ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021387 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bidra till det internationella arbetet och forskningen kring infektionssjukdomar i syfte att bekämpa tuberkulos och tillkännager detta för regeringen. Världens mest spridda infektionssjukdom heter, fortfarande, tuberkulos. Många tror att sjukdomen inte längre finns fastän uppemot nio miljoner människor smittas och två miljoner dör på grund av tuberkulosbakterien, . Omfattningen av sjukdomsspridningen drabbar vanligen fattiga vilket hämmar välståndsutvecklingen globalt. Tuberkulos är också den ledande dödsorsaken för människor som lever med hiv/aids. Bakterien sprider sig via små droppar som kommer ut i utandningsluften när den smittade hostar. Det innebär att den lätt förs över och sprider sig mellan människor som bor trångt. Vid sjukdomstillstånd förhindras människor att genomföra skolgång, att arbeta, delta i politiken och civilsamhället. Därför är kampen mot tuberkulos en av de viktigaste insatserna för att bekämpa den globala fattigdomen. Dagens behandling av tuberkulos sker fortfarande med läkemedel . Behandlingen kräver hög följsamhet för att säkerställa läkning och för att undvika resistensutveckling. Trots vissa framsteg att hindra epidemin är det stora hotet att sjukdomen blir allt mer resistent mot de vanliga tuberkulosläkemedlen. sker en alarmerande ökning av resistenta och multiresistenta tuberkulosbakterier. Enligt WHO:s senaste internationella tuberkulosrapport finns förhöjd risk att utvecklingen av multiresistenta bakterier håller på att göra så att sjukdomen inte går att behandla. Globalt drabbas hundratusentals människor av resistent tuberkulos och endast nitton procent av de upptäckta fallen får lämplig behandling. Att tuberkulos prioriteras i EU:s folkhälsoprogram –2020 och ses som ett problem för hälsosäkerheten är ett viktigt steg, men arbetet måste spridas globalt. För att möta utmaningarna med tuberkulos behövs satsning på ett nytt, snabbt och effektivt diagnosverktyg, ökad kunskap om infektionssjukdomen samt främjandet av forskning beträffande infektionssjukdomar. Med de rätta insatserna kan vi kanske göra det som många redan tror har gjorts – utrota tuberkulosen för gott. Lawen Redar (S)
mot · H3021388 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett kontantkort för de grupper som inte kan få ett vanligt betalkort och tillkännager detta för regeringen. använder en stor del av vårt samhälle enbart kort, inte kontanter. Det är positivt ur många aspekter. Banken eller i vissa fall affären beviljar oss detta kort. Men ställs många utanför som ändå är i behov av att kunna betala. Bankerna vill inte betala ut kontanter som många av våra äldre vill betala med kontanter. Självklart kan man hävda att det är en åldersfråga som kommer att lösa sig själv. Men det är inte hela sanningen då många som vistas i nekas betalkort. fanns en form av kontantkort dit man kunde flytta en del mindre belopp och som kunde användas direkt i vissa affärer. Den satsningen lönade sig inte, tiden var inte mogen då men det kan vara läge att återigen se över möjligheterna att låta alla ha möjligheten till ett kontantkort. Att lämna frågan till privata banker att avgöra räcker inte då de har avkastningskrav och annat som måste uppfyllas istället för att ta hänsyn till de svaga i samhället.
mot · H3021389 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra undervisning inom it i och tillkännager detta för regeringen. Alla elever borde få möjlighet att använda it i skolan. Det är en självklar del av samhället och i det samhälle barnen kommer att växa upp i. Med en genomtänkt pedagogisk idé och med fokus på lärandet kan it vara ett kraftfullt verktyg för undervisningen. Utbildningen inom it har varit otillräcklig för att möta behoven på arbetsmarknaden, enligt Arbetsförmedlingen. Mot denna bakgrund är det mycket bra att regeringen har givit i uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet. En internationell utblick visar att länder som har en stark it-utveckling och klättrar i internationella rankningar av till exempel FN (ITU), och har satt höga mål för utbildningssystemet och fått ungdomar att vilja studera vidare på högre utbildningar. Det gäller så vitt skilda länder som , , , och andra. Flera länder har en mer välutbildad befolkning än vi. Det stärker dem i den globala konkurrensen. På många skolor görs stora insatser för att utveckla ett pedagogiskt förhållningssätt till it på ett sätt som höjer kvaliteten i lärandet. Men det finns inget samlat grepp om hur it i skolan ska användas. Många utvecklar, använder och delar öppna lärarresurser på ett sätt som tillgängliggör nya metoder för ett större flertal. Barn använder it, telefoni, internet på sin fritid och i skolan. Men i alltför stor utsträckning hänger det på om eleven råkar gå på en skola som använder digitala verktyg på ett framsynt sätt. En stor utmaning och ligger i att öka användningen av it i undervisningen. använder många skolbarn aldrig internet i skolan. Mer än hälften av dem som är yngre än gör aldrig skolarbete på internet och en majoritet i åldern använder internet för skolarbete endast .
mot · H3021390 · 2015-10-05 00:00:00 — Satsning på fossiloberoende biogas ställer sig bakom det som anförs i motionen om biogas och tillkännager detta för regeringen. I takt med att ta fram en fossiloberoende fordonsflotta måste alla fossilfria bränslen få större möjligheter att utvecklas. I regeringsförklaringen tryckte statsministern både på biogas och elproduktion. Det är en oerhört viktig prioritering. Men det finns en risk att biogasanläggningarna slås ut nu när världsmarknadspriset på olja är lågt. Det är på många sätt bättre att tillverka bränsle av gödsel, matrester, slam och annat avfall. Den svenska biogasbranschen har gjort stora investeringar som borde tala för än mer produktion . Genom satsningar kan behålla en tätposition när det gäller biogas. De främsta fördelarna med biobränsle är att de inte påverkar koldioxidhalten i atmosfären vid förbränning. Biogasbilar kan bli lönsamma direkt om man väger in miljöprofilsaspekter mot både omvärlden och sina egna anställda. Biogas kan blandas med naturgas, och det går även att blanda biogas med en mindre andel (10–) vätgas (hytan). Biogas kan också utgöra råvara till flytande s.k. GTL-drivmedel för vanliga dieselfordon. Biodrivmedlen möjliggör en ”klimatneutral” körning. Men för att det ska vara motiverat att producera ett biodrivmedel måste biobränslet uppmärksammas mer eftersom det leder till att mindre växthusgaser släpps ut. Klimatvinsten är att biogas minskar miljö- och hälsoskadliga utsläpp med 80–jämfört med bensin och diesel. Det ger renare luft i städerna och färre sjukdomsfall. Fördelarna med biogas är många och uppenbara. Det är kostnadseffektivt men riskerar ändå att slås ut om inget görs. Efterfrågan på biogas borde stimuleras så att mindre kvantiteter av naturgas kommer att användas. Framförallt borde biogasen ges möjlighet att expandera av egen kraft eftersom det går att ta tillvara den producerade biogasen trots säsongsvariationer i efterfrågan.
mot · H3021391 · 2015-10-05 00:00:00 — Målsägandebiträde till dem som behöver det mest ställer sig bakom det som anförs i motionen om målsägandebiträde och tillkännager detta för regeringen. UN women arbetar aktivt för att stärka kvinnors ställning i samhället och för implementering av . Utsatta kvinnor behöver ett bättre stöd i lagen, inte minst de som blivit utsatta för våld i nära relationer. Enligt nuvarande lydelse ska ett målsägandebiträde förordnas i det fall ärendet gäller brott enligt 6 kap. , om det inte är uppenbart att målsäganden saknar behov av sådant biträde. Målsägandebiträde kan dock även utses i andra fall, om det med hänsyn till målsägandens personliga relation till den misstänkte eller andra omständigheter kan antas att målsäganden har behov av sådant biträde. Målsägandebiträdets uppgift är att ta till vara målsägandens intressen i målet samt lämna stöd och hjälp till målsäganden. Brott i nära relation innebär en särskilt utsatt situation för brottsoffret. Offret är ofta under hög social press och stark påverkan. Det finns en påtaglig risk att brottsoffret inte vågar medverka under förundersökning och eventuell rättegång, av rädsla för repressalier från omgivningen. Detta är oberoende av brottets karaktär och allvarlighetsgrad. Utgången i ett polisiärt ärende är beroende av brottsoffrets medverkan under utredning och rättegång. Ett målsägandebiträde kan vara avgörande för brottsoffrets vilja och mod att medverka fullt ut, och ett målsägandebiträde ger därigenom bättre förutsättningar för en bra utredning. Det är därför även av vikt för den allmänna rättssäkerheten att ett målsägandebiträde förordnas när den misstänkte och brottsoffret står i relation till varandra. Vidare har en person som utsätts, eller har utsatts, för brott i nära relation behov av information och stöd för att ta sig ur den destruktiva tillvaron. Information om till exempel stödlinjer, stödgrupper, socialtjänst, läkarmottagningar och kvinnojourer kan vara avgörande för offrets framtid. Genom att förordna om ett målsägandebiträde i samtliga fall när brott begås inom ramen för en relation kan rättssystemet tillvarata detta behov hos brottsoffret. Avslutningsvis innebär nuvarande lydelse en aktiv handling från brottsoffret för att dennes rätt till målsägandebiträde på grund av särskilda skäl ska tillvaratas. I praktiken åligger det ofta brottsoffret själv eller genom ombud att ansöka om att ett målsägandebiträde utses. Detta är inte rimligt ur ett brottsofferperspektiv. Genom att ändra lagen på så sätt att rätten till målsägandebiträde utgör en huvudregel och inte ett särskilt undantag faller detta ansvar istället på polis och tingsrätt. Därför borde förutsättningarna för en ändring av lag (1988:609) om målsägandebiträde ses över i syfte att målsägandebiträde alltid ska utses i det fall brottsoffret och den misstänkte står i relation till varandra.
mot · H3021392 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ursäkt och möjlighet till skadestånd för dem som blivit utsatta för tvångssterilisering och tillkännager detta för regeringen. har det i vårt land varit ett tvång att steriliseras för den som genomgick en könskorrigerande behandling. Det innebar helt enkelt att förutsättningen för att få vården var att staten krävde sterilisering. Att steriliseras var en förutsättning för att kunna erhålla vården. En villkorad vård med andra ord. Kravet på sterilisering kom även att gälla den som fått vård utomlands och därefter vänt sig till svenska myndigheter för att få en justering gällande det juridiska Ett krav som fått hård kritik för på ett internationellt plan. Det här var en ordning som gällde till för endast då lagen ändrades och kravet på tvångssterilisering togs bort men fortfarande lever de som varit utsatta för det övergrepp som svenska staten genomfört. Vi som motionärer anser att när man har gjort fel så krävs att man också tar ansvar för det. Konsekvenserna av tvångssteriliseringarna går inte att göra ogjorda. Det som däremot går att göra är att staten ber om ursäkt för det genomförda och ser över möjligheterna till en skälig ersättning. i (S)
mot · H3021393 · 2015-10-05 00:00:00 — Treterminssystem på högskolor och universitet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett frivilligt treterminssystem på högskolor och universitet och tillkännager detta för regeringen. Sommarmånaderna är problematiska för många studenter. finns det många som vill bli färdiga med sina studier snabbare. En lösning är att införa ett treterminssystem på högskolor och universitet. Utbudet av sommarkurser bör ses över av lärosätena. Sommarkurser ska både vara av allmän karaktär för studenter som vill bredda sin bildning och vara kurser som studenter kan tillgodogöra sig i sin utbildning. Däremot bör inte resurser som fördelas till sommarutbildning inverka negativt på grundutbildningens kvalitet. En tredje termin på läsåret skulle tillgodose studenternas ökade behov av sysselsättning som deras inkomst tryggas. Ett studiemedelssystem som endast erbjuder studenter försörjning under tre fjärdedelar av året är inte tillfredsställande för de studenter som saknar försörjningsmöjlighet . Ett för studenterna frivilligt treterminssystem skulle medföra att studenter som önskar så kan ägna sig åt sina studier på heltid, och slutföra sin utbildning . Däremot vore ger dels goda möjligheter till arbetslivsanknytning och dels ett behövligt uppehåll från studierna. Det är därför viktigt med frivillighet. Vi anser att en översyn av möjligheterna av införa ett frivilligt treterminssystem på högskolor och universitet bör göras. Detta bör ges regeringen tillkänna. Lawen Redar (S)
mot · H3021394 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett avvecklande av källskattesystemet och tillkännager detta för regeringen. har varit det land i världen som har högst skatteuttag som andel av BNP. Även med alliansregeringens omfattande skattesänkningar har detta endast förändrats i den bemärkelsen att nu har en högre skattekvot. Därtill har i internationella jämförelser fortsatt extremt höga marginalskatter på arbetsinkomster. Trots detta är medvetenheten om landets höga skatter låg bland svenskar i allmänhet. Den viktigaste förklaringen till detta är troligen skatternas osynlighet. Sedan källskattesystemets införande dras inkomstskatten direkt på lönebeskedet. Den vanlige löntagaren upplever därför bara nettoinkomsten som betalas in på dennes bankkonto. Detta gör att den enskilde aldrig får en känsla för hur mycket skatt man i realiteten betalar. Om man avvecklade källskattesystemet skulle denna medvetenhet öka påtagligt.
mot · H3021395 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av skatteflyktslagen (1995:575) och tillkännager detta för regeringen. Enligt legalitetsprincipen skall rättsliga påföljder grundas på brott mot befintlig lagstiftning. Så länge man följer lagen skall en individ inte tilldömas ett straff, eller omvänt: utan en lag som överträds kan inte ett straff utdömas. Detta förhållningssätt ter sig närmast som självklart, men med ett obegripligt undantag: skatteflyktslagen. Lagens syfte är att motverka skatteplanering genom en generalklausul som innebär att en skattskyldig individ kan tilldömas ett straff trots att han eller hon vidtagit civilrättsligt fullt giltiga transaktioner och konstruktioner, men där den uppnådda effekten innebär en skattelindring som står i strid med lagstiftarens intentioner. Den praktiska konsekvensen av lagen är således att en person som enkelt uttryckt utnyttjar kryphål i skattelagstiftningen kan dömas för att ha brutit mot hur lagstiftaren tänkt att lagen skall tillämpas. Då ett ärende framställs av skattemyndigheten rörande misstanke om brott mot skatteflyktslagen genomförs en genomsyn av transaktionen/konstruktionen ifråga där skattemyndigheten skall utröna vad dess egentliga syfte var. Utgångspunkten för lagen om ”handlingar som strider mot lagstiftarens intentioner” ger ett nästan bisarrt godtyckligt rättsläge ur tolkningssynpunkt. Det går visserligen att begära ett förhandsavgörande från skattemyndigheten, men detta förändrar inte lagens principvidrighet. Lagstiftaren bör rimligen uttrycka lagens syfte i skrift författas och om så inte skett bör lagen skrivas om så att godtyckliga tolkningar om lagstiftarens intentioner stävjas.
mot · H3021396 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om ränteavdragen bör fasas ut och avskaffas och tillkännager detta för regeringen. har hushållens skuldsättning som andelen av disponibelinkomsten ökat med . Ökningen är bland de högsta i västvärlden och beskrivs av nästan samtliga oberoende ekonomiska bedömare som oroande. Enligt utgör det det största hotet mot stabiliteten i det finansiella systemet. Trots åtgärder som ökade kapitaltäckningskrav för banker och ett bolånetak på av bostadens värde växer skuldsättningen alltjämt. Inte heller införandet av ett amorteringskrav – som sannolikt kommer besluta om att införa – kommer enligt bedömning inte i tillräcklig grad att bromsa utvecklingen. Mot denna bakgrund har ränteavdragen kommit att diskuteras alltmer. Historiskt har ränteavdraget politiskt försvarats med att vanligt folk måste kunna äga sitt boende i av väsentligt högre räntor . Om den en gång fyllde en sådan funktion har bolånetaket effektivt neutraliserat detta. Nära nog en hel ungdomsgeneration i kämpar med att spara ihop till i insats för sin första bostad bara för att se sig komma längre och längre ifrån mållinjen till följd av de alltjämt stigande bostadspriserna. Samma problem möter den som söker sig till storstaden och hoppas kunna finansiera en ny bostad genom att sälja sitt boende på landsbygden. Ränteavdraget har alltmer blivit en ”insider”-subvention som skapar billigare krediter för de som tagit sig in på bostadsmarknaden. När räntorna väl går upp kan ränteavdragen också komma att anstränga offentliga finanser. Frågan är hur man bör närma sig frågan? Minskade ränteavdrag – vilket de facto skulle vara en skattehöjning – skulle per definition försvaga hushållens disponibelinkomster. Därför behövs kompensatoriska skattesänkningar. Vidare har ränteavdraget en fördelningspolitisk profil som i huvudsak gynnar höginkomsttagare. Förvisso är det endast runt 200.000 individer som har ränteutgifter överstigandes och en överväldigande majoritet av dessa är höginkomsttagare i . Trots goda inkomster skulle de inte stå opåverkade av begränsningar av ränteavdragen. Tvärtom är många tungt belånade och i till stora delar beroende av avdraget. Att inte beakta detta riskerar att utlösa en bostadsblubbla i . Därför måste samma kompensatoriska skattesänkningar också riktas särskilt mot höginkomsttagare, d.v.s. höjda brytpunkter på de statliga inkomstskatterna. Ytterligare en kompensatorisk åtgärd kan vara en höjning av barnbidraget mot bakgrund av att barnfamiljer enligt SCB är kraftigt överrepresenterade bland de som får ränteavdrag.
mot · H3021397 · 2015-10-05 00:00:00 — Avveckling av villkorlig frigivning efter två tredjedelar av strafftiden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla den villkorliga frigivningen sedan två tredjedelar av strafftiden löpt ut samt att varje dömd brottsling måste avtjäna minst den fulla tidsbegränsade strafftid som vederbörande dömts till, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje person som dömts till ett tidsbegränsat fängelsestraff sedan det fulla straffet avtjänats därefter villkorligt ska friges som motsvarar en tredjedel av samma straffvärde, dock högst , och tillkännager detta för regeringen. har sedan åtskilliga decennier haft en praxis av att tillämpa villkorlig frigivning efter att två tredjedelar av ett fängelsestraff avtjänats. Den som döms till fängelse för våldtäkt avtjänar alltså endast ett fängelsestraff som är lägre än år. Motiveringen för detta är att uppmuntra ett gott beteende . Om detta vore det enda motivet kunde lika väl dagens ordning ersättas med ett system där den dömde alltid avtjänar sin fulla strafftid och därefter villkorligt frigivs . Ett sådant system vore att föredra av flera skäl. Dagens ordning fungerar endast som en generell strafflindring. Bara ett fåtal brottslingar tvingas avtjäna sitt fulla straff som återfallsfrekvensen är hög. Det är uppenbart att tiden för rehabilitering och återanpassning till samhället inte är tillräcklig. Den automatiska villkorliga frigivningen underminerar även transparensen och tydligheten i systemet vilket i förlängningen skadar tilltron till rättssamhället. Då det är allt annat än allmänt känt att den villkorliga frigivningen används rutinmässigt skapas givetvis en stor frustration när anhöriga till en person som mördats upptäcker att 15-åriga straffet för den dömde egentligen betydde ett 10-årigt straff.
mot · H3021398 · 2015-10-05 00:00:00 — Motion till 2015/16:1398
mot · H3021399 · 2015-10-05 00:00:00 — Rutinerna för ansökan om besöksvisum ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av förenklade rutiner för ansökan om besöksvisum och tillkännager detta för regeringen. Allt fler av dem som bor i har släkt i andra delar av världen. Många får stora svårigheter i samband med ansökan om besöksvisum, med anledning av att de bor långt från ambassader ute i världen. måste de själva ta sig kanske för att komma till ambassaden för att lämna in ansökan. Där skall de kanske vänta på ett hotell i för besked. Därefter skall de åka hem till byn för att senare åka till vid bifall. Det måste vara möjligt att finna lösningar på detta, som att ansöka på distans, t.ex. via mail eller fax. När de sedan får ok så får de vid resan stämpla detta i passet. Det bör också vara möjligt att få visum för upprepade besök under t.ex. . Detta för att förenkla för dem som ofta vill besöka sina anhöriga så att de slipper söka visum varje gång. Det är hög tid att se över rutinerna för enklare ärenden, t.ex. för dem som har varit på besök i tidigare och återvänt efter viseringen.
mot · H3021400 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade kontakter med och tillkännager detta för regeringen. har , liksom de flesta EU-länder, en avvaktande hållning till ansökan om EU-medlemskap. Så länge inte fullt ut uppfyller Köpenhamnskriterierna, d.v.s. de krav EU-länderna ställer på blivande medlemmar, så kommer ett medlemskap inte kunna bli verklighet. Det första av dessa kriterier handlar om politiska krav såsom demokrati, pluralism, minoriteter, respekt för mänskliga rättigheter etc. Det är också här som brister. och EU:s övriga länder intar ett öppet förhållningssätt gentemot . Vi har en gemensam tullunion med och deltar i EU:s bistånds- och utvecklingsprogram. Även om vi ställer krav ska detta inte tolkas som att vi stänger dörren för framtida medlemskap. EU ska välkomna som medlem och bjuda in till medlemskapsförhandlingar när uppfyller Köpenhamnskriterierna. I avvaktan på detta är det viktigt att och övriga EU-länder håller dialogen med levande – i syfte såväl att förbättra de mänskliga rättigheterna som att öka kontakterna i övrigt – t ex inom forskning och utbildning, mellan regeringar och parlament. bör därför för egen del utveckla intensiva kontakter på dessa områden. En intressant tanke, som bör prövas, är att bygga upp någon form av demokratiforum där svenska och turkiska parlamentariker såväl som representanter för turkiska, kurdiska och assyrisk-syrianska organisationer i kan mötas för att utbyta åsikter och idéer.