mot · H302372 · 2015-10-01 00:00:00 — En svensk utrikespolitik för ett fritt och demokratiskt 4En svensk utrikespolitik för ett fritt och demokratiskt 5Presidentvalet och den ökande repressionen 6Situationen för de mänskliga rättigheterna 6.1Etniska och religiösa minoriteter 6.2Fackliga rättigheter och företagens ansvar 8Militära hot från och 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , som såväl enskild stat som medlem i EU och FN, konsekvent ska uppmärksamma de grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , som såväl enskilt land som medlem av EU och FN, ska kräva att alla politiska fångar friges samt att FN:s rapportör för de mänskliga rättigheterna i beviljas inresa i landet, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , som såväl enskilt land som medlem av EU och FN, ska uppmärksamma de grova och omfattande kränkningarna av de etniska och religiösa minoriteternas rättigheter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den bör inleda en dialog med de svenska företag som är verksamma i om de mänskliga rättigheterna, inklusive de fackliga rättigheterna, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliga kriterier för mänskliga rättigheter behöver tas fram för exportfrämjande och att verksamheten behöver bli mer transparent och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , som såväl enskild stat som medlem i EU och FN, i alla sina kontakter med ska uppmärksamma kvinnornas situation i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , som såväl enskilt land som medlem i EU och FN, ska agera för att lever upp till sina internationella åtaganden gällande barns rättigheter, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , som såväl enskild stat som medlem i EU och FN, i alla sina kontakter med ska uppmärksamma hbtq-personers situation i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , som såväl enskilt land som medlem i EU och FN, bör agera för en zon fri från massförstörelsevapen i och tillkännager detta för regeringen. är utan tvekan en av vår tids hårdaste och mest auktoritära diktaturer. Brotten mot de mänskliga rättigheterna är många och omfattande. Regimen i spelar en destruktiv roll i bl.a. genom sitt stöd till i och genom sin roll i inrikespolitik. är ett land i förändring. Under den nuvarande presidenten, , har brotten mot de mänskliga rättigheterna blivit fler och grövre och avrättningarna ökat i antal. är det uppenbart att det finns ett växande folkligt missnöje i i breda befolkningsgrupper över landets utveckling. Omvärlden har tydligt fokuserat på kärnenergiprogram. har frågor om mänskliga rättigheter hamnat i skymundan. När det nu finns ett avtal om kärnenergiprogram önskar vi att omvärlden fokuserar sina ansträngningar på brott mot de mänskliga rättigheterna i . har uppmärksammat situationen i . Vi har genom motioner, interpellationer, skriftliga frågor och vid demonstrationer vid en lång rad tillfällen protesterat mot regimens övergrepp mot bl.a. etniska minoriteter, kvinnor, fackföreningsaktiva och hbtq-personer (homosexuella, bisexuella, transpersoner och queers). Det är övertygelse att kan göra mer för att stötta kampen för ett fritt och demokratiskt . må vara ett litet land i norra , men det går många band mellan vårt land och , inte minst genom de tusentals iranier som fått en från förtryck i vårt land. 4 En svensk utrikespolitik för ett fritt och demokratiskt ser att kan spela en roll för att ge stöd till de iranier som med stort mod och under hot om förföljelser i och utanför kämpar för ett demokratiskt och fritt . I detta arbete bör utnyttja alla de kontakter vårt land har med , bilateralt såväl som multilateralt. bör också utnyttja den djupa kunskap och starka engagemang som finns bland de många invandrade med iranskt ursprung i . politik mot måste bygga på de mänskliga rättigheterna och det iranska folkets rätt att i fria och demokratiska val välja sina ledare och i vilken riktning landet ska gå. En sådan politik får inte skymmas av ekonomiska egenintressen. Tyvärr har inte hållning alltid varit konsekvent och trovärdig. avvisas flyktingar som flytt undan regimens förtryck i . Genom de svenska myndigheternas exportfrämjande verksamhet stöds svenska företag som investerar i . utfärdade EKN garantier för affärer med regimen i för hela . Svenska har kritiserats för att exportera telekomsystem till som underlättat för regimen att spåra upp oppositionella. Det skadar trovärdighet och möjlighet att vara en tydlig kraft för förändring. ska, som enskild stat såväl som medlem i EU och FN, konsekvent uppmärksamma de grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 Presidentvalet och den ökande repressionen hölls det senaste presidentvalet i . Av drygt 800 personer som registrerade sig som kandidater, valde ut åtta kandidater som fick ställa upp. I slutändan kunde iranierna välja mellan sex kandidater – samtliga var män. valdes i första valomgången, med stor marginal till övriga kandidater. Rohani hade under valrörelsen profilerat sig som den tydligaste ”reforminriktade” kandidaten och hans seger födde förhoppningar om åtminstone mindre reformer och ett styre med en annan profil än den tidigare presidenten mycket hårdföra styre. De små förhoppningar som inledningsvis fanns om Rohanis styre har på nästan alla punkter grusats. Retoriken mot väst och mot har i vissa avseenden förändrats, men i har Rohanis styre inneburit allt fler och grövre brott mot de mänskliga rättigheterna. Repressionen och förföljelsen av oppositionella har tydligt ökat och antalet avrättningar har snabbt ökat. 6 Situationen för de mänskliga rättigheterna För är demokrati och mänskliga rättigheter inte förhandlingsbara. Vi försvarar FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna där mötesfrihet, organisationsfrihet, strejkrätt, religionsfrihet, press- och yttrandefrihet samt allmänna, fria och hemliga val framhålls som nödvändiga beståndsdelar i ett demokratiskt samhälle. Lika stor vikt läggs vid sociala framsteg och förbättrade levnadsvillkor. Det innebär att rätten till arbete, utbildning, bostad, vård, omsorg och kultur är nödvändiga för ett människovärdigt liv och ett demokratiskt samhälle. står upp för de mänskliga rättigheterna oavsett var, när eller med vilka motiv de kränks och inskränks. Det är vår utgångspunkt när vi analyserar situationen i . uppfyller inte de nödvändiga kraven som måste ställas på en demokrati. Det finns ingen press- och yttrandefrihet, journalister fängslas, oberoende webbsidor blockeras, medier hotas och bokutgivningen är kraftigt reglerad. Oberoende organisationer och rörelser möter stora begränsningar i sin verksamhet, om de får verka över huvud taget. Dödsstraff är vanligt förekommande. Enligt för mänskliga rättigheter avrättades fler än 500 personer i , och rapporterade om ett chockerande antal avrättade – bara avrättades 700 människor av staten. Det är en uppgång i antalet avrättningar av ”skådat slag”, enligt Amnesty. Samtliga rapporter vittnar om kränkningar av mänskliga rättigheter riktade mot kvinnor, hbtq-personer, fackligt aktiva, religiösa minoriteter, journalister och aktivister för demokrati och mänskliga rättigheter. har inte hållit den nye presidenten löfte att utöka skyddet för religiösa grupper och att ändra lagstiftningen som diskriminerar minoritetsgrupper. Tvärtom har situationen försämrats. bör, som enskilt land såväl som medlem av EU och FN, kräva att alla politiska fångar friges samt att FN:s rapportör för de mänskliga rättigheterna i beviljas inresa i landet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.1 Etniska och religiösa minoriteter etniska minoriteter, såsom kurder, azerier, araber och balucher, utsätts för en omfattande diskriminering och deras möjligheter att uttrycka sitt språk, sin kultur och sin identitet är begränsade. Krav från de etniska minoriteterna på respekt för sina rättigheter möts med omfattande förföljelser, fängslanden och dödsstraff. Religionsfriheten är ytterst begränsad i . Sunnimuslimer, baha’ier och andra religiösa minoriteter möter stort motstånd från regimen i sina försök att uttrycka sin tro. Rapporterna är många om hur t.ex. sunnimuslimska religiösa ledare fängslats och avrättats . ska, som enskilt land såväl som medlem av EU och FN, uppmärksamma de grova och omfattande kränkningarna av de etniska och religiösa minoriteternas rättigheter i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.2 Fackliga rättigheter och företagens ansvar Fackliga rättigheter är universellt erkända mänskliga rättigheter i arbetslivet, men i är det inte tillåtet att organisera sig i eller starta fria och oberoende fackföreningar och någon strejkrätt existerar inte. Detta till trots förekommer strejker och försök att bilda fria och oberoende fackföreningar. Regimen har bemött detta med en allt grövre repression. En bland många fackligt aktiva som fängslats är Behnam Ebrahimzadeh. Hans ”brott” bestod i att han varit medlem i kommittén för etablerandet av fackliga organisationer i och för att ha varit aktiv i kampen för barns rättigheter. Under sina i fängelse har han utsatts för misshandel och godtyckliga förflyttningar mellan fängelseavdelningar och hans straff har förlängts. Den kurdiska fackliga aktivisten är ett annat exempel. Han har suttit fängslad i omgångar och fått fängelse p.g.a. sin fackliga aktivism. dog Sharokh Zamani, ytterligare en av hundratals fackliga ledare som dukat under för den inhumana behandlingen i iranska fängelser. Dessa arresteringar av fackligt aktiva uppmärksammades av fackliga organisationer och människorättsorganisationer världen över. Den regelbundna och återkommande förföljelsen och fängslandet av fackliga företrädare och människorättsaktivister i är ett i raden av exempel på att det politiska klimatet har hårdnat. är ett femtiotal svenska företag verksamma i . Men allt fler svenska företag väntas etablera sig i efter att avtal om kärnenergiprogram ingåtts och flera av sanktionerna mot avvecklats. Enligt Business kan export till komma att femdubblas . Business räknar nu med att ha ett kontor på plats i är slut. Med fler svenska företag på plats i och en förväntad ökad export till landet, är det avgörande att även det svenska näringslivet agerar i enlighet med målsättningarna om en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive de fackliga rättigheterna. Svensk handel och investeringar får aldrig bidra till att stärka regimens grepp om . Den bör inleda en dialog med de svenska företag som är verksamma i om de mänskliga rättigheterna, inklusive de fackliga rättigheterna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. bedriver en omfattande exportfrämjande verksamhet. Det sker i form av rådgivning, exportkrediter och exportgarantier genom organ som Business (tidigare och Invest ), , , och , SEK. Bland annat Amnesty har kritiserat denna verksamhet för att den inte tydligt kopplas till arbetet med de mänskliga rättigheterna. har historiskt varit en av största marknaderna för svensk export i , och tror inte att ett förbud mot investeringar i eller handel med skulle gynna kampen för demokrati och mänskliga rättigheter. Men vi anser att man måste iaktta stor försiktighet när man handlar med eller investerar i ett land som . exportfrämjande får aldrig bidra till att regimen i gynnas eller att brott mot de mänskliga rättigheterna begås. Tydliga kriterier för mänskliga rättigheter behöver tas fram för exportfrämjande och verksamheten behöver bli mer transparent. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I är förtrycket av kvinnorna institutionaliserat och genomsyrar hela samhället, inklusive lagstiftningen. Under den rådande regimen behandlas kvinnor som en andra klassens medborgare. Kvinnor har inte samma rättigheter som män vad gäller äktenskap, skilsmässa, vårdnaden av barn eller i arvsrätten. Om kvinnor utsätts för brott och kommer till skada utmäts lägre straff än om brottsoffret är en man. Ett vittnesmål från en kvinna i domstol är bara värt hälften av vittnesmålet från en man. Polygami, månggifte, är tillåtet för män men inte för kvinnor. Män har också en odiskutabel rätt att skilja sig från sin hustru, medan kvinnor saknar motsvarande rätt. I förekommer även våld och förtryck i hederns namn, ett samhällsproblem som regimen ignorerar. Kvinnor får inte heller beträda idrottsarenor där det finns män. Trots det omfattande förtrycket av de iranska kvinnorna har utgjort en mycket viktig och stark del av kampen mot den iranska regimen. Regimen har bemött kvinnornas kamp för sina rättigheter med hård repression. En demokratisering av förutsätter att all kvinnofientlig lagstiftning avskaffas. modiga kvinnorörelser förtjänar allt stöd. ska i alla sina kontakter med , som enskild stat såväl som medlem i EU och FN, uppmärksamma kvinnornas situation i landet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Inskränkningarna av de mänskliga rättigheterna i omfattar också barns rättigheter. Barnarbete är ett omfattande problem i och det finns rapporter om allt mer trafficking med barn. Även om den lagliga minimiåldern för att ingå äktenskap numera är , kan fäder ansöka om tillstånd för att gifta bort sina döttrar vid ännu yngre ålder – och med män som är betydligt äldre än flickorna. Enligt iransk lag blir flickor straffmyndiga och pojkar . Det finns omfattande rapporter om hur barn utsätts för utomrättsliga försvinnanden, arresteringar, tortyr och t.o.m. dödsstraff. har utmärkt sig även bland länder som genomför dödsstraff genom att avrätta barn. Antalet avrättade barn har ökat enligt Human Rights Watch, och en vittnar om att minst 160 barn väntar på att få sina dödsstraff verkställda. ratificerade 1994, men med en reservation om att inte kommer att följa konventionen om det kommer i konflikt med nationell lagstiftning och islam. bör, som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, agera för att lever upp till sina internationella åtaganden gällande barns rättigheter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Att få uttrycka sin sexualitet, sin könsidentitet och sina könsuttryck är grundläggande mänskliga rättigheter, rättigheter som också omfattar homosexuella, bisexuella, transpersoner och queers. Detta är rättigheter som allt annat än respekterar – samkönade relationer bestraffas med både fängelse, piskstraff och döden. Det är tillåtet att genomgå könskorrigerande operationer i , men trots det rapporterar att transpersoner trakasseras av polis, fängslas och utsätts för tortyr. Human Rights Watch säger att regimen skapat en ”terroratmosfär för hbtq-personer i hela ”. Åtskilliga hbtq-personer har dömts till döden p.g.a. sin sexualitet eller könsidentitet. Det mest konkreta kan göra för hbtq-personer är att upphöra med att avvisa hbtq-flyktingar tillbaka till landet, vilket skamligt nog sker. har i en rad sammanhang protesterat mot dessa avvisningar. ska i alla sina kontakter med , som enskild stat såväl som medlem i EU och FN, uppmärksamma hbtq-personers situation i landet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. vision är en värld utan kärnvapen. Vi arbetar därför för att de nuvarande kärnvapenmakterna ska avveckla sina innehav och mot att fler länder skaffar sig kärnvapenkapacitet. motsätter sig därför att skaffar sig kärnvapen. Vi vill stärka och vill att tydligt ska agera för att öka respekten för NPT (icke-spridningsavtalet). Det är oklart om har eller har haft ambitionen att skaffa kärnvapen eller om de har kapacitet att göra det. Klart är dock att har dragit sig undan kraven från det internationella atomenergiorganet, , om obegränsade inspektioner av landets kärnanläggningar. På grund av detta införde FN och EU sanktioner mot landet, sanktioner som i flera delar slog mot vanliga iranier. har fört förhandlingar med den s.k. P 5+1-gruppen, bestående av , , , , , och EU. har välkomnat förhandlingarna och såg det som en viktig framgång att parterna kunde presentera en gemensam överenskommelse. kommer bl.a. att begränsa sin förmåga att anrika uran och öppna sitt kärntekniska program för inspektioner. kommer tydliga lättnader i sanktionerna att ske. Avtalet om kärntekniska program minskar riskerna för en militär kapprustning i . finns det utrymme att ta ytterligare steg och diskutera behoven av nedrustning och avspänning. Ett viktigt initiativ skulle vara att agera för att få till stånd en zon fri från massförstörelsevapen i . är redan , , och kärnvapenfria zoner. I har , och ratificerat . vet vi att har kärnvapen och att Nato placerat kärnvapenstridsspetsar i . Både och har tidigare gett sitt stöd till idén om en kärnvapenfri zon i regionen. bör, som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, agera för en zon fri från massförstörelsevapen i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8 Militära hot från och har och , under presidenttid, mer eller mindre öppet hotat att militärt angripa för att slå ut landets kärnkraftsanläggningar men också för att störta regimen. Avtalet om kärntekniska program minskar radikalt riskerna för ett krig mot . förespråkar flera av de republikanska presidentkandidaterna inför det amerikanska presidentvalet såväl som en betydligt mer konfrontativ politik mot som inte utesluter vapenmakt. har starkt motsatt sig varje tanke om militärt ingripande mot . Ett militärt angrepp skulle med största sannolikhet skapa en oöverblickbar humanitär katastrof och leda till en kraftig destabilisering av hela regionen. Vi vet av erfarenhet från , och att demokrati inte kan byggas genom bombmattor eller anfallskrig. Vi ser dessutom att hoten om militärt ingripande snarare stärkt regimen. Amineh Kakabaveh (V)