mot · H3023223 · 2015-10-06 00:00:00 — Att civilsamhället ibland med små medel kan skapa större trygghet och sammanhang än stora byråkratier. Därför föreslår i denna budgetmotion stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, en omläggning av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling, med sänkt skatt på arbete finansierade med att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas istället för att bestraffas. Ytterst är välfärdens kvalitet beroende av skatteintäkter från en stark sysselsättningsutveckling och ett klokt utnyttjande av de gemensamma resurserna. Under alliansregeringen ökade resurserna till välfärden med över 40 miljarder i fasta priser tack vare att skatteintäkterna från arbete ökade med 43 miljarder i fasta priser, trots en av de djupaste lågkonjunkturerna i modern tid. För att trygga välfärden är det nödvändigt att sysselsättningsutvecklingen fortsätter att förstärkas. En politik som leder till förlorade jobb kommer också oundvikligen leda till mindre resurser till välfärden. 5.1 Fler företag – fler jobb stod sysselsättningen i privat sektor i princip stilla i . [1] har dock de privata jobben börjat växa fram. Fyra av fem av dessa jobb har under det senaste årtiondet skapats i de små och medelstora företagen. Det är av största vikt att vi tar till vara på denna jobbskaparpotential genom att garantera att det är billigt och enkelt att anställa. Under de senaste två mandatperioderna har bolagsskatten och arbetsgivaravgifterna sänkts, och de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrats. Regelbördan har minskat, bland annat genom avskaffad revisionsplikt och förenklade redovisningsregler. Det är nu möjligt att driva företag inom fler områden, inte minst inom branscher som domineras av kvinnor. Men fortsatt arbete och fler reformer krävs för att ytterligare förbättra de ekonomiska incitamenten för att starta, driva och expandera sitt företag, för att ska fortsätta att ligga i topp vad gäller internationell konkurrenskraft. Det innebär bland annat att vi måste skapa en mer flexibel arbetsrätt, mindre regelkrångel och minskad skattebörda. Sänk trösklarna till den första anställningen Den första och på många sätt största utmaningen i ett företags utveckling är när det går från att vara ett enmansföretag utan anställda till att anställa en första person. De företag som tagit sig över den tröskeln har sedan enklare att växa och anställa ytterligare. gick i genomsnitt 35 000 företag från att ha noll anställda till att ha minst en anställd. I genomsnitt återgick 12 000 företag till att inte ha några anställda igen[3]. Det innebär att cirka en tiondel av företagarna anställer , som undersökningar visar att cirka en fjärdedel egentligen skulle vilja börja anställa. [4] Även en mindre ökning av antalet företagare som inte bara vill, utan kan och vågar, anställa skulle därmed skapa tusentals jobb. föreslår därför att ingen arbetsgivaravgift ska behöva betalas när en enmansföretagare anställer sin första medarbetare. Arbetsgivaravgiften på årslöner slopas för den första anställda i ett företag. Summan ska vara fri från arbetsgivaravgifter, oavsett vilken lön arbetsgivaren ger till den anställda därutöver. Totalt minskar förslaget kostnaden för den första anställda med . Att rikta stödet till den första anställda gör att målgruppen blir unga företag, som bidrar mer till jobbtillväxten än äldre företag. En lägre kostnad för att anställa gynnar dessutom framför allt personer som varit arbetslösa eller som aldrig fått in en fot på arbetsmarknaden. [5] Höga kostnader för att anställa är också vad småföretag själva anser vara ett av de största hindren för tillväxt. I Företagarnas och årliga undersökning Småföretagsbarometern har höga arbetskostnader alltid varit bland de största, eller det enskilt största, hindren för tillväxt bland småföretag. Förslaget måste omgärdas av vissa begränsningar för att garantera träffsäkerhet. Avdraget får endast användas en gång per företag. Det ska därför exempelvis inte vara möjligt att helt enkelt registrera ett nytt företag för att kunna få avdraget till en redan existerande verksamhet med anställda. Genom att stimulera till nyanställningar kommer efterfrågan på arbete att förstärkas och pressa ned arbetslösheten. En skattereduktion riktad mot växande småföretag har därmed fördelen att det kompletterar de åtgärder den tidigare alliansregeringen genomförde för att öka arbetsutbudet. Slutligen kan det förstärka uppbyggnaden av nya företag, som långsiktigt kan bidra till tillväxt och sysselsättning. Förslaget beräknas, fullt infört, medföra en statsfinansiell nettokostnad på . Billigare att anställa unga Att få sitt första jobb är viktigt, inte bara för att det ger en inkomst och ett socialt sammanhang. Forskning tyder också på att en trög start i karriären riskerar att medföra negativa konsekvenser även på lång sikt. [8] Det är därför vi i målmedvetet arbetar för att trösklarna till jobb ska vara låga. Vi vill att fler unga ska få ett sommarjobb eller sitt första jobb efter studierna. Det första jobbet är nyckeln till att skaffa sig en egen bostad och starta ett eget liv. Regeringen avser att finansiera sin politik genom att i första hand höja skatten på jobb och företag. Särskilt hårt drabbas ungas jobb. Regeringen kommer att tredubbla de ungas arbetsgivaravgift (upp till ). Effekten på sysselsättningen beror på hur stor del av de ökade kostnaderna för företagen som övervältras på lönekostnader, och därmed sänkta löner för de unga, och hur stor andel som kommer att läggas på vinster och priser och därmed företagens tillväxtmöjligheter. Regeringen ämnar kompensera kommuner och myndigheter för de kostnadsökningar som höjd skatt på unga ger upphov till. Försvarsmakten, som anställer många unga, får exempelvis en sådan kompensation. Det faktum att regeringen känner sig tvungen att kompensera kommuner och myndigheter för de högre kostnaderna, som jobbskaparna förväntas kunna övervältra samma kostnader på lägre löner och marginaler, vittnar om en bristande förståelse för jobbskaparnas situation. Regeringens höjda skatter på ungas jobb straffar de arbetsgivare som anställer just ungdomar. Det är dålig politik. vill i stället underlätta för de företag som anställer unga. konstaterar, i ett remissvar till regeringen, att de höjda skatterna på ungas jobb har en negativ sysselsättningseffekt och att effekterna ”talar för att behålla nedsättningen av de sociala avgifterna för unga”. Totalt beräknas en återinförd nedsättning av arbetsgivaravgifterna för unga till de nivåer som gällde , medföra en nettokostnad på 13,8 miljarder . Utökning av till fler områden Vägarna in till arbetsmarknaden behöver bli fler. Det behövs fler jobb på arbetsmarknaden där trösklarna är lägre , så att det är lättare att få det första jobbet. RUT-avdraget för hushållsnära tjänster har i detta sammanhang visat sig vara en mycket framgångsrik reform. [12] har breddat arbetsmarknaden och bidragit till nya och växande företag, fler jobb och att en stor och viktig sektor har sett en övergång från svarta jobb, präglade av otrygghet och svåra arbetsförhållanden, till en laglig sektor med skatte- och pensionsinbetalningar. Därmed har också tryggheten för de anställda ökat. Regeringen har valt att minska och begränsa avdraget, vilket flera remissinstanser är kritiska till på grund av dess effekter på företagande, sysselsättning och risk för ökat svartarbete. vill tvärtom utvidga RUT-avdraget med ett paket av nya tjänster. En rad hushållsnära tjänster har legat nära, men utanför, definitionen för RUT-tjänster. Här finns stora möjligheter att bredda och upprepa de framgångar som RUT-avdraget skapat. Vi föreslår att RUT-avdraget utvidgas till att omfatta flyttjänster och it-relaterade tjänster i hemmet, som exempelvis kan omfatta handledning och teknisk support och syftar till att öka individers digitala kompetensnivå och förmåga att använda sig av digitala verktyg och tjänster i hemmet. Vi vill även återinföra möjligheten att få avdrag för läxhjälp i hemmet, läx-RUT. Den direkta offentligfinansiella nettoeffekten bedöms vara minus 550 miljoner för flyttjänster, minus för IT-tjänster samt 50 miljoner för läxhjälp. Höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt I är skatterna på arbete, företagande och specialisering höga. Det gör mindre attraktivt för såväl inhemsk som utländsk specialiserad arbetskraft och sänker därmed förmåga att locka till sig forskningsanläggningar och produktiva företag som är beroende av specialistkompetens. De höga marginalskatterna sänker också utbildningspremien, det vill säga att de gör det mindre lönsamt att vidareutbilda och specialisera sig. De höga skatterna på arbete bidrar också till det tudelade skattesystemet. Givet skillnaden i beskattning av inkomster från arbete respektive kapital ges företagare incitament att plocka ut ersättning i form av utdelningar eller liknande, i stället för lön. För att reglera detta har de så kallade 3:12-reglerna införts. Dessa regler bidrar till ökat regelkrångel och improduktiv skatteplanering. Sänkta marginalskatter är därför också viktigt för att kunna förenkla reglerna för småföretag ytterligare. Den statliga inkomstskatten innebär att för relativt stora grupper uppgår marginalskatten till långt . Ett antal utredningar har visat att sänkt statlig inkomstskatt leder till fler arbetade timmar, karaktäriseras av hög självfinansieringsgrad och bidrar till en ökad effektivitet i ekonomin. [15] För är det därför prioriterat att gradvis göra marginalskattekurvan mindre brant. Regeringen väljer att gå den motsatta vägen. Genom att stoppa uppräkningen av skiktgränsen höjer de i praktiken skatten för breda löntagargrupper, med färre arbetade timmar som följd. föreslår som ett första steg att skiktgränsen för statlig inkomstskatt höjs, så att alla som tjänar enbart behöver betala inkomstskatt och att skiktgränsen 2016 blir . [16] En tredjedel av alla heltidsarbetande i betalar statlig inkomstskatt. Den statliga inkomstskatten innebär alltså mycket höga marginalskatter för breda löntagargrupper. Med förslag får drygt en miljon löntagare sänkt skatt. [17] 50 000 personer slipper helt betala statlig inkomstskatt. Förslaget sänker marginalskatterna för personer med normala inkomster, ökar utbildningspremien, leder till fler arbetade timmar och ökar effektiviteten i ekonomin. Reformen beräknas kosta . Sänkt skatt för dem som vill jobba längre Jobbskatteavdraget är en av alliansregeringens mest framgångsrika reformer i termer av både tillväxt- och sysselsättningseffekter. [18] Istället för att, som regeringen gör, minska incitamenten till arbete vill tvärtom att det ska löna sig ännu bättre att arbeta. En av de största utmaningarna på svensk arbetsmarknad är att allt fler kommer att behöva arbeta allt längre. [19] Forskning visar att behöver fler äldre som vill, kan och får arbeta längre för att klara välfärdens finansiering. För personer som arbetar efter att de fyllt genomförde alliansregeringen ett förstärkt jobbskatteavdrag, med regler som är mer förmånliga än vad som gäller för dem som arbetar och inte fyllt . Utvärderingar av reformen visar att efter jobbskatteavdragets införande ökar sannolikheten att arbeta för 66-åringar i förhållande till 64-åringar och för 66-åringar födda sista jämfört med . [21] Med fler arbetade timmar förstärks den svenska ekonomin långsiktigt. vill mot denna bakgrund gå vidare och sänka riktåldern för det förstärkta jobbskatteavdraget från till . Reformen beräknas kosta 2016 till 2019. Regeringen har istället aviserat att man ämnar höja kostnaden för att anställa personer . Vi borde snarare underlätta för dem som kan och vill arbeta längre. Skattehöjningen slår mot både nuvarande och potentiell sysselsättning för denna grupp. Skattehöjningen påverkar förutom sysselsättningen såväl tillväxt som offentliga finanser negativt. [22] avvisar därför regeringens förslag om att införa en särskild löneskatt för äldre. Lättare att bygga upp företag vill att det ska bli enklare att starta, driva och expandera företag. Precis som trösklarna på arbetsmarknaden måste bli lägre behöver det bli lättare att vara företagare. Detta har betydelse för små orter som förlorat större arbetsgivare och är beroende av återväxten av små företag. Tillskottet av nya mindre företag är ofta skillnaden mellan expansion och stagnation på den svenska landsbygden. Det har också betydelse för den nya framväxande digitala industrin, som är en av just nu snabbast växande industrier. [23] Denna bransch är helt beroende av att entreprenörer kan förbli delägare i sina företag och att skattereglerna gör det möjligt för dem att rekrytera nyckelpersoner i . Sänkta ”nördskatter” på delägarskap i snabbväxande företag kan därmed bli avgörande för denna branschs framtid. Kravet på aktiekapital ska inte utgöra ett hinder för att starta ett nytt företag. var med och halverade kravet på aktiekapital, från till . Vi vill gå vidare med en ytterligare sänkning av aktiekapitalet från till . Det sänker trösklarna till företagande och öppnar möjligheten för fler att bidra till jobbskapande. Regler för personaloptioner i världsklass För små företag är möjligheterna att locka till sig nyckelkompetens ofta begränsade. Entreprenören kan i uppstartsfasen sällan betala löner på de nivåer som är nödvändiga för att kunna attrahera rätt kompetens. Då är det viktigt att det är enkelt och billigt att på andra sätt locka till sig den kompetens som krävs för att få företaget att växa. Att det är möjligt för mindre företag att knyta till sig personer genom att istället för högre lön erbjuda delägarskap i företaget har blivit allt viktigare för att växande företag ska kunna konkurrera om kompetens och talanger lokalt och även internationellt. En mekanism som bidrar till att lösa dessa problem är så kallade personaloptioner, i praktiken ett instrument för att omvandla arbete till delägande och risktagande i företaget. [24] Med hjälp av personaloptioner kan exempelvis nyckelmedarbetare kompenseras genom att göras till delägare, snarare än att ges en hög lön. Det ger små företag med begränsad likviditet möjlighet att attrahera nödvändig nyckelkompetens. Gällande regelverk innebär att eventuell ersättning från personaloptioner kan beskattas med marginalskatter på . Dessutom sker beskattning av optionerna när de löses in, vilket missgynnar långsiktigt ägande och kan ge upphov till likviditetsproblem för optionsinnehavaren. lyckades i regeringen få till stånd en utredning om villkoren för personaloptioner. [25] ingång är att reglerna som omgärdar personaloptioner ska göras mer förmånliga. Beskattning bör ske när aktierna som ligger till grund för optionen säljs och en eventuell vinst ska beskattas som kapitalinkomst, med begränsningsregler tänkta att gynna långsiktigt ägande och som sätter ett tak för hur stor vinst som kan tas ut till den lägre kapitalbeskattningen. [26] Dessa begränsningsregler rör bland annat typ och storlek för företaget. En sådan reform väntas minska skatteintäkterna med . Reformera och förenkla 3:12-reglerna för delägarskap Sedan den stora skattereformen beskattas kapitalinkomster lägre än arbetsinkomster. Tanken med reformen var att den skulle gynna företagsamhet. I syfte att förhindra att småföretagare skulle utnyttja regelverket genom att klassa egentliga arbetsinkomster som kapitalinkomster infördes de så kallade 3:12-reglerna. Istället för att gynna företagsamhet har komplexiteten i regelverket snarare bidragit till att småföretagare belastas med ännu mer regelkrångel, kombinerat med svårigheter att sätta företagets kapital i arbete. har regelverket kring 3:12 successivt förenklats, men reglerna anses allmänt höra till de mest tekniskt komplexa beskattningsreglerna i för fysiska personer. Regeringen har meddelat att man vill skärpa beskattningen i 3:12. vill tvärtom förenkla regelverket och ämnar återkomma i kommande budgetmotioner med förslag om detta. För att små företag ska kunna växa och anställa krävs kapital. Tillgången till riskvilligt kapital är därför central. och Alliansen införde ett investeraravdrag. Det innebär att fysiska personer kan investera i ett mindre företag, i samband med företagets bildande eller en nyemission, och få göra avdrag på skatten med hälften, det vill säga högst . Investeraravdraget stimulerar till investeringar i, och utveckling av, svenska småföretag. På så sätt bidrar det till att fler jobb skapas. Bara investerade drygt 6 600 personer i nästan 500 företag med hjälp av investeraravdraget. [27] Det finns dock stor utvecklingspotential. räknar med att cirka 17 000 företag kan kvalificera som sådana företag som omfattas av investeraravdraget. [28] Det finns även anledning att se över om regelverket för investeraravdraget kan förenklas inom ramen för nuvarande lagstiftning. I finns ett system liknande det svenska investeraravdraget kallat Scheme (EIS). [29] av alla företag som får investeringar genom EIS får investeringar som är , motsvarande . Ytterligare av företagen får investeringar som är , motsvarande mellan 1,35 miljoner och . Det borde därför finnas stor potential i att höja det lägre taket i det svenska investeraravdraget, . Även den låga avdragsrätten gör det svenska investeraravdraget mindre attraktivt. Inom EIS beviljas en skattelättnad som är dubbelt så hög som den i . Vidare hämmas investeraravdragets användande av för krångliga regler. Mot bakgrund av detta föreslår att investeraravdraget vidareutvecklas. Avdragsrätten bör höjas från hälften till hela investeringen. Därtill bör taket för investeringar höjas . Slutligen måste även reglerna kring investeraravdraget förenklas. Totalt väntas dessa förändringar medföra en utökning av investeraravdragets användning och reformen minska skatteintäkterna med . Effektivisera och sprid det statliga riskkapitalet Statligt riskkapital kan i flera fall och i flera regioner vara ett viktigt komplement till privat riskkapital, där detta inte fått förutsättningar att utvecklas. Det kan handla om exempelvis miljöteknik eller ett nystartat företag i delar av inland. Det avgörande är dock att det statliga kapitalet fungerar som katalysator för privata investeringar och entreprenörskap, inte att det ersätter privat kapital. har varit med och effektiviserat det statliga riskkapitalet. Inte minst har vi gjort det tillgängligt i hela . Det statliga riskkapitalet behöver fortsatt effektiviseras och samordnas. ser positivt på ett ökat samarbete mellan privat och offentligt riskkapital. Det statliga riskkapitalet bör i högre grad komplettera det privata genom att ”toppa upp” privata investeringar. Detta bör exempelvis ske genom så kallade fond-i-fond-lösningar, där statligt riskkapital investeras i en mångfald av privata riskkapitalfonder som, utifrån givna direktiv, står för de konkreta investeringsbesluten. På så vis ökas tillgången till kapital, som riskerna sprids och effektiviteten ökar. är det viktigt att säkerställa att det statliga riskkapitalet kommer företag i hela landet till del. Regeringen har valt den motsatta vägen och vill nu lägga ner Inlandsinnovation, ett statlig ägt riskkapitalbolag för företag i kommuner eller delar av kommuner i , , , , , och . värnar Inlandsinnovations fortsatta verksamhet. anser att ska vara ett föregångsland för den gröna omställningen. Därför är det viktigt att vi fortsätter att driva på vår inhemska energiomställning och att vi säkerställer att svenska företag har bra förutsättningar för att ta allt större andelar av den växande globala miljöteknikmarknaden. Den gröna energiomställningen i , och en allt mer framgångsrik svensk miljötekniksektor, går hand i hand. tog i alliansregeringen initiativ till en grön investeringsfond med syftet att förbättra möjligheterna att finansiera affärsidéer som tydligt bidrar till en smartare energianvändning och till att minska utsläppen av koldioxid. Det är glädjande att regeringen avser fortsätta detta arbete. Det finns dolda kostnader för jobbskaparna i form av regelkrångel, som kostar såväl tid som pengar att hantera. Under tid i regeringen minskades regelbördan för svenska företag motsvarande arbetstid för . [32] Men vägen till ett minskat regelkrångel är fortfarande lång. vill aktivt arbeta för att varje regelverk som påverkar företagare ska vara ändamålsenligt och enkelt. Det ska vara lätt för företagare att göra rätt. En regel in – en ut Nya reglers effekt på företagens kostnader bör alltid utredas grundligt. vill införa ett krav på ”en regel in – en ut”. Nya regler som innebär ökade kostnader bör kombineras med regelförenklingar som minst kompenserar för dessa kostnadsökningar. Fler regler bör ges så kallade solnedgångsklausuler, som innebär att en regel ges ett slutdatum vid vilket det måste visas att dess fördelar fortsatt överstiger dess nackdelar för att regeln ifråga ska få vara kvar. Det bör också bli vanligare att en enskild myndighet ges ett helhetsansvar för att handlägga exempelvis tillståndsärenden, för att underlätta för den eller de som söker tillstånd genom att dessa enbart behöver ha kontakt med en myndighet. Alliansregeringen tog initiativ till att införa en digital tjänst, ”en dörr in”, där företag bara behöver lämna uppgifter till statliga myndigheter en gång, på ett ställe. Denna tjänst är nu delvist införd. Att denna tjänst färdigställs bör prioriteras. Vi avsätter därför för detta. En viktig reform för minskat regelkrångel var att undanta vissa företag från kravet på revisionsplikt. Detta genomförde alliansregeringen . Revisionsplikten innebär att ett aktiebolag måste ha en revisor som granskar bland annat årsredovisningen och bokföringen. undantas småföretag som uppfyller två av följande kriterier: högst 3 anställda, högst i balansomslutning och högst i nettoomsättning. Detta innebär att av landets aktiebolag undantas från revisionsplikt. vill att fler företag undantas från kravet på revisionsplikt. En stor del av landets företag ägs och drivs av personer som är . [33] Vi står inför en betydande generationsväxling bland dem som skapar jobben. Drivs inte dessa företag vidare är det inte bara en förlust för den enskilde, som ofta ger upp ett livsverk, utan det får också stora konsekvenser för ekonomin i stort. Med dagens skatteregler finns i synnerhet två problem med generationsskiften av fåmansföretag. För det första kan en försäljning av företaget till en familjemedlem medföra högre beskattning än en försäljning till en utomstående part. med långsiktigt engagemang för verksamheten är bra för ekonomin. Att skattemässigt missgynna att företag stannar kvar inom familjen riskerar att motverka detta. För det andra tvingas den som säljer till en utomstående part att, på grund av de så kallade karensreglerna, låsa sitt kapital innan det är möjligt att få hela vinsten beskattad som inkomst av kapital. Skattesystemet ger därmed incitament till att låsa in kapital istället för att återinvestera det. vill se över reglerna för generationsväxling i syfte att garantera att skattesystemet inte försvårar att familjeföretag förblir just familjeföretag. Förlängd rätt till tjänstledighet för att starta företag Det finns över 300 000 egenföretagare i . [34] De utgör en stor del av det totala antalet sysselsatta och står för en betydande del av det jobbskapande som sker. Nästan tre av fem av soloföretagen vill växa. [35] Att ge fler människor möjligheten att starta företag, och fler företag möjligheten att växa, är en viktig förutsättning för att också fler jobb ska kunna växa fram. Allt fler går från att vara anställda till att bli egna företagare. Med dagens regelverk är en person berättigad till sex månaders tjänstledighet för att driva eget företag. vill att fler ska ha möjligheten att ta steget från att vara anställd till att bli egenföretagare. En viktig förändring för att åstadkomma detta är att utöka rätten till tjänstledighet för att starta företag från dagens till .