mot · H3022504 · 2015-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förstärkning av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare åtgärder i arbetet för att värna demokratin mot radikalisering och våldsbejakande extremism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka Datainspektionens arbete med tillsyn, informationsspridning och utbildning för att förebygga och motverka integritetskränkningar, inklusive näthat, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med att säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter genom att ansluta fler kommuner till förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda arbetet med att inrätta ett romskt språkcentrum och tillkännager detta för regeringen. avslår förslaget till mål för politiken för mänskliga rättigheter under punkt 6 i propositionen. godkänner målet för politiken för mänskliga rättigheter enligt vad som föreslås i motionen. Under utgiftsområde 1 finansieras den centrala statsledningen samt flera viktiga myndigheter, statsbidrag och uppdrag. föreslår utöver regeringens satsningar ytterligare resurser för åtgärder i arbetet för att värna demokratin mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Vidare föreslås att Datainspektionens arbete med tillsyn, informationsspridning och utbildning för att förebygga och motverka integritetskränkningar och näthat ska förstärkas. Fler kommuner bör tillåtas bli del av förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska och ett arbete inledas med att inrätta ett romskt språkcentrum. bör förstärkas och ett nytt mål för politiken för mänskliga rättigheter föreslås. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Avvikelse från regeringen (M) Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter Åtgärder för den nationella minoriteten romer Myndigheten för press, radio och tv för europapolitiska studier samt EU-information Alliansregeringen brukade i sina budgetpropositioner ha med siffror som visade effekten av politiken på antalet årsarbetskrafter, sysselsättning, arbetslöshet och BNP. Att regeringen i sina budgetpropositioner valt att ta bort denna redovisning är ett av flera tecken på steg som regeringen tagit för minskad öppenhet och transparens. När siffror tas bort från budgeten och förväntade effekter av förslag inte längre redovisas försvåras granskningen av regeringens politik. Det har inte varit uppgift att genomföra omfattande beräkningar och analyser av huruvida det faktaunderlag som regeringen presenterar är korrekt och fullständigt eller inte. Denna rollfördelning har dock byggt på förutsättningen att regeringen på ett öppet sätt har redovisat kompletta underlag. Det främsta redskap som och dess ledamöter har, vid sidan av utskottskanslierna, för granskning av uppgifter och underlag från regeringen är . Utredningstjänsten har en budget om och knappt 40 anställda. råder ett mycket högt tryck på verksamheten. Så länge regeringen inte lever upp till rimliga krav på transparens är det angeläget att utredningstjänsten får ökade resurser, så att partier får större möjligheter att granska och analysera regeringens förslag. Därför föreslås att förstärks genom att förvaltningsanslag ökas med . Detta finansieras genom en motsvarande neddragning av förvaltningsanslag. När resurser för utredning och granskning behöver öka på grund av regeringens agerande är det rimligt att det sker genom att regeringens utredningsresurser minskas. Åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism är ett fritt, öppet och demokratiskt samhälle. Men det finns krafter som utmanar öppenheten och trotsar demokratins spelregler. Det handlar om såväl vänsterextremister och högerextremister som islamistiska extremister. Inte minst ser vi hur radikaliserade personer reser för att strida med terroriststämplade organisationer i och . Unga som haft en vardag med skola och läxor begår plötsligt grova brott i våldsbejakande ideologiers namn. Återvändare riskerar att ha förlorat tidigare spärrar mot våld och förstörelse. Dessa företeelser kan aldrig tolereras. En ökad radikalisering utmanar tryggheten i vårt samhälle. Våldsyttringar måste mötas med lagens fulla kraft men radikaliseringen måste också bekämpas med ett omfattande förebyggande arbete. Särskilt måste arbetet med unga prioriteras. De unga som är på väg att bli radikaliserade ska upptäckas innan skolbänken står tom och det innebär att myndigheter på alla nivåer behöver vässa sitt arbete. Alliansregeringen fattade beslut om en handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Handlingsplanen, som sträckte sig över åren 2012–2014, innehöll flera åtgärder för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism och minska det ideologiskt motiverade våldet. Den nationella samordnare som tillsattes arbetar nu med att bland annat ta fram en sammanhållen strategi för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Under anslag 6:1 finansieras ett antal uppdrag till bland annat nationella myndigheter med koppling till arbetet mot våldsbejakande extremism. Förslag till ytterligare åtgärder kommer också att behandlas av under detta . För att fortsätta och utveckla arbetet för att värna demokratin mot radikalisering och våldsbejakande extremism tillförs till anslaget, vilket i förhållande till regeringens satsning innebär ytterligare . Förebyggande arbete mot integritetskränkningar Den snabba utvecklingen av digitala produkter, tjänster och kommunikationsmedel innebär både möjligheter och utmaningar. Omfattande och detaljerade personuppgifter behandlas av både myndigheter och privata aktörer och har allt mer information som tidigare förutsatt hantering digitaliserats. Riskerna för att människors personliga integritet kränks ökar när all denna information behandlas. Det är mot den bakgrunden relevant att tillse att arbetet mot integritetskränkningar i den digitala miljön har tillräckliga resurser. Det är också angeläget att utveckla arbetet för att förebygga och motverka olika former av så kallat näthat, som blivit ett allt större problem, inte minst för barn och ungdomar men även för till exempel offentliga personer. Polis och åklagare har en roll att spela när det gäller att beivra brott såsom förtal och olaga hot i den digitala miljön, men det är även betydelsefullt att Datainspektionen, inom ramen för sitt uppdrag att motverka integritetskränkningar – varav näthat är ett särskilt allvarligt exempel – kan arbeta för att motverka näthat och olika möjligheter att sprida näthat. Det är angeläget att medborgare, företag och organisationer har god information om rättigheter, skyldigheter och ansvar i den digitala miljön och att eventuella överträdelser av gällande regelverk följs upp genom noggrann tillsyn. Datainspektionens arbete med tillsyn, informationsspridning och utbildning för att förebygga och motverka integritetskränkningar, inklusive näthat, är prioriterat. Myndigheten tillförs därför , vilket i förhållande till regeringens förstärkning av myndighetens anslag innebär en ökad satsning med ytterligare . Åtgärder för de nationella minoriteterna Den möjlighet som finns enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk att utöka förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska genom att ytterligare kommuner ansluts till dessa områden efter ansökan hos regeringen har bidragit till att stärka de nationella minoriteternas rättigheter och förutsättningar, i takt med att allt fler kommuner anslutits. är det 75 kommuner och 14 landsting/regioner som ingår i förvaltningsområdena. Det har därtill inkommit ansökningar från ytterligare åtta kommuner om att få ingå i förvaltningsområden. Regeringen har enligt uttalanden i media för avsikt att inte bevilja dessa ansökningar i väntan på en översyn av minoritetslagstiftningen. Detta har lett till stor besvikelse och upprördhet hos minoriteterna i de berörda kommunerna och hos minoritetsorganisationerna. De åtta kommunernas ansökningar är i flera fall resultatet av flerårigt förberedande och opinionsbildande arbete och regeringens besked kom helt oväntat och hade inte föregåtts av samråd med eller information till de berörda. Vår uppfattning är att det är bra med en utvärdering och översyn av lagstiftningen, men det bör inte utgöra ett hinder för att ansluta fler kommuner till förvaltningsområdena. Det kan dröja innan en sådan utvärdering och översyn leder till att ny lagstiftning kan träda i kraft och det är svårt att se varför en förstärkning av minoriteternas rättigheter i dessa kommuner skulle behöva anstå till dess. Regeringen anslår inte några ytterligare medel för att utöka antalet kommuner som ingår i förvaltningsområdena . Det är viktigt att arbetet med att säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter inte avstannar. Medel bör därför anvisas så att även de nu föreliggande ansökningarna kan godkännas. Om de tillkommande kommunerna ska få ersättning på samma nivå som de hittillsvarande kan det bedömas handla om . Härutöver bör resurser frigöras inom befintliga ramar. Enligt regleringsbrev för anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter disponerar Kammarkollegiet för åtgärder. Medlen får användas efter beslut av regeringen. Dessa medel skulle kunna tas i anspråk för att finansiera delar av statsbidraget till de nya förvaltningskommunerna. Härutöver bör finansiering ske genom att statsbidraget till befintliga och tillkommande kommuner och landsting/regioner minskas proportionellt. Vår bedömning är att denna minskning, som blir tämligen begränsad, visserligen är beklaglig, men mindre negativ för det minoritetspolitiska arbetet än att utestänga åtta kommuner från förvaltningsområdena. Därutöver bör uppföljningen av hur kommuner som ingår i förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska skärpas och kommuner som inte lever upp till sina åtaganden drabbas av sanktioner. Förslag från oss i denna riktning kommer att behandlas under . Åtgärder för den nationella minoriteten romer Romernas språk och kultur ingår i vårt gemensamma kulturarv. Arbetet med att stärka romernas och andra nationella minoriteters egenmakt och inflytande och insatser för att deras språk och kultur ska hållas levande är prioriterat. Det samiska språkcentrum som etablerades 2010 fyller en viktig funktion för att bland annat revitalisera samiskan och främja utökad användning av samiska i samhället. Ett språkcentrum kan bidra till att bättre tillvarata befintliga språkkunskaper och att öka antalet aktiva talare. Det är rimligt att liknande språkcentra byggs upp även för andra minoritetsspråk. Regeringen föreslår att anslaget för åtgärder för den nationella minoriteten romer tillförs för att fortsätta arbetet med strategin för romsk inkludering. En del av dessa medel bör utnyttjas för att inleda ett arbete med att inrätta ett romskt språkcentrum. Mål för mänskliga rättigheter Regeringen föreslår att målet för politiken för mänskliga rättigheter inte längre ska ingå som en del av målet för demokratipolitiken. Det nuvarande målet för demokratipolitiken lyder ”Målet för demokratipolitiken och mänskliga rättigheter är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras”. Regeringens förslag till nytt mål för politiken för mänskliga rättigheter lyder ”Målet för politiken för mänskliga rättigheter är att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter”. Förslaget ska enligt regeringen omfatta alla slags förpliktelser som de internationella åtagandena medför för som konventionsstat. Tyvärr begränsar sig också målet till just dessa förpliktelser. Genom den föreslagna ordalydelsen exkluderar målet den svenska rättsliga dimensionen av de mänskliga rättigheterna och den långa tradition som har föregått dessa. Vi syftar främst på regleringen om mänskliga rättigheter i regeringsformens andra kapitel, men även till exempel bestämmelserna om tryck- och yttrandefrihet i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen hör hit. Tryck- och yttrandefrihet är grundläggande mänskliga rättigheter och har en lång och unik tradition när det gäller att värna dem. fick sin första tryckfrihetsförordning . Målet kan jämföras med regeringens långsiktiga mål som angivits i de tidigare nationella handlingsplanerna för de mänskliga rättigheterna som handlade om att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i . Denna formulering inrymmer väl intentionerna vad avser de mänskliga rättigheterna i det gällande målet för demokratipolitiken som det inte på samma sätt begränsar sig till internationella åtaganden. Mot den bakgrunden föreslås att regeringens förslag till nytt mål avslås och att nytt mål för politiken för mänskliga rättigheter istället antas enligt följande lydelse: ”Målet för politiken för mänskliga rättigheter är att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i ”. Regeringen avser inte att eller 2017 ge något uppdrag till om en fortsatt studie över företagsklimatet i , i motsats till det beslut som fattades vid beredningen av budgetproposition. Detta motiveras med att en utvärdering av företagsklimat enligt regeringen kommer att vara mer angelägen . Att regeringen helst skulle undslippa granskning i detta avseende kan i och för sig te sig förklarligt och det ligger i linje med den minskade transparens om den ekonomiska politikens effekter som blivit ett för regeringen. Några positiva röster om regeringens näringspolitik har inte heller hörts. Granskningar och studier av detta slag bidrar dock på ett positivt sätt till förutsättningarna att utveckla och förbättra politiken. Studien bör därför genomföras och finansieras inom de till anvisade ramarna. avvisar regeringens förslag om tillskott till anslaget m.m. avvisar regeringens förslag om tillskott om till anslaget Länsstyrelserna m.m. Minskad uppräkning av förvaltningsanslag För att finansiera prioriterade satsningar görs en justering av de anslag som berörs av PLO-uppräkning . Effekten blir att uppräkningen av vissa anslag blir något lägre jämfört med regeringens förslag.