mot · H3023043 · 2015-10-06 00:00:00 — Inom ramarna för landsbygdsprogrammet 2014–2020 finns avsatta för att nå alliansregeringens mål om att av alla hushåll och företag i landet ska ha tillgång till bredband om minst /s. För att nå det målet föreslog Alliansen att bredbandskoordinatorer med uppdrag att koordinera och effektivisera bredbandsutbyggnaden skulle inrättas hos länsstyrelserna, vilket nu är genomfört. vill se att bredbandskoordinatorernas arbete följs upp , för att avgöra deras resultat samt vilka eventuella åtgärder som behövs för att nå målet för bredbandstäckning. I har vi en stor artrikedom och livskraftiga viltstammar. Möjligheterna som vår natur erbjuder, med rekreation, motion och jakt, innebär också ett stort ansvar att bruka och nyttja naturen på ett sätt som är långsiktigt hållbart. Alliansregeringen tillsatte en omfattande jaktlagsutredning, med syfte att ta fram ett modernt och enkelt regelverk som möter en bred acceptans. Denna valde den rödgröna regeringen att lägga ner. Ett av utredningens förslag var att inrätta en ny myndighet för viltförvaltning och jaktfrågor. tillkännagav för regeringen att en sådan myndighet för viltförvaltning och jaktfrågor ska inrättas , i enlighet med ett förslag från Alliansen. Regeringen bör därmed återkomma till i frågan. Rovdjurspolitik som skyddar landsbygden Inga av våra rovdjursarter är utrotningshotade. Alliansregeringen utformade, utifrån omfattande forskning, en ny rovdjurspolitik som möjliggör en regionaliserad och ansvarsfull förvaltning. uppfyller sina internationella åtaganden. Människor som lever nära rovdjur och vilt ska kunna vara med och påverka. Den gällande rovdjurspolitiken ger möjlighet till en riktad selektiv jakt på varg utan att påverka vargens gynnsamma bevarandestatus. Rovdjursangrepp på tamboskap och husdjur kan orsaka skada för enskilda lantbrukare och leder till otrygghet. Vi vill att det ska gå att bedriva en ändamålsenlig skyddsjakt kombinerat med ersättningar till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur. Viltkött är klimatsmart. Därför kan det finnas skäl att vi förbättrar möjligheterna till jakt och gör viltkött mer tillgängligt. För att öka efterfrågan på viltkött, även i de offentliga köken, vill vi göra en tidsbegränsad satsning där , och tillsammans får i uppdrag att inom ramen för ett pilotprojekt bygga upp stärkt infrastruktur för hantering av viltkött. satsar –2019 för att , och ska utveckla hantering och konsumtionsmöjligheter av viltkött. Skydda miljö och klimat Skydda miljö och klimat genom effektiva och riktade insatser natur är en fantastisk tillgång och resurs. Våra naturtillgångar måste förvaltas och användas på ett hållbart och resurssnålt sätt. är måna om att vår natur ska brukas klokt så att även kommande generationer kan nyttja dess resurser. För är det viktigt att man ska kunna bo och verka i hela landet. miljöpolitik grundas i principen om att förorenaren betalar. Vi tror på långsiktiga, realistiska mål och kostnadseffektiva styrmedel. De flesta miljö- och klimathoten möts bäst genom effektiva styrmedel som bidrar till både teknikutveckling och förändrat beteende. är och ska fortsätta att vara ett föregångsland och pådrivande i arbetet med miljö och klimatfrågor. Under alliansregeringens vid makten visade vi att bra miljö- och klimatpolitik och minskade utsläpp av växthusgaser går hand i hand med ökad tillväxt. Utsläppen av växthusgaser i minskade . har dessutom andelen förnybar energi ökat med och är med förnybar energi det land i EU som har högst andel. har antalet miljöbilar ökat kraftigt och vindkraften står för tio gånger mer el. Den årliga tillförseln av kväve till har minskat. Arealen skyddad natur har, , ökat med , vilket motsvarar en yta större än . De statliga företagen fick tydliga mål att stärka sitt hållbarhetsarbete. Kontrasten är tydlig mot regeringens symbolåtgärder som ofta har en tveksam effekt. Givet de fortsatta behov som föreligger ställs höga krav på att de insatser som prioriteras ska vara kostnadseffektiva. Det är därför förvånande att flera av regeringens åtgärder dömts ut av flera bedömare som ineffektiva. Regeringen vill införa ett klimatpolitiskt ramverk. Internationella erfarenheter från bland annat och visar att effekterna av ett sådant ramverk kan bli negativa såväl för miljön och klimatet, som för statskassan. Regeringen vill återinföra det kritiserade klimatinvesteringsprogrammet Klimatklivet, tidigare Klimpbidraget i ny form, för att främja lokala klimatinvesteringar. Klimp kännetecknades av att vara väldigt byråkratiskt och centralstyrt, och innebar dessutom väldigt höga administrativa kostnader. ifrågasatte Klimpbidraget och det är oklart om de påstådda utsläppsminskningarna faktiskt uppnåddes, då bidraget i huvudsak satsades på redan lönsamma åtgärder. Alliansregeringen tog bort Klimpbidraget och ersatte det med investeringar i klimatåtgärder med större, dokumenterad effekt. Prognosen för att nå miljömålen har försämrats och arbetet med att nå miljömålen behöver fortsätta, både på hemmaplan med kostnadseffektiva lösningar och effektiva styrmedel i enighet med principen om att förorenaren betalar. Men även genom att driva på i internationella sammanhang då många av målen är beroende av internationellt samarbete och överenskommelser. Förlängd supermiljöbilspremie och införande av bonus–malus-system Ett bonus–malus-system bör införas där mer miljöanpassade fordon premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre fordonsskatt. Supermiljöbilspremien, som utnyttjats i mycket hög utsträckning, bör förlängas fram till dess att ett välutformat och effektivt bonus–malus-system är på plats. Premien bör fortsatt vara för både elbilar och laddhybrider. satsar ytterligare på supermiljöbilspremien 2016. Höjd fordonsskatt för de fordon som smutsar ned mest Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Denna sektor bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och här finns det största beroendet av import av energiråvara. föreslår därför höjd fordonsskatt genom att koldioxidgränsen sänks från koldioxid per kilometer till koldioxid per kilometer. Möjligheterna att dela upp betalningen av fordonsskatt bör även utökas. Denna skattehöjning stärker de offentliga finanserna med . Internationella klimatinvesteringar för största nytta per skattekrona För är det viktigt att vi får ut största möjliga nytta för miljön för vare skattekrona som satsas. Därför vill vi förstärka satsningarna inom program för internationella klimatinvesteringar, som har hög nytta och kostnadseffektivitet. satsar 2016 och på internationella klimatinvesteringar. Fortsatt satsning på laddstolpar vill att satsningen på statligt stöd till laddstolpar fortgår, för att säkerställa att nödvändig infrastruktur finns för att en omställning av fordonsflottan ska kunna ske. satsar 2016–2018 på statligt stöd för laddstolpar. Ökad kunskap om Carbon Capture Storage Geologisk lagring av koldioxid, Carbon Capture and Storage (CCS) är en teknik där koldioxid i kolkraftverk, gaskraftverk, stålverk och cementindustrier avskiljs och lagras i geologiska formationer djupt under markytan eller havsbottnen. Forskningen kring geografisk lagring av koldioxid går framåt, men mer kan göras. vill därför avsätta medel för ett kansli som utreder hur bäst kan utnyttja de forskningsresultat som finns på området. satsar för ett kansli som ska utreda hur bäst kan utnyttja de forskningsresultat som finns vad gäller geologisk lagring av koldioxid. Störst miljönytta per investerad krona Miljö- och klimatmål ska sättas så att industri och företag kan fortsätta att verka i , annars riskerar vi att flytta utsläppen och andra miljöproblem till andra länder utan samma kontroll som vi har i . För oss är det också viktigt att vi får ut största möjliga nytta för miljön för varje skattekrona som satsas. Vi eftersträvar störst miljönytta per investerad krona, oavsett om satsningarna görs i eller utomlands. Det är att ta ansvar för miljön, klimatet och skattebetalarnas pengar. Internationella överenskommelser är viktigt för många miljö- och klimatfrågor då miljöproblemen inte stannar innanför landsgränserna. De flesta av våra nationella miljömål kan bara nås genom samarbete och åtgärder också i andra länder. Vi tar därför ansvar och driver dessa frågor internationellt. Även inom biståndet vill bedriva ett brett internationellt samarbete i klimatfrågor. Enligt den biståndspolitiska plattformen är de huvudsakliga prioriteringarna mänskliga rättigheter, miljö och klimat samt jämställdhet och kvinnors rättigheter. En stark röst för att uppnå ett ambitiöst globalt klimatavtal samlas världens länder i på den internationella klimatkonferensen 21. För att kunna åstadkomma ett bindande klimatavtal som säkerställer att den globala uppvärmningen håller sig under två grader krävs det att EU, som är vår viktigaste miljöorganisation, agerar som en kraftfull och konstruktiv förhandlingspart i . står fast vid den ambitiösa linjen om att EU:s utsläpp ska minska , där ska uppnås internt inom EU och de resterande 10 procentenheterna ska ske via internationella mekanismer. Det är av största vikt att ett bindande, långsiktigt, tydligt och transparent avtal kommer på plats i . Vi ser stora möjligheter att världens länder kan enas om ett klimatavtal då många länder redan påbörjat arbetet med utsläppsminskningar på hemmaplan. Vi vill även att fortsätter driva på för kompletterande insatser vid sidan av klimatförhandlingarna. Den globala koalition som varit med och startat och som syftar till att begränsa kortlivade klimatgaser som sot och metan i atmosfären, ska öka sina insatser. c. Giftfri miljö En del av vår ökade välfärd har vi lyckats åstadkomma tack vare att vi har goda kunskaper om olika kemiska ämnen som vi tillverkar eller får ut ur naturen. Dessa kunskaper har tagit oss dit vi är vad gäller exempelvis teknologi, sjukvård och livsmedel. Men hanteras kemikalierna fel, och hamnar i miljöer där de inte hör hemma kan dessa innebära stora risker för djur och natur, och därmed orsaka stora skador på våra ekosystem på olika nivåer. vill fortsatt driva på inom EU för att öka takten när det gäller att fasa ut farliga ämnen, som hormonstörande ämnen och kvicksilver. Kunskapsportal för enskilda och företag om gifter och kemikalier Vi vill att alla ska kunna känna sig trygga med att de produkter de köper inte innehåller farliga ämnen. De ska inte vara skadliga för oss, djur eller natur. Arbetet med ”en giftfri vardag” med särskilt fokus på barn, är därför högt prioriterat för . Vi tycker också att det är viktigt att alla får rätt och lättförståelig information om kemikalier. Vi vill därför inrätta en kunskapsportal, som ska underlätta för privatpersoner och företag att få rätt information på ett enkelt sätt. Vi vill också införa träffsäkra ekonomiska styrmedel för att minska riskerna att bli exponerad för miljöfarliga ämnen. Friska hav och vattendrag och stor biologisk mångfald Hav, sjöar och vattendrag utsätts för stora påfrestningar. Ämnen från exempelvis jordbruk, skogsbruk, läkemedel och industrier påverkar vattenmiljö och därmed många växt- och djurarter som lever där. har markant minskat utsläppen av kväve och fosfor , mer än något annat land runt . Lokala vattenvårdssatsningar, LOVA, har varit en av de mest effektiva satsningarna för att minska utsläppen av kväve och fosfor. fortsätter att verka för levande och friska hav. Vi vill att och fiskbestånd ska vara livskraftiga och att man utan oro ska kunna äta den fisk som fiskas här. Regeringen bör stärka havsmiljöarbetet runt samt driva på i internationella förhandlingar och verka för ett förbud av mikroplaster samt bättre reningsverk i länderna runt om . Arbetet med att stärka vår biologiska mångfald och säkra, stärka och värdera ekosystemtjänster måste fortsätta. I den proposition som Alliansen lade 2014 presenterades en strategi för flera av de svenska miljökvalitetsmålen och generationsmålet samt för de internationella mål som kallas Aichimålen och för målen i för biologisk mångfald till 2020. Vi värnar och ser stor nytta i de frivilliga insatser som enskilda skogsägare gör för miljön. I ett rättssamhälle kan brottslighet aldrig tolereras. Brottslighet raserar människors trygghet och därmed förutsättningen för deras och samhällets utveckling. Av den anledningen måste rättsväsendet vara starkt och ha medborgarnas förtroende. Varje människas trygghet är viktig. värnar om och vill stärka alla människors rätt till trygghet från brott oavsett var i landet man bor. Det är fortfarande för många människor i som utsätts för brott. och Alliansen har stärkt rättsväsendet och tryggheten i samhället har ökat, men utmaningarna är fortsatt stora. ska vara ett land – inte ett land där parallella samhällen tillåts växa fram. Tung gängkriminalitet, skjutningar och våldsdåd är allvarligt och oacceptabelt. Det är en utveckling som måste brytas och som kräver kraftfulla åtgärder. Polisens resurser behöver förstärkas. vill tillföra resurser för att utbilda och anställa nya poliser . I ett läge med stark befolkningsökning och nya utmaningar för polisen väljer regeringen att ta bort kravet på 20 000 poliser. Konsekvensen av detta riskerar att bli en minskning av antalet poliser, i ett läge där vi ser att tung gängkriminalitet och utanförskapsområden växer fram. Brottsligheten och befolkningsutvecklingen talar för att tillgången på poliser behöver öka både genom bättre prioriteringar inom polisen och genom ökat anslag. Brott måste få konsekvenser. Brottslighet gör systematiskt samhället mindre tryggt. Det behövs därför straffskärpningar för bland annat allvarliga våldsbrott, grova narkotikabrott och för brottslighet som begås inom ramen för en organiserad kriminell verksamhet. måste även vardagsbrottsligheten såsom bostadsinbrott prioriteras av polis och åklagare och straffen för bostadsinbrott höjas. En starkare och effektivare polis Polisen har en ny organisation . Den nya organisationen måste nu implementeras i alla led så att verksamheten blir mer effektiv och når de mål som finns för förändringen. Polisens effektivitet står inte i proportion till de resursökningar rättsväsendet fått . Vi vill ha en mer effektiv polisorganisation som utreder och klarar upp fler brott och är närvarande i hela landet. Fler lokala, närvarande poliser behövs som ett mer aktivt brottsförebyggande arbete, där polisen och kommunerna samarbetar, är nödvändigt. Det finns 63 geografiska områden i där kriminella nätverk har stor negativ påverkan i lokalsamhället. I dessa områden upplevs misstron mot samhället vara utbredd och på flera platser tar den sig uttryck genom att polisen inte är välkommen i området. Områdena präglas av social oro och utanförskap. I sådana områden har polis och räddningstjänst svårt att utföra sitt arbete. Det behövs krafttag för att säkerställa att alla invånare – oavsett var man bor – kan känna trygghet och att rättsväsendet står starkt. Stärk polisväsendet med 1 000 nya poliser Under alliansregeringen genomfördes stora satsningar på fler poliser. Befolkningsökningen och samhällsutvecklingen gör att det behövs fler poliser för att utreda och bekämpa brott. vill utbilda och anställa 1 000 nya poliser som i huvudsak ska användas för att förstärka brottsbekämpningen i särskilt brottsbelastade områden samt i glest befolkade delar av landet. Antagningen till polisutbildningen ska öka med 150 elever per årskull. satsar 2016, 2017, 2018 och 2019 på att stärka polisväsendet med 1 000 nya poliser. Radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism utgör ett hot mot såväl människor som stater och ytterst mot de värderingar som vårt samhälle vilar på. En ökad radikalisering bland extrema grupper utmanar tryggheten i vårt samhälle. Exemplen på svenskar som reser, utför och deltar i terroristhandlingar eller terroristträning i exempelvis och är flera. Samhället måste reagera med tydlighet och konsekvens mot dem som återvänder. Vi vill ge myndigheterna bättre förutsättningar att möta det hot dessa grupper utgör för vårt samhälle. Ökade resurser till och polisens nationella insatsstyrka Konkreta insatser behövs här och , som det långsiktiga arbetet för att förhindra och förebygga terrorism och radikalisering måste förbättras. Inget tyder på att de utmaningar som finns när det gäller att säkra tryggheten i ett fritt och öppet kommer att minska. Därför vill vi att Säkerhetspolisen ges ökade resurser och nödvändiga verktyg för att motverka och lagföra terrorismrelaterad brottslighet. Det är också viktigt att säkerställa att polisens nationella insatsstyrka tillförs tillräckliga resurser för att kunna göra insatser mot terrorister på två eller flera ställen i landet. satsar samt på ökade resurser till för att förebygga och lagföra terrorismrelaterad brottslighet och till för att öka dess operativa förmåga. Förstärkt arbete mot finansiering av terrorism Ytterligare ett steg för att förstärka arbetet mot radikalisering och terrorism är att ta krafttag mot hur den finansieras. vill därför ge och ett särskilt uppdrag och ökade resurser för att utreda finansieringen av terrorism. Vi vill också säkerställa att i har rätt resurser, exempelvis tillräckligt med specialpoliser som kan bistå i utredningarna om terrorism och krigsbrott. Åklagare har varnat för att krigsförbrytare kan gå fria i för att det finns för få poliser som utreder de misstänkta brotten. Det är inte acceptabelt. satsar på ökade resurser till och för att utreda finansieringen av terrorism. satsar till för att utreda krigsbrott. Ett starkt försvar i en orolig omvärld Världen är mer osäker och orolig och därmed också alltmer oförutsägbar. Konflikten i visar inga tecken på att avta och spänningen i vårt närområde är fortsatt hög med ett allt mer auktoritärt och aggressivt . har vi sett såväl en bekräftad ubåtskränkning på svenskt territorium som ett mycket offensivt militärt övningsmönster på och över samt olika former av incidenter. I och ökar radikaliseringen och den har kommit att följas av terror. De sönderfallande staterna destabiliserar hela regionen och utgör baser för terror som även riktas mot . Sönderfallet tillsammans med stora klimatförändringar som orsakar flyktingströmmar påverkar hela världen. Säkerhetsläget är mer problematiskt än på mycket . De mångfacetterade utmaningar vi står inför kräver ett starkt svenskt försvar. Försvarsförmågan måste stärkas och samarbetet med andra likasinnade stater måste öka för att möta gemensamma utmaningar. Alliansregeringen påbörjade arbetet att på allvar stärka försvaret med att presentera de förslag som sedermera antogs av Försvarsberedningen . Den försvarsuppgörelse som träffades fortsätter det arbetet. a. Försvarsuppgörelsen stärker långsiktiga försvarsförmåga Försvarsuppgörelsen mellan , och samt Socialdemokraterna och innebär att det finns ett brett stöd i riksdag för att stärka det svenska försvaret. Det är ett trendbrott och en viktig signal i en orolig tid. tog försvarsbeslutet som gör verklighet av försvarsuppgörelsen . Den breda enighet som finns i försvarsuppgörelsen är mycket positiv. Dock finns det tyvärr en del frågetecken kring regeringspartiernas förmåga att långsiktigt stärka försvaret. Regeringens bud i förhandlingarna inför försvarsuppgörelsen låg i praktiken på hälften av det som presenterade. I finns en utbredd skepsis mot såväl försvaret och försvarsindustrin som internationell samverkan, särskilt med Nato. Socialdemokraterna å sin sida förmår inte ta den helt nödvändiga debatten om ett svenskt Natomedlemskap. kommer fortsatt verka för ett starkt försvar och långsiktigt stärkt försvarsförmåga. Ökade resurser till försvaret inom ramen för försvarsuppgörelsen Försvarsuppgörelsen består både av de ökningar den dåvarande alliansregeringen gjorde och av ytterligare –2020 för satsningar på förmågor utifrån det underlag som Försvarsmakten presenterade inför försvarsbeslutet. Tre särskilda prioriteringar pekas ut – satsningar på försvarets basplatta, förstärkning samt en stärkt ubåtsjaktförmåga. Detta är nödvändiga åtgärder med fokus på att i närtid stärka försvarsförmåga. satsar för att förstärka försvar 2016. , 2018 och 2019 satsar 1,9, 2,2 respektive . Svensk färdplan för Natomedlemskap De satsningar på försvaret som försvarsbeslutet innebär är nödvändiga och ett viktigt steg för att stärka försvarsförmåga. Det är dock inte tillräckligt för att kunna möta den osäkra utvecklingen i närområde. Parallellt med åtgärder för att stärka vårt eget försvar måste vi även utöka våra internationella försvarssamarbeten, särskilt det med Nato. Ett svenskt medlemskap i har aldrig varit så angeläget som det är . vill därför se en svensk färdplan mot Natomedlemskap. Ukrainakrisen har lett till att skillnaden mellan partnerskap och medlemskap i har ökat i takt med att Nato tvingats lägga större tonvikt på kollektivt försvar. Både och är liksom partnerländer till Nato, men det är endast de fullvärdiga medlemmarna som innefattas av de gemensamma försvarsförpliktelserna inom Nato. Det är glädjande att såväl det folkliga stödet för ett svenskt Natomedlemskap har ökat som att allt fler partier i riksdag ställer sig positiva till ett svenskt medlemskap. kommer att föra processen vidare genom fördjupad dialog kring förutsättningarna för ett svenskt och finskt medlemskap i . Vidare avvaktar vi även den utredning om svenska internationella samarbeten och medlemskap, inklusive Nato, som är en del av försvarsuppgörelsen. Den kommer att ge fördjupad kunskap om vad ett Natomedlemskap innebär och vara ett steg framåt i debatten. Fakta kommer att fördjupa den svenska debatten och därmed medverka till att vi kommer närmare ett svenskt medlemskap. Fortsatta behov för personal- och materielförsörjning Det svenska försvaret står inför utmaningar när det gäller såväl personal- som materielförsörjningen. Rekryteringen till Försvarsmakten fungerar bra, men däremot finns det problem med att för många soldater och sjömän bryter sina kontrakt . Försvarsmakten arbetar med att se på vilka incitament som kan användas för att vända den utvecklingen. Arbetet för att erbjuda de anställda bra villkor och inte minst en meningsfull vardag där kärnverksamheten är i fokus bör förstärkas. Utredningen om försvarets långsiktiga personalförsörjning kommer att analysera dessa frågor närmare. Den ska även titta på hur blandsystem av frivillighet och värnplikt fungerar. står bakom den frivilliga personalförsörjningen, men anser det vara befogat att skaffa mer kunskap om hur personalförsörjningen fungerar i länder med blandsystem. Bortom 2020 finns stora utmaningar i försvarets materielförsörjning, vilka kommer att kräva ytterligare resurser till Försvarsmakten. Det svenska försvaret ska ha tillgång till modern materiel för att kunna möta en motståndare som ligger i teknologisk framkant. Detta kräver stora investeringar i försvarsmateriel. Försvarsberedningen har till exempel lyft behovet av fler JAS Gripen E, ytterligare en ny ubåt och tillgång till kryssningsrobotar för långräckviddig bekämpning. Det är viktigt att dessa behov tillgodoses och att det finns en långsiktig plan för hur detta ska gå till. Stärkt försvarsförmåga i ny konfliktmiljö Konflikten i har visat på hur den moderna krigföringen har förändrats. handlar det inte bara om att kunna möta traditionella militära hot, utan istället ett integrerat användande av både civila och militära verktyg. Det handlar om allt från psykologisk och elektronisk krigföring till användande av specialförband och ekonomiska påtryckningsmedel. ska ha förmågan att möta denna nya hotbild, vilken brukar benämnas hybridkrigföring. presenterar därför ett antal förslag för att stärka vår försvarsförmåga i den nya konfliktmiljön. Utred om det psykologiska försvaret ska återupprättas som egen myndighet Informationskrigföring är ett instrument som visat sig vara mycket effektivt.