändiga för att säkerställa efterlevnaden av de nya reglerna inom taxinäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta satsningen på bredbandskoordinatorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utvidga avdragen för hushållsnära tjänster till att omfatta även it-tjänster i hemmet och tillkännager detta för regeringen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Avvikelse från regeringen (KD) Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur syn på kommunikationer och transporter Bra kommunikationer är en förutsättning för att ska kunna utveckla sitt välstånd, öka sysselsättningen och stärka sin konkurrenskraft. För ett glest befolkat land som är transporterna av särskilt stor betydelse. transportpolitik utgår ifrån att människor ska kunna bo och arbeta i hela landet. Ett väl utbyggt och effektivt transportsystem av vägar, järnvägar, flygförbindelser, sjöfart samt snabba tele- och datakommunikationer är därför en viktig förutsättning för hela framtida utveckling. Effektiva kommunikationer och transporter är också avgörande för att företag ska kunna ha kvar verksamhet även på mindre orter och möjliggöra för arbetspendling till och från städerna. Underhåll och nyutbyggnad av järnvägar, vägar och kollektivtrafik måste ske för att säkra goda kommunikationer i hela landet och möjliggöra för ett ökat bostadsbyggande. Vi vill bland annat se ökad trafiksäkerhet på våra vägar, förbättrade konkurrensvillkor inom åkeri- och sjöfartsnäringen, minskat fusk inom taxibranschen samt ökade investeringar till drift och underhåll av järnvägen. Laddinfrastrukturen för elbilar ska byggas ut och flygets miljöpåverkan minskas. Tillgång till bredband är avgörande för att människor ska kunna tillhandahålla god kommunikation, driva företag samt jobba och studera på distans. utgångspunkt är att kommunikationstjänster och bredband i första hand ska tillhandahållas av marknaden men att staten ska säkerställa goda villkor och undanröja hinder för utvecklingen. Vi vill se en fortsatt utbyggnad av it–infrastrukturen såväl nationellt, regionalt som lokalt och inom ramen för landsbygdsprogrammet bidra till bredbandsutbyggnad på gles- och landsbygden. Ett välutvecklat transportsystem har inte enbart positiva effekter utan belastar också miljön. utgår ifrån förvaltarskapsprincipen som innebär att vi har ett ansvar för våra medmänniskor och vår miljö, men också ett ansvar att utveckla och förvalta de tillgångar vi har. Vi anser att måste bryta sitt beroende av fossila bränslen inom transportsektorn. vill främja teknikutvecklingen för att nå ett mer hållbart transportsystem. Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Inrikestransporterna står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp. Energianvändningen i transportsektorn har minskat men fossila bränslen är fortfarande basen och stod för av energianvändningen i inrikestransporterna . [1] Transportsektorn bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och är den sektor som är mest importberoende av energiråvara. och övriga allianspartier genomförde i regeringsställning en lång rad insatser för ett mer fossilfritt . kan vi se resultaten av dessa. Vägtransporternas utsläpp minskar, nya bilars utsläpp har minskat rejält och andelen förnybara drivmedel har ökat kraftigt, inte minst HVO-drivmedel. är det land i EU som har högst andel förnybar energi. vill fortsätta arbetet med att stärka svensk miljö- och klimatpolitik. har också drivit frågan om att införa ett så kallat bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. Vi är därför positiva till att regeringen tillsatt en statlig samordnare med uppdrag att utforma ett sådant system. Uppdraget ska redovisas . För att nå målet om fossiloberoende fordonsflotta och ett klimatneutralt 2050 behövs fler politiska insatser för att påskynda omställningen till en mer fossilfri transportsektor och ett miljövänligare klimat. Det krävs långsiktiga och effektiva styrmedel för ökad användning av förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och eldrift samt mot effektivare transporter. För att nå de uppsatta klimatmålen är det nödvändigt att fasa ut de fossildrivna fordonen och premiera miljövänliga bilar. föreslår därför en höjning av fordonsskatten genom en höjning på koldioxidbeloppet. Det är en viktig åtgärd för att minska de fossila utsläppen inom transportsektorn. Med en höjning av fordonsskatten är det dessutom fordonets miljöprestanda som ligger till grund för beskattningen och inte avstånd. Denna skattehöjning beräknas öka statens skatteintäkter med 400 miljoner 2016 och därefter 800 miljoner . Försäljningen av laddhybrider och elbilar har utvecklats mycket snabbt . Supermiljöbilspremien som infördes av alliansregeringen har bidragit till denna utveckling. har antalet elbilar ökat från cirka 1 200 till 12 000 stycken . [2] För att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas. Det stora hindret för ökad andel elbilar är osäkerheten som följer med den dåligt utbyggda infrastrukturen, den så kallade räckviddsångesten. Vi föreslår fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur. Stödet ska kunna ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner runt om i landet och ska kunna användas till publikt tillgängliga laddstolpar för såväl snabbladdning som normalladdning. lägger därför –2019 på utbyggd laddinfrastruktur. Vi tror att detta är en viktig satsning för att nå målet om fossiloberoende fordonsflotta . Varje människa som dör eller skadas svårt i trafiken är en tragedi. Risken att omkomma är fortfarande betydligt högre inom vägtrafiken än inom andra trafikslag, särskilt utsatta är cyklister och motorcyklister. omkom 270 personer i vägtrafiken och över 2 400 personer skadades mycket allvarligt, enligt Transportstyrelsens statistik. är ett av världens mest trafiksäkra länder men anser att arbetet med att förverkliga en nollvision om antalet omkomna och allvarligt skadade i trafiken måste intensifieras för att nå etappmålet , vilket innebär att antalet omkomna i trafiken 2020 inte får vara fler än 220. En viktig aspekt för att förbättra trafiksäkerheten är att minska alkoholen i trafiken, upprusta och förbättra vägnätet samt kontroll och efterlevnad av hastighetsbegränsningar. Nolltolerans mot alkohol i trafiken Av alla omkomna i vägtrafiken har , , omkommit i en alkohol- och/eller narkotikarelaterad vägtrafikolycka. betydde det i reella tal 67 personer. [4] skadas flera hundratals människor allvarligt i olyckor där alkohol- och/eller narkotika är inblandat. anser att det inte under några som helst omständigheter ska vara tillåtet att köra med alkohol eller andra droger i kroppen, varken på land, på sjön eller i luften. Det är därför viktigt att fortsätta det förebyggande arbetet gällande nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken och se till att polisen ges tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjlighet att kunna beivra överträdelser. är straffet för rattfylleri böter eller fängelse och för grovt rattfylleri fängelse i högst . Vi anser att straffet är för lågt i jämförelse med både den risk och de konsekvenser alkoholpåverkade personer medför och orsakar i trafiken. Vi anser därför att straffet för rattfylleri samt grovt rattfylleri bör skärpas. Alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri bör också bli obligatoriskt i alla nya bilar i . har också länge drivit frågan om ett förbud mot eftersupning som innebär att det inte är tillåtet att dricka alkohol de första efter en trafikolycka. är det nämligen möjligt för rattfyllerister att gå fria när de hävdat att det druckit efter och inte före en bilolycka, eftersom det inte har varit möjligt att bevisa när föraren intagit alkohol. Riksdagspartierna har varit eniga i frågan om ett införande av eftersupning, men regeringen har valt att gå på samma linje som presenterades i promemorian Ds 2013:28 ”Straffansvar för eftersupning”, att det inte är ett brott i sig att dölja sitt brott. [5] är mycket kritiska till regeringens slutsats och anser att människor som utsätter sina medtrafikanter för fara ska stoppas och inte komma undan på grund av ett kryphål i lagen. Vi anser därför att ett förbud mot eftersupning bör införas. Vi vill även införa alkotester för piloter och besättningspersonal på flyget. Det har uppdagats i ett flertal fall där anställda på flyget ertappats med att vara alkoholpåverkade i tjänsten, något som kan medföra en stor risk för passagerarnas säkerhet och öka risken för flygplansolyckor. anser därför att det ska finnas krav på alkoholtest för såväl piloter som besättningspersonal vid på- och avstigning för att säkerställa passagerares trygghet och säkerhet. Inför vinterdäckskrav på släpvagn är det vinterdäckskrav även på tunga fordon i . På tunga lastbilar, tunga bussar och personbilar klass 2 med en totalvikt på över finns numera krav på vinterdäck eller likvärdig utrustning på fordonets drivaxel när vinterväglag råder. Bestämmelsen infördes efter ett initiativ av och Transportstyrelsen mot bakgrund av att en betydande andel tunga fordon varit inblandade i olyckor och störningar i trafiken . Krav på vinterdäck gäller dock endast på fordonets drivaxel men inte på tillhörande släps hjul. Släpvagn på över omfattas således inte av kravet. Detta är en trafiksäkerhetsrisk och kan komma att få förödande konsekvenser vid ett vinterväglag med is, snö, snömodd eller frost. Tunga fordon med ekipage utan vinterdäck kan utgöra en fara i trafiken. Om väggreppet är sämre på släpets hjul än det drivande fordonets hjul, finns en risk att ekipaget viker sig vid inbromsning när vinterväglag råder. Ett exempel på detta är den stora olyckan som inträffade på i norra då en människa dödades och 46 skadades. har det gått den nya bestämmelsen om vinterdäckskrav för tunga fordon trädde i kraft. anser att det är dags att utvärdera effekterna av de nya reglerna och om antalet trafikolyckor med tunga fordon minskat som en följd av kravet på vinterdäck. Vi anser också att vinterdäckskrav på tillhörande släpvagn över bör införas för att minimera risken att tillkopplade släpfordon viker sig vid inbromsning. Skärpta regler vid användning av drönare har ungefär 15 allvarliga incidenter med drönare rapporterats på skyddade luftrum i . En trend som visar på fler drönarincidenter jämfört . En kollision mellan en drönare och flygplan skulle med största sannolikhet få ödesdigra konsekvenser för flygplanet och riskera många människors liv. De rapporterade incidenterna har orsakat kostsamma utgifter då både flygplatser tvingats stänga och flyg ställts in. För att motverka denna allvarliga utveckling och förhindra potentiella trafiksäkerhetsrisker i luftrummet anser att Transportstyrelsen bör ges i uppdrag att se över och föreslå skärpta regler gällande användningen av drönare för att säkra flygsäkerheten med anledning av det ökade antalet drönare i luftrummet. Vi anser också att den som styr drönaren bör straffbeläggas med böter när flygsäkerheten hotas. Det byggs nu infrastruktur som aldrig förr runt om i vårt land. har tillsammans med övriga allianspartier i regering varit med och kraftigt ökat anslagen till långsiktiga infrastrukturåtgärder. Inom den nationella transportplanen avsatte alliansregeringen för perioden –2025 till infrastruktursatsningar. tog alliansregeringen initiativet till det så kallade Sverigebygget, numera Sverigeförhandlingen, ett initiativ som syftade till att möjliggöra ett antal långsiktiga och genomgripande satsningar i ett åtgärdspaket för bland annat järnväg, vägar och utbyggd kollektivtrafik. Satsningen var och de övriga allianspartiernas sätt att ta ett samlat grepp om infrastruktur och bostadsbyggande för att knyta ihop landet. Sverigeförhandlingen inkluderar nya stambanor för höghastighetståg, ytterligare en fast förbindelse mellan och , förhandlingar om kollektivtrafik och annan infrastruktur samt pröva förutsättningarna för att bygga ut järnvägen i norra . En förhandlingsperson har tillsatts för att skapa samordningsvinster och för att säkerställa en ansvarsfull finansiering. Med tanke på hur den nuvarande regeringen har hanterat viktiga transportpolitiska frågor, som bland annat frysningen av motorvägsbygget Förbifart och hotet om nedläggning av , finns det tyvärr goda skäl att tvivla på regeringens ambitioner vad gäller Sverigeförhandlingen. Regeringens beslut att frysa bygget av Förbifart innebar stora merkostnader för skattebetalarna och en onödig försening av ett angeläget infrastrukturprojekt. Regeringen har genom sitt agerande skapat osäkerhet för såväl näringsliv som privatpersoner. Om regeringen skulle vara lika oberäknelig i fråga om Sverigeförhandlingen som de var i fråga om Förbifart riskerar det att få långtgående negativa konsekvenser för landets utvecklingsmöjligheter. Sverigeförhandlingen innehåller ett antal angelägna åtgärder som knyter ihop vårt land och stärker förutsättningarna för jobb och tillväxt i hela landet samt ett ökat bostadsbyggande. anser att det är viktigt att Sverigeförhandlingens arbete fullföljs för att ska kunna tillhandahålla goda förutsättningar för kommunikationer och transporter. är en av de få huvudstäder i som saknar eller inte har påbörjat ett bygge av en ringled runt huvudstaden. är också den snabbast växande staden i , vilket kräver en infrastruktur som kan möta detta. För att skapa goda förutsättningar för regional utveckling i samt minska trafiken i innerstaden är det viktigt att vägprojektet förbindelse, från Ropsten i norr till i söder, byggs för att skapa en komplett ringled runt . finns beslut om att utreda och projektera en östlig förbindelse men för att en byggstart ska kunna ske behövs förutom full finansiering, en godkänd vägplan och ett särskilt beslut om byggstart från regeringen. Risken är dock stor för att kommer att sätta stopp för även det här vägprojektet, liksom de gjorde med Förbifart . anser att olika trafikslag inte ska ställas mot varandra utan vi behöver fungerande biltrafik, kollektivtrafik, flyg och tåg. Det är viktigt att satsningar görs på kollektivtrafik där det är möjligt, men vi måste även ta ansvar för och möjliggöra för alla typer av transporter så att människor kan bo i hela landet och inte bara inom tullar. Ett robust väg- och järnvägsnät är ett omtyckt och klimateffektivt transportslag som behöver utvecklas mot större kapacitet och driftsäkerhet. Drift och underhåll av landets järnvägar säkrar och förbättrar transportsystemets funktionalitet och utgör därmed viktiga förutsättningar för att trygga jobben, minska arbetslösheten och minska samhällets miljö- och klimatpåverkan. är ett litet och exportberoende land. Ett starkt och konkurrenskraftigt näringsliv är beroende av en fungerande och välutvecklad infrastruktur. Vi vill därför satsa mer på drift- och underhåll av järnvägen och nyinvesteringar. Vi vill också möjliggöra för tyngre och längre godståg att trafikera järnvägen. Det skulle leda till miljövänligare, säkrare och effektivare godstransporter och bidra till att stärka bland annat skogsnäringens konkurrenskraft. Ökade investeringar till drift och underhåll av järnvägen verkar för att en större andel av person- och godstransporter ska gå på järnväg. Vi var tillsammans med övriga allianspartier med och fördubblade anslagen till drift och underhåll av järnvägen . Järnvägssystemet står inför ett antal utmaningar. Stora delar av den järnväg som används byggdes för en trafik som var mindre, lättare och långsammare. Därför står vi med ett överbelastat järnvägssystem som allt för ofta drabbas av förseningar eller stopp. Enligt beräkningar uppgår de totala merkostnaderna för förseningar i järnvägstrafiken till . behöver underhållas, moderniseras och byggas ut för att matcha dagens trafik. Aldrig förr har så många människor och så mycket gods färdats på järnvägen som . Detta är så klart mycket positivt då järnvägstransporter är betydligt mindre skadliga för miljön, men en allt större belastning på ett allt äldre järnvägsnät är en stor utmaning. har för perioden –2025 tilldelats till drift, underhåll och reinvestering av statliga järnvägar. Till detta tillkommer också intäkter från banavgifter som oavkortat ska gå till drift och underhåll av de statliga järnvägarna. anser att resenärer, företag och industri ska kunna lita på att järnvägen fungerar. Vi vill därför förstärka resurserna till drift och underhåll av järnvägen och instämmer i regeringens satsning med –2018. En stor del av de tågstopp och förseningar som inträffar sker ofta i de större regionerna där järnvägarna är som mest trafikerade.