mot · H3023043 · 2015-10-06 00:00:00 — Dagens förskola bör ha höga ambitioner för att ge barnen pedagogisk utveckling och en bra kunskapsmässig grund att stå på inför skolstarten. Forskningsresultat visar exempelvis att barn som vistats på förskola har en bättre utveckling än barn som enbart får omsorg i hemmet. Det har även visats att tidig språk- och matematikinlärning är viktig för barnens senare skolgång. Förskolans uppgift att lägga grunden inför skolstarten spelar särskilt stor roll för barn som kommer från studieovana hem. Kvaliteten i den svenska förskolan är överlag god. Nöjdhetsindex brukar uppvisa höga resultat. De svenska föräldrarna är nöjda med förskolan och känner sig trygga. Trots det är kvaliteten alltför skiftande. De skillnader i likvärdighet som syns i finns också i förskolan. Skillnaderna märks i antalet behöriga förskollärare men också i hur huvudmännen väljer att fortbilda förskollärarna och vilka karriärmöjligheter som finns. En samstämmig internationell forskning talar för att en brett tillgänglig förskola med god kvalitet och höga pedagogiska ambitioner är en mycket bra grund för fortsatt lärande. Alla barn i ska ha tillgång till en bra förskola oavsett var i landet man bor. Förskolan är också betydelsefull för att motverka det nya utanförskapet som växer fram, som ofta börjar med att unga tidigt halkat efter i skolan. vill därför skapa ökade förutsättningar för en bättre och mer tillgänglig förskola. Vi vill att den allmänna förskolan ska utökas till att gälla i stället för dagens . Det skulle innebära att familjer får möjlighet till avgiftsfri förskola för sina barn redan från det att barnet är . Det ger också fler familjer, särskilt de som har små inkomster, ännu bättre möjligheter att kombinera familjeliv med arbete. satsar 2018 och på allmän förskola . Ökat stöd till mindre barngrupper och språkinlärning Alla barn ska ses och får det stöd och den tid de behöver i förskolan. vill därför att stödet till mindre barngrupper i förskolan ska öka. Att få tid till inlärning och språkutveckling är särskilt viktigt för barn som kommer från studieovana hem eller vars modersmål inte är svenska. Stödet ska därför särskilt premiera de förskolor som arbetar aktivt med språkinlärning. Så kan fler barn ges det utrymme till lek och lärande som de behöver, särskilt de som inte får det hemma. Vi vill också förstärka tillsynen över förskolan med en tydligare kvalitetsgranskning av bland annat barngruppernas storlek. satsar ytterligare på mindre barngrupper i förskolan, så att stödet sammanlagt uppgår till . Fler karriärvägar för förskollärare och bättre skolledare Alliansen tog ett viktigt steg genom att 2010 göra förskolan till en egen skolform, att lyfta fram förskollärarens viktiga roll och förskolechefens betydelse för den pedagogiska utvecklingen. Karriärtjänstreformen omfattade dock inte förskolan och den obligatoriska rektorsutbildningen omfattade inte förskolans chefer. Vi vill nu gå vidare så att utreder möjligheterna att inrätta förstelärare i förskolan. Vi vill att ges i uppdrag att titta på hur befattningsutbildningen ska kunna bli obligatorisk för skolledare i förskolan, precis som för skolledare i grund- och gymnasieskolan. Bättre utbildning och kunskapslyft för förskollärare har söktrycket till förskollärarutbildningen ökat. Alliansen byggde kraftigt ut utbildningsplatserna till förskollärarutbildningen. som vi fortsätter bygga ut förskollärarutbildningen bör vi säkerställa att utbyggnaden inte sker på bekostnad av utbildningens kvalitet. Även fortbildningen av befintliga förskollärare bör ses över. Vi vill också utreda hur vi kan förbättra implementeringen av förskolans läroplan för att stärka likvärdigheten i förskolan. Bättre övergång från förskola till förskoleklass Att utbildningssystemet hänger ihop måste genomsyra utbildningspolitiken. En del i att förstärka den sammanhållna skolan är en mer likvärdig överlämning från förskola till förskoleklass. Det behöver ses över hur vi kan säkerställa att alla förskolor lämnar över kunskaper om barnens utveckling genom en kvalificerad överlämning mellan förskolan och förskoleklassen. En gymnasieskola för jobben och den högre utbildningen En ny gymnasieskola med högre och mer ändamålsenliga kunskapskrav är på plats. Yrkesprogrammen förbereder ungdomarna bättre för arbetsmarknaden genom mer tid för yrkesämnen. Lärlingsutbildning, som stärker kopplingen mellan utbildning och arbetsmarknad, har införts som ett permanent alternativ och flera olika insatser genomförs för att öka omfattningen och kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. Entreprenörskap i utbildningen och satsningar på är andra viktiga insatser som gjorts. Regeringen vill införa ett obligatoriskt gymnasium och göra högskolebehörighet obligatoriskt även på praktiska utbildningar. Vi tror att det är fel utveckling för gymnasieskolan. Vi tror inte att det går att lagstifta fram motivation, och inte heller att ställa krav på att alla elever ska klara högskolans högt ställda kompetenskrav. Vi menar att detta skulle riskera att öka utslagningen i den svenska gymnasieskolan. Tydligare yrkesutgångar i högskolan Gymnasieskolan står för en viktig del av den nationella kompetensförsörjningen. Därför vill vi fortsätta underlätta ungdomars övergång till arbetsmarknaden och stärka gymnasieskolans bidrag till kompetensförsörjningen, främst inom områden där det råder brist på utbildad arbetskraft. Det är viktigt att yrkesprogrammen blir mer attraktiva för eleverna. Matchningen mellan arbetsmarknadens behov, utbildningsutbudet och elevernas intresse måste bli bättre. Vi vill öka attraktiviteten i teknik- och vårdprogrammen genom tydligare yrkesutgångar, till exempel gymnasieingenjör respektive undersköterska. Högre utbildning för bildning och konkurrenskraft Högre utbildning har en central roll i det kunskapssamhälle som vi vill förvalta och utveckla i . Den är viktigt för människors tillgång till bildning och möjligheten att ta del av kunskap och fritt söka ny. Den är viktig för företagens kompetensförsörjning och matchningen på arbetsmarknaden. Och den är viktig för att öka innovation och entreprenörskap. Antalet platser på högskoleutbildningar vars efterfrågan på arbetsmarknaden är stor, till exempel läkarutbildningen, sjuksköterskeutbildningen och ingenjörsutbildningarna, har ökat . Den eftergymnasiala vuxenutbildningen har också byggts ut och inrättats. Men fortfarande finns brist på utbildad arbetskraft, och matchningen på svensk arbetsmarknad fungerar dåligt. Att företag kan rekrytera kvalificerad specialist- och yrkeskompetens är centralt för konkurrenskraft och tillväxt. Reformera högskolans resurstilldelningssystem och stärk kvalitetsutvärdering För den kunskapsintensiva industrin är högskolan särskilt viktig. Trots en omfattande satsning på antalet platser i högre utbildning ser vi fortsatta utmaningar för företagen att få tillgång till specialistkompetens. Detta beror till stor del på att utbildningskvaliteten har fallit och att resurserna per student fördelas på ett sätt som premierar kvantitet framför kvalitet. vill därför låta utreda hur ett reformerat resurstilldelningssystem som premierar kvalitet i högre utsträckning ska utformas. vill också förstärka kvalitetsutvärderingen hos , och att myndigheten ska behålla sitt mandat att stänga ned undermåliga program. Förbättra möjligheten för utländska universitet att etablera sig i Den svenska högskolan är internationaliserad, men mer kan göras för att ytterligare öppna högskolesektorn för både framstående internationella studenter och för lärare. Ett sätt är att locka utländska universitet till att etablera sig i . vill därför se över hur tillståndsgivning för utländska lärosäten som vill upprätta filialer i kan förenklas. Vi vill modernisera lärarutbildningen för att öka lärarkompetensen ytterligare. En utvärdering av lärarutbildningen behöver göras och inom ramen för den bör ersättningsmodellen ses över i syfte att säkerställa att kraven på lärarstudenterna inte eftersätts. Vi vill också ge ett nytt uppdrag till () att utreda hur Specialpedagogik, Svenska som andra språk bör ingå som obligatoriska delar av utbildningen. Kvaliteten på lärarutbildningen bör höjas genom att införa lämplighetstest eller antagningsprov. Försök med antagningsprov genomförs redan på några orter i . Efter utvärdering kan det ses över vilken lösning som är bäst för den svenska lärarutbildningen. Det är också viktigt att det finns fler vägar in till lärarutbildningen. Akademiker som vill bli lärare ska kunna gå en snabbkurs i pedagogik för att sedan kombinera lärararbete med fortsatt utbildning. Fler relevanta sommarkurser på lärarutbildningen behöver säkerställas för att fler ska kunna avsluta den snabbare. Högskolor bör specialisera sig enligt förslag. På så sätt ökar möjligheterna för högskolor och universitet att bli riktigt bra på vissa lärarutbildningar, men främst för att se till att lärarprogram som få söker till ändå blir av. Tillgänglig kultur för alla Kulturen följer oss genom livet. Utgångspunkten är kulturens egenvärde och självklara roll i samhället. Kulturen och konsten är ovärderliga för yttrandefriheten, kreativiteten, bildningen, demokratin, humanismen och öppenheten. Konsten bidrar till att problematisera och utmana invanda föreställningar och tankemönster. Ett rikt kulturliv skapar, bevarar och utvecklar omistliga värden i samhället. Regeringens kulturpolitik riktar resurser bort från grupper med stora behov. kommer att fortsätta värna ett kultur- och idrottsliv där resurser riktas särskilt mot barn och unga från miljöer där idrotts- och kulturaktiviteter inte är ett självklart val. Barn och ungas rätt till kultur genom skapande skola Kulturen hjälper barn och ungdomar att utvecklas socialt, intellektuellt, språkligt och kunskapsmässigt. Alla barn och unga ska få uppleva kultur och växa genom eget skapande. Genom alliansregeringens reform Skapande skola får barn och unga möta kulturen, vilket visat sig vara en viktig grund för delaktighet i kulturlivet som vuxen. Skapande skola handlar om att sätta alla elevers rätt till kultur och egen kreativ utveckling i centrum. Satsningen bejakar tanken att i mötet mellan elever, professionella kulturarbetare och pedagoger sker en värdefull utveckling. I skärningspunkten mellan deras olika perspektiv föds nya tankar och idéer till gagn för elevernas lärande. Reformen kompletterar det arbete som sker i kulturskolorna och förstärker skolornas olika estetiska ämnen. Tusentals elever har fått ta del av olika kultursatsningar. Att tidigt i livet ta del av kulturupplevelser stärker kunskap och bildning och utvecklar den egna nyfikenheten och kreativiteten. Därför vill att satsningen på skapande skola utvidgas till att också omfatta förskolan. satsar på skapande skola i förskolan. Nej till höjd biomoms vill se en filmpolitik som fortsatt bygger på samverkan mellan olika aktörer. Därmed är vi kritiska till att regeringen, utan vare sig förberedelse eller förankring, har valt att säga upp nuvarande filmavtal. Som en konsekvens har man tvingats till kompensatoriska åtgärder som finansieras med en kraftigt höjd moms på biobiljetter. Om och hur filmavtalet skall ersättas borde självklart utretts innan beslut fattades i frågan. säger nej till den höjda biomomsen som slår hårt mot näringen i stort och inte minst mindre biografer på landsbygden. Vi vill istället se ett förlängt filmavtal en ny filmpolitik noga utreds. För oss är det viktigt att erfarenheter av samverkan tas tillvara, även om detta inte sker i form av ett nytt filmavtal. avvisar regeringens höjda moms på biobiljetter och vill se en heltäckande utredning av en ny svensk filmpolitik. Stärk demokratin och förebygg extremism Demokratin får aldrig tas för given. Den måste erövras där förvaltandet av tidigare generationers kamp för öppenhet, tolerans och frihet är viktigt. Radikalisering och våldsbejakande extremism utgör ett hot mot såväl människor som stater och ytterst mot de värderingar som vårt samhälle vilar på. En ökad radikalisering bland extrema grupper utmanar friheten och tryggheten i vårt samhälle. Exemplen på svenskar som reser, utför och deltar i terroristhandlingar eller terroristträning i exempelvis och är flera. Våldsbejakande extremism måste, utöver rättsväsendets insatser, mötas med förebyggande åtgärder och avhopparverksamhet. vill därför förstärka de förebyggande åtgärderna mot extremism. Också ökade resurser till trossamfunden för säkerhetshöjande åtgärder bör prioriteras. satsar på förebyggande åtgärder mot extremism och för ökade resurser till trossamfunden för säkerhetshöjande åtgärder. Idrott för unga och på fritids Idrotten ska ge barn och unga glädje. Men vi ser också en samhällsutmaning i att barn och ungdomar i större utsträckning än tidigare slutar, eller aldrig börjar, idrotta. vill att alla barn och unga ska få chansen att hitta glädjen med idrott. Därför är det viktigt både att utöka skolidrotten och att uppmuntra till frivilligidrott utanför skolan. föreslår en satsning på för stärka idrottens roll på fritidshem. Pengar som skall gå till att fördjupa samarbetet mellan föreningsliv och fritidshem. vill att kommunerna ska ta större ansvar för att säkra förutsättningarna för både flickor och pojkar, liksom barn och ungdomar med särskilda behov, att kunna utöva idrott. Unga hbtq-personer ska kunna delta i idrotts- och föreningsliv utan att möta fördomar och diskriminering. satsar för att stärka idrott på fritids. Ett företagsklimat i världsklass För att fler ska få ett eget jobb och en egen inkomst, och fler satsningar på välfärd ska kunna göras, behöver vi fler företag som vill anställa. Fler och växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd och stärker vår förmåga att bygga ett starkare samhälle. ekonomiska framgång förklaras ofta med att de grundläggande villkoren för företagande i har varit relativt goda . Vi har väl fungerande institutioner, relativt enkla regelverk för att starta och driva företag och en jämförelsevis välutbildad befolkning. Ett gott företags- och innovationsklimat har utgjort grunden för svenska företag att växa sig starka i men också genom att exportera och konkurrera internationellt. har också förutsättningarna förbättrats betydligt genom bland annat sänkt bolagsskatt, förenklad expertskatt och sänkta socialavgifter för unga och äldre. relativa försprång minskar dock i takt med att andra länder utvecklas allt snabbare. avtar skillnaden i konkurrenskraft mellan olika regioner. De länder som är framgångsrika är de som genomfört ekonomiska och politiska reformer och åtgärdat sina problemområden, oavsett geografisk lokalisering. När olika bedömare och institut mäter förmåga klarar vi oss jämförelsevis väl. riskerar dock att tappa det försprång vi haft historiskt. I och () senaste mätningar av konkurrenskraft tappar mark. WEF pekar exempelvis på högt skattetryck, bristande flexibilitet på arbetsmarknaden och problem i utbildningssystemet som stora problemområden för svensk konkurrenskraft. Vi ser liknande tecken i andra mätningar. En femtedel av svenska företag anser att skattesystemet hämmar anställning av kvalificerade, högutbildade medarbetare. placerar sig under genomsnittet vad gäller andelen av befolkningen som planerar att starta företag i jämförelse med liknande innovationsdrivna ekonomier. För att upprätta goda villkor för jobb, löner och tillväxt behöver alltså göra ytterligare ansträngningar inom flera områden. Regeringens politik leder fel Nej till politik som försvårar för svensk industri och basnäring Svensk industri var avgörande i bygget av det moderna och fortsätter att vara viktig för svensk utveckling. Varuexporten motsvarar en tredjedel av BNP och den svenska exportindustrins försäljningsframgångar står för en betydande del av finansieringen av våra högt ställda välfärdsambitioner. ökar omställningstrycket inom svensk industri till följd av allt mer globaliserade marknader och större internationell konkurrens. Istället för att stödja industrin riskerar dock regeringens politik i flera avseenden att slå mot både industri och handel. Försenade infrastrukturinvesteringar, höjd dieselskatt, dyrare energiproduktion och hotet om en lastbilsskatt slår mot industrijobben. Också osäkerheten i energipolitiken och handelspolitiken riskerar att få negativa effekter för industrin. Nej till politik som försvårar svensk spetsindustri En tydlig trend under det senaste årtiondet är att också mer kunskapsintensiv produktion utsätts för en allt hårdare global konkurrens. tappar mark, framför allt sysselsättningstillfällen, jämfört med andra länder i tre av våra traditionellt tunga och mycket viktiga högteknologiska och kunskapsintensiva branscher: IT, telekom och life science. Enligt Entreprenörskapsforum har sysselsättningen i dessa branscher minskat med 30–under det gångna årtiondet. Också här riskerar regeringens politik att gå åt fel håll. Höga skatter på jobb försvårar för kunskapsintensiva företag att rekrytera. En återgång till ineffektiv subventionspolitik istället för enklare regler på bostadsområdet riskerar att minska möjligheterna att hitta bostäder för anställda. En skeptisk inställning till arbetskraftsinvandring och utstationering riskerar att ytterligare försvåra för kompetensförsörjningen. Nej till politik som försvårar för framväxten av nya tjänstejobb Svensk tjänstesektor har stadigt vuxit i betydelse och står nu för ungefär hälften av alla jobb i . är det främst de kunskapsintensiva tjänstebranscherna som vuxit och bidragit till ökad sysselsättning. finns stora behov av att också underlätta framväxten av jobb i tjänstesektorn utan krav på högre utbildning. För dem som befinner sig i det nya utanförskapet är denna typ av tjänster en viktig väg in till det första jobbet. Regeringens förändringar av RUT- och ROT-avdragen riskerar att motverka framväxten av dessa jobb. Enligt riskerar minskningen av ROT-avdraget att ha negativa sysselsättningseffekter i områden med ett svårare arbetsmarknadsläge som förändringen av RUT-avdraget särskilt kan komma att drabba dem som står långt från arbetsmarknaden. Sammantaget krävs fortsatta ansträngningar för att skapa förutsättningar för svenska företag att växa och konkurrera i och utanför . Vi måste garantera att våra företag möter väl fungerande institutioner och regelverk, ett gott innovationsklimat, tillgång till arbetskraft och kompetens och trygga och effektiva system för infrastruktur och energi. Enklare, snabbare och billigare att starta företag Att förbättra institutioners funktionssätt och minska regelkrångel är ett långsiktigt och mödosamt arbete. kan effekterna vara stora. Enligt leder lägre kostnader för att starta företag till fler företag och ökade skatteintäkter. Våra grannländer tar dessa frågor på allt större allvar och går före med sänkta aktiekapitalskrav, snabbare processer och mindre regelkrångel. Ett fortsatt arbete för att förenkla och förkorta vägen till att starta företag är också särskilt viktigt mot bakgrund av den höga flyktinginvandring som upplever. Att sänka trösklarna för att starta och driva företag är en viktig del i att skapa fler och bredare vägar till jobb och etablering i . Sänkt krav på aktiekapital och bättre möjlighet till tjänstledighet Att sänka trösklarna för att starta och driva företag är en viktig del i att skapa fler och bredare vägar till jobb och etablering i . krav på aktiekapital ligger fortfarande jämförelsevis högt och bör sänkas till . vill också att det ska bli enklare att våga ta steget och bli entreprenör genom att rätten till tjänstledighet för att starta företag förlängs från de som gäller till åtminstone . Det bör också bli enklare att växa och anställa genom att så kallade ”mikroföretag” undantas från en del administration så att de kan fokusera mer på att driva verksamheten framåt än på administration. Inför en garanti att företag bara lämnar en uppgift en gång till myndigheter ”En dörr in” är en plattform där företagare bara lämnar in uppgifter en gång på en plats, och dessa uppgifter därefter slussas till aktuell myndighet. Det skulle påtagligt minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet: att skapa värde och jobb. För att plattformen ska fungera kräver det att alla relevanta myndigheter ansluter sig. Detta arbete bör snabbas på, så att tjänsten kan fungera som avsett. satsar 2016–2019 för att utveckla plattformen ”en dörr in” och snabba på myndigheternas anslutning. Ett mer effektivt riskkapital med offentlig-privata fonder Alliansregeringen påbörjade arbetet med en reformering av det statliga riskkapitalsystemet i syfte att effektivisera och skapa ökad tydlighet. Till exempel slogs riskkapitalfonderna och ihop, för att förtydliga och effektivisera fondstrukturerna. behöver mer göras. Vi vill fortsätta att effektivisera nuvarande offentliga riskkapitalstrukturer. Vi vill också gå vidare och bredda fokus till att förbättra den privata marknaden för tidigt riskkapital. Genom att låta det offentliga kapitalet agera katalysator för privat kapital i tidiga faser kan vi öka den totala riskkapitalvolymen. kan det privata riskkapitalet förstärka förutsättningarna för effektiv och relevant kunskapsöverföring mellan investerare och entreprenör. vill upprätta en offentlig-privat fond-i-fond inom ramen för det statliga riskkapitalet. Fonden bör uppgå till i storleksordningen och av kapitalet bör komma från privata medfinansiärer. Stärk ungas och utrikes föddas företagsamhet Unga och utrikes födda som vill starta eget ska uppmuntras. På så sätt kan de skapa jobb både åt sig själva och åt andra. vill därför satsa på verksamheter som stödjer dessa grupper att starta eget och som framgångsrikt visat på goda och varaktiga resultat. satsar på IFS och företagsrådgivning för utrikes födda, samt på verksamheten Ung Företagsamhet och Drivhuset. God kompetensförsörjning är avgörande för att ska behålla sin världsledande placering vad gäller konkurrenskraft. Det kräver att vi har hög kvalitet i våra utbildningssystem, att matchningen på svensk arbetsmarknad fungerar och att våra företag har möjlighet att erbjuda internationellt konkurrensmässiga villkor till sina anställda. konstaterar i en omfattande enkätstudie av svenskt företagsklimat att svenska företag identifierar tillgången på kompetenta medarbetare som sin enskilt största utmaning. De branscher som är mest kunskapsintensiva och globalt konkurrensutsatta upplever störst friktion på arbetsmarknaden och har svårare att genomföra rekryteringar av kompetent arbetskraft. Vi ser också att matchningen mellan arbetssökande och lediga jobb fungerar allt sämre. Svårigheter att rekrytera är inte bara problematiskt då det riskerar att hämma företagens tillväxt. Det hotar också svenska jobb, då det sannolikt bidrar till att svenska företag väljer att expandera och utveckla verksamheten i andra länder i stället för i . Det är alltså centralt att politiken bidrar till att förbättra företagens möjligheter att rekrytera rätt medarbetare, såväl inom som från andra länder. Detta är också särskilt viktigt i en kontext där många nyanlända kommer till och behöver etablera sig på arbetsmarknaden. Konkurrenskraftiga skatter på delägarskap för nyckelpersoner i växande företag Många småföretagare jobbar långa timmar med låg lön i början. De har sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner. För att underlätta för små företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill vi därför göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. Alliansregeringen tillsatte en utredning om detta som ska lämna sitt betänkande . Vi tycker är att regelverket bör förenklas och göras mer konkurrenskraftigt så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas.