mot · H30285 · 2015-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som skapar en bättre balans mellan ekonomiska mål och samhällsuppdraget för Postnord, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten som ägare bör garantera bra arbetsförhållanden för anställda hos Postnord, som ska innefatta att andelen otrygga anställningar och användandet av bemanningsföretag ska minska, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till en ny postlag som inte missgynnar det företag som utför samhällsuppdraget och som säkrar en god postservice i hela landet, och tillkännager detta för regeringen. skedde en sammanslagning av /S. heter den nya koncernen . Post Nord ägs till av den danska staten och till av den svenska staten. Koncernen hade 2014 en omsättning på ca och ca 38 000 anställda. Post /S och har uppdragen att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten i respektive . De nationella lagstiftningarna grundas på EU-direktivet som reglerar postbefordran inom EU. Den samhällsomfattande posttjänsten i regleras i postlagen, postförordningen och i de tillståndsvillkor som utfärdas av (). Enligt postlagen ska det finnas en posttjänst i hela landet som möjliggör att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst (den samhällsomfattande posttjänsten). Posttjänsten ska vara av god kvalitet och det ska finnas möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. [2] Kravet på leveranskvalitet är att av 1:a-klassbreven ska levereras påföljande arbetsdag och . har Post Nord tuffa finansiella mål. hade man ett mål om en avkastning på operativt mål på . [4] Detta är en ekvation som inte går ihop. Det blir personalen som får ta smällen. Följden har blivit underbemanning, otrygga anställningar och att bemanningsföretag överutnyttjas. Till detta ska också läggas att postverksamheten är under stark förändring, där digitaliseringen leder till minskade intäkter i takt med att brevvolymerna faller. startades ett Postupprop som en reaktion på de orimliga arbetsförhållandena. Uppropet organiseras av och lämnade man över ett upprop för bättre arbetsvillkor med 13 558 namnunderskrifter till . delar många av Uppropets krav. Regeringen bör återkomma till med förslag som skapar en bättre balans mellan ekonomiska mål och samhällsuppdraget för Post Nord. God postservice ska vara det överordnade målet som verksamheten bedrivs på ett ekonomiskt sunt sätt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Staten bör som ägare garantera bra arbetsförhållanden för anställda hos Post Nord. Detta ska innefatta att andelen otrygga anställningar och användandet av bemanningsföretag ska minska. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regeringen bör återkomma till med förslag till ny postlag som inte missgynnar det företag som utför samhällsuppdraget. En sådan lag måste också säkra en god postservice för hela landet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Amineh Kakabaveh (V) [1] Post Nord, Års- och hållbarhetsredovisning 2014. [3] , Dnr 2015:1025. [4] PostNord, Års- och hållbarhetsredovisning 2014.