mot · H3022353 · 2015-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 22 Kommunikationer Avvikelse från regeringen (SD) Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse För att svensk rederinäring fortsatt ska kunna utvecklas och rekrytera motsäger sig regeringens förslag att minska sjöfartsstödet för att finansiera tonnageskatten. Sjöfartsstödet är viktigt bl.a. för att säkra framtida behov av kvalificerad svensk besättning och vi skjuter därför till medel för att behålla stödet på befintlig nivå. Vidare ser gärna att svaveldirektivet, som gäller i , utökas till hela EU för både miljöns och konkurrensens skull. Det är viktigt att man ger verktyg att kunna genomföra kontroller, så direktivet efterföljs och överträdelser sanktioneras. Sjöfarten som trafikerar betalar farledsavgift som bekostar bl.a. isbrytningen i farlederna. För att stärka sjöfarten och fortsätta med den mycket efterfrågade sjöfartsmiljarden minskar farledsavgifterna med genom att kostnaden för isbrytningen istället påläggs staten. Kryssningsfartygen som trafikerar har ett undantag gällande hantering av sitt avloppsvatten och får tömma detta till havs. inför därför, i väntan på en internationell överenskommelse, en stimulans på i form av avskaffad farledsavgift för de kryssningsfartyg som lämnar sitt grå- och svartvatten i hamn istället för att dumpa det i havet. Kapstadskonventionen gör det lättare för finansiärer och leasingföretag att ta tillbaka flygplan och motorer om ett flygbolag inte fullgör sina förpliktelser. Detta innebär att riskerna blir mindre och flygbolagen får lägre utgifter och bättre finansieringsvillkor. vill därför att undertecknar konventionen för att bl.a. minska leasingkostnaden för svenska flygbolag och förbättra deras villkor på den internationella marknaden. Inrikesflyget i står för ungefär en procent av de totala utsläppen av koldioxid som hela transportsektorn står för . är flyget inte helt utbytbart, vilket innebär att människor fortfarande kommer flyga i en liknande omfattning men till en högre kostnad, om en flygskatt skulle införas. Studier visar att skatten skulle minska de svenska utsläppen , som BNP skulle minska med 1,5 till 5,4 mdkr första året. Detta är ett alldeles för högt pris för en väldigt marginell miljövinst. säger därför nej till ett införande av flygskatt. är en av landets mest trafikerade. av resorna är arbetsrelaterade och en nedläggning hotar att kosta 24 000 arbetstillfällen, varför flygplatsen är av stort värde för och näringsliv. En nedläggning vore katastrofalt då är landets starkaste tillväxtmotor. Stadens andra flygplats, , är nära sitt kapacitetsmaximum och klarar inte av att ta över trafiken från och speciellt inte under de tider huvuddelen av trafiken till och från sker. Dessutom ligger , i internationella jämförelser, långt ned i rankingen när det gäller närhet till stadskärnan. Därför motsäger sig en nedläggning av . anser att det är beklämmande att regeringen inte agerar mer kraftfullt i frågan om svensk åkerinäring, som i slutändan handlar om att skydda svenska företag och arbetstillfällen. Registrering av cabotagetransporter ska ske vid ankomst till våra gränser. förespråkar att ett elektroniskt system, likt det tyska Maut-systemet, införs i för bilar vägande över . Detta innebär en elektronisk övervakning på svenska vägar i form av transpondrar, som monteras och plomberas av behörig verkstad, i lastbilar som trafikerar svenska vägnätet. Detta säkerställer att avgifter betalas och att cabotageregler samt kör- och vilotidsdirektivet efterlevs. Polisen skulle på detta vis få ett effektivt verktyg för att stävja det allt mer omfattande fusket. vill införa rättvisa villkor inom vägtransportområdet. Att passivt, genom försummelse, låta svenska företag gå under i en orättfärdig konkurrens är oacceptabelt. vill omgående tillåta tyngre och längre lastbilar, då det ger bättre konkurrenskraft för våra svenska företag samt resulterar i minskad miljöpåverkan och minskat vägslitage. höjde den tillåtna bruttovikten från med motiveringen att höja konkurrenskraften i landet. vill att följer det finländska exemplet och tillåter lastbilar med en bruttovikt på . Vägen mellan rikets två största städer är på långa sträckor kraftigt underdimensionerad, inte minst i . Den låga standarden på vägen ger upphov till dålig framkomlighet och försämrad trafiksäkerhet. föreslår en omedelbar projekteringsstart med snabbast möjliga byggstart för att bygga ut viktiga delar av till motorväg eller mötesfri 2+2-väg. anslår ökade medel för såväl utveckling som vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. vill, förutom övriga satsningar, införa en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen, motsvarande av hela utgiftsområdet 22 Kommunikationer. Marknadspotten syftar till att snabbt kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. Skogsnäringen är beroende av bra transporter. vill ge och tvärbanorna ett rejält lyft. behöver bland annat klara av högre axeltryck samt få ett modernt trafikledningssystem, som avsevärda förbättringar i underhållet behövs. Även tvärbanorna behöver upprustas. Därutöver behövs bättre terminaler anpassade för skogsråvara, samt fler tågtider. En upprustning och modernisering av är inte enbart en skogspolitisk åtgärd; banan fungerar som redundans för hela järnvägsnätet. Skulle stambanan bli oframkomlig kan alltså fungera som reserv. vill ge i uppdrag att modernisera och tvärbanorna. Norrbotniabanan planeras för sträckan –och skulle medföra mycket positiva effekter för de befolknings- och industritäta kustnära städerna , , och . Kostnad för banan beräknas uppgå till knappt 22 mdkr men väntas vara samhällsekonomiskt lönsam. De största vinsterna består i sänkta transportkostnader för godskunder samt restidsvinster för tågresenärer. Nuvarande system, där trafiken är hänvisad till stambanan genom övre , är riskfylld och sårbar genom en kombination av långt enkelspår, utan möjlighet till omledning, samt otillräckligt antal mötesstationer. Detta medför långa restider, som många företag inte har lagerkapacitet för att hantera ett större avbrott i tågtrafiken då de vanligtvis har merparten av sin produktion i rörelse på väg ut mot kund. Dagens system medför således stora risker för företag som i värsta fall riskerar tappa kundernas förtroende och tvingas lägga ned sin produktion. vill därför under kommande budgetperiod inleda projekteringen av Norrbotniabanan. budgeterar för en kraftig upprustning av med dubbelspår på de mest överbelastade sträckorna, i princip –samt –. Den omfattande gruvverksamheten i och kommer att skapa kapacitetsproblem då malmtransporterna där i princip inte har några alternativ till järnvägstransporter. Tågen behöver gå mot eller hamn, varför kapacitetsförbättringar måste till på dessa sträckor. Utöver detta behövs kapacitetsförbättringar på sträckorna –, –samt –, vilka samtliga är viktiga sträckor för gruvnäringen. Per Klarberg (SD)