ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302531 · 2015-10-02 00:00:00 — Skolidrott för barn med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolans uppdrag att erbjuda skolidrott till alla elever och tillkännager detta för regeringen. Idrott är viktigt såväl för den fysiska som för den psykiska hälsan. Idrott bidrar till att höja livskvaliteten. Det är positivt och bidrar till att vi håller oss friska längre, orkar mer och mår bättre. Vårt välbefinnande ökar om vi får möjlighet att vara ute i frisk luft kombinerat med att vi rör på oss. Idrott är viktigt för barn, eftersom barn har ett spontant behov att röra på sig. När barn idrottar lär de sig många färdigheter, från att förbättra de fysiska färdigheterna, öka självförtroendet till att lära social gemenskap. Att idrotta framkallar ofta en i övrigt aktiv livsstil. Enligt en avhandling vid är barn i åldern 7–med rörelsenedsättningar mindre fysiskt aktiva och mer stillasittande än barn utan rörelsenedsättning och har därför svårt att uppnå för fysisk aktivitet. Dessutom visar den att nästan hälften av dessa barn inte deltar i skolidrotten. Alla barn ska ha rätt att få idrotta. Det är viktigt att barn har möjligheten att idrotta på sina egna villkor. Att kunna delta i skolidrotten är viktigt såväl för kamratskapen i skolan som för barnets hälsa. För barn med funktionsnedsättning varierar möjligheterna att idrotta och framför allt möjligheterna att delta i skolidrotten. Skolan har här ett stort ansvar att ta för att så långt det är möjligt göra det möjligt för barn med funktionsnedsättning att på ett meningsfullt sätt kunna delta i skolidrotten utifrån sina egna villkor. Därför anser jag att regeringen ser över möjligheten att alla skolor gör det möjligt för barn med funktionsnedsättning att på ett meningsfullt sätt delta i skolidrotten.
mot · H302532 · 2015-10-02 00:00:00 — Utjämnande av barns livschanser ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätten till förskola och tillkännager detta för regeringen. är i världens absoluta framkant för pedagogisk verksamhet för små barn. Vid finns flera forskningsgrupper särskilt inriktade på barn och ungas inlärning. Barns lärande och utveckling studeras i termer av genus, normalitet, etnicitet, kommunikativa, sociala och kulturella förhållanden. Centrala forskningsteman är barns lärande och utveckling av grundläggande färdigheter och förståelse för sin omvärld. Förutom svenska föräldrar vittnar såväl nationell som internationell forskningen om att en bred tillgänglig förskola med god kvalitet och höga pedagogiska ambitioner utjämnar livschanser och är en mycket bra grund för fortsatt lärande. Utbildning i alla nivåer utgör en oerhört stark kraft för social rörlighet. Barn som har en tuffare start i livet kan få stöttning i sitt lärande av en välutvecklad förskola och därmed minska risken att ärva sina föräldrars sociala utsatthet. Detta talar starkt för att förskolan, utöver sitt breda uppdrag att finnas till för alla, är extra viktig för barn som lever i en socialt svagare hemmiljö. Det kan handla om barn till föräldrar med socialmedicinska problem eller som lever i långvarigt utanförskap. Men även barn till arbetslösa eller barn till nyanlända utan egna kunskaper i svenska kan få nödvändig stöttning i sitt lärande genom en välfungerande förskola. Det finns alltså starka skäl för att öka ansträngningarna för att just dessa barn ska få ännu bättre chanser att ta del av svensk förskola. innehas rätt till förskola om minst för barn till arbetslösa, studerande och föräldralediga, även om många kommuner i väljer att erbjuda långt fler timmar. Det är helt måhända rimligt att barn vars föräldrar är föräldralediga och hemma med ett yngre syskon inte behöver garanteras lika många timmar eller den flexibilitet som arbetande föräldrar erhåller. Det är däremot inte lika säkert att det på lång sikt är samhällsekonomiskt lönsamt eller bidrar till ett bättre samhälle. Barn som växer upp i utsatthet eller risk för utanförskap kan ha större behov av förskola än dagens . Det kan handla om barn vars föräldrar har sociala problem och får stöd av , det kan handla om barn vars föräldrar är arbetslösa och på heltid åter försöker bli självförsörjande, eller om barn med föräldrar som har långvarigt socialbidragsberoende. För barn i dessa familjer kan förskolan betyda helt andra förutsättningar för det framtida lärandet och livet i stort. Det är av högsta vikt att så många barn som möjligt deltar den erkänt högkvalitativa pedagogiska verksamhet som svensk förskola är. Av den anledningen anser jag att regeringen bör utreda möjligheten att erbjuda fler timmars förskola även till barn vars föräldrar står utanför arbetsmarknaden.
mot · H302533 · 2015-10-02 00:00:00 — Svenskt snus och EU ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera för att avskaffa EU:s förbud mot export och försäljning av snus och tillkännager detta för regeringen. I det anslutningsfördrag som reglerar relation till EU, finns uttryckligen ett undantag från det förbud mot snus som gällde inom EU . Svenska män har den lägsta dödligheten per capita inom EU vad gäller tobaksrelaterade sjukdomar. Svenska myndigheter har statistik som visar att uppskattningsvis mellan 8 000 och 12 000 personer avlider i till följd av rökning. Att erbjuda ett alternativ som är avsevärt mindre skadligt än rökning förbättrar folkhälsan och minskar kostnaderna för tobaksrelaterade sjukdomar. Det är alltså uppenbart att EU-förbudet mot snus leder till försämrad folkhälsa i övriga länder. Den bör därför agera ansvarsfullt och verka för att snusförbudet inom EU avskaffas.
mot · H302534 · 2015-10-02 00:00:00 — Förenklad etablering av fri välfärd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra (2010:900) så att privat verksamhet som är offentligt finansierad inom utbildning och sjukvård ges rätt att erhålla bygglov samt bedriva verksamhet på mark med benämningen kvartersmark för allmänt ändamål, och tillkännager detta för regeringen. Äldre detaljplaner kan innehålla benämningen kvartersmark för allmänt ändamål. Enligt hävd får endast denna beteckning användas för verksamheter med ett offentligt organ som huvudman. Samhället har utvecklats och bedrivs flera offentligt finansierade verksamheter utan att ägas av ett offentligt organ. Det finns fortfarande äldre detaljplaner runt om i landet som gäller och att ändra en detaljplan och ta bort benämningen kvartersmark för allmänt ändamål förutsätter vanligen ett normalt planförfarande. Det tar tid och fråntar resurser från kommuner som kan användas på bättre sätt. Med nuvarande reglering går det inte att få bygglov för exempelvis en skola, eller bedriva skolverksamhet, som drivs av fristående aktör men offentligt finansierad på en fastighet som enligt detaljplanen av avsedd för allmänt ändamål. Regeringen ska därför förändra (2010:900) så att verksamhet som är offentligt finansierad inom exempelvis utbildning och sjukvård ska kunna erhålla bygglov samt bedriva verksamhet på mark med benämningen kvartersmark för allmänt ändamål. I samband med en sådan förändring måste även (2010:900) förändras i den mening att kommunens nuvarande skyldighet att lösa marken ska upphöra när lov ges för en fristående aktör.
mot · H302535 · 2015-10-02 00:00:00 — Veterandagen som allmän flaggdag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra veterandagen till allmän flaggdag i och tillkännager detta för regeringen. I finns många veteraner som tjänstgjort för en bättre värld med eller utan vapen. Efter regeringsbeslut är den dag då vi uppmärksammar veteraner och deras anhöriga. Vi hedrar de kvinnor och män som har deltagit i nationella eller internationella militära eller civila humanitära operationer och högtidlighåller minnet av dem som omkommit i sina uppdrag. har veterandagen fått statsceremoniell status och det bör efterföljas med beslut om allmän flaggdag för att uppmärksamma de viktiga insatser som genomförts runt om i världen.
mot · H302536 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen kring naturreservat så att varje reservat har en huvudman, och tillkännager detta för regeringen. I har naturreservat bildats alltsedan tillkomsten av naturvårdslagen 1964. I regel är det i respektive län som är den avgörande myndigheten, men även kommunerna kan själva bilda reservat. Den som bildar ett naturreservat står som högsta förvaltare, men kan delegera uppgifter till entreprenörer. På uppdrag ansvarar en tillsynsman att efterlevnaden sker av reservatets föreskrifter. Problem kan dock uppstå när ett reservat kontrolleras av länsstyrelser i flera olika län. Ett exempel är naturreservatet som ligger både i och . Stormfälld skog som härjats av granbarkborren tas nämligen bort i det ena länet men inte i det andra. Det är i respektive län som beslutar hur man ska agera. I har man, för att stoppa granbarkborrens framfart, ändrat på sina beslut och tagit bort av den drabbade granskogen i naturreservatet. Men det vägrar man göra i , där man tolkar föreskrifterna för reservatet annorlunda. För att undvika denna typ av dubbel styrning som riskerar att gå stick i stäv med varandra, bör en översyn av lagstiftningen genomföras kring naturreservat så att varje reservat har en huvudman som ansvarar för att reservatet sköts enligt intentionen med reservatet.
mot · H302537 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en snabb utbyggnad av och tillkännager detta för regeringen. Nissastigen () går mellan och . Trafiken är mycket tät och består till stor del av tung godstrafik. Utmed Nissastigen ligger företagen tätt och många av dessa genererar många tunga transporter. Detta i kombination med backar, kurvor, krön, vilt och många personbilar medför att trafiksäkerheten är långt ifrån vad som borde vara fallet med en betydelsefull trafikled i ett område med omfattande företagsamhet. På grund av vägens dåliga kvalité görs många chansartade omkörningar. Olycksstatistiken är mycket hög. En två-plus ett väg skulle öka trafiksäkerheten avsevärt liksom uppförande av mera viltstängsel. Detta är också motiverat av att snabbare och säkrare transporter ger en ökad effektivitet inom det betydelsefulla näringslivet i regionen.
mot · H302541 · 2015-10-02 00:00:00 — Metoden ”bostad först” i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till berörda myndigheter att förorda metoden ”bostad först” inom den kommunala missbruksvården och i vården av psykisk sjukdom och tillkännager detta för regeringen. Det finns 34 000 personer i som definieras som hemlösa av , av dessa är ca 4 500 så kallat akut hemlösa och vet inte var de ska sova . Många av de människor som lever i hemlöshet, eller utan långsiktig boendelösning, har också en psykisk sjukdom och ett missbruk. Det är svårt, för att inte säga omöjligt, att ta itu med sitt missbruk eller ta till sig hjälp för en psykisk sjukdom om man måste leta tak över huvudet. Metoden ”b ostad först” bör därför användas för att först erbjuda människor i missbruk och/eller med en psykisk sjukdom hjälp till långsiktigt boende och därefter arbeta med att hjälpa dessa personer att förändra sin livssituation. En person som har en beroendesjukdom och/eller psykisk sjukdom och dessutom är hemlös har en extra lång, kanske oändlig, uppförsbacke till ett värdigt liv. Metoden ”bostad först” är evidensbaserad och har visat sig vara väldigt effektiv i arbetet med att hjälpa människor som har ett missbruk och/eller psykisk sjukdom tillbaka till ett fungerande liv. Metoden ”bostad först” – ”Housing First” – innebär man först ordnar en bostad och sedan arbetar med missbruket och/eller får hjälp med sin psykiska sjukdom. är det oftast tvärtom. Det finns en väl utbyggd kedja av olika typer av boenden för människor som är bostadslösa: omsorgsboende, träningslägenheter, motivationsboende, lågtröskelboenden och även ett så kallat inslussningsboende från vilket man slussas vidare till den typ av boende som passar individen. Alla dessa boendeformer ska förstås finnas kvar parallellt med att metoden ”bostad först” utvecklas. Att vara hemlös är ett problem i sig, som ofta är kombinerat med missbruk och/eller psykisk sjukdom av något slag. ”Bostad först” innebär att man först löser problemet med hemlösheten, sedan tar itu med eventuella sjukdomar. Det vill säga tvärtom mot vad som sker . Regeringen bör förorda metoden ”bostad först” – ”Housing First” – som en etablerad metod inom i arbetet med hemlöshet, missbruk och psykisk sjukdom.
mot · H302542 · 2015-10-02 00:00:00 — Förbud mot vilda djur på cirkus ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud mot vilda och exotiska djur på cirkus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda elefanter och sjölejon på cirkus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet och tillkännager detta för regeringen. Den moderna cirkusen med dresserade djur har sitt ursprung . Denna form av underhållning är fortfarande ett populärt inslag inom den kommersiella nöjesindustrin även om djurfria cirkusar blir alltmer populära. Klassiskt domesticerade djur som hästar och hundar deltar parallellt med vilda djur som exempelvis sjölejon och elefanter i cirkusföreställningarna. Rovdjur och apor är dock inte längre tillåtna som cirkusdjur i de skandinaviska länderna. Denna motion uppmärksammar de vilda djurens situation inom cirkusindustrin och yrkar på ett förbud att bruka exempelvis elefanter, sjölejon och reptiler. är omsorgen om de vilda cirkusdjuren mycket knapphändigt reglerad i djurskyddslagen. Dess två portalparagrafer, ”att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande” (2 §) och ”att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende” (4 §), tillgodoses inte inom dagens cirkusverksamhet. Själva grundidén med cirkus är att få djuren att göra saker de normalt inte gör i sitt fria beteende. Detta konstlade beteende kan i viss mån accepteras för domesticerade djur, som hästar och hundar, men bör inte accepteras när det rör vilda djur. Djuren fraktas runt, tvingas tillbringa sina liv i trånga utrymmen och de blir ibland fastkedjade mellan uppträdandena. Djur på cirkusar visar i onormalt stor utsträckning symptom som tyder på psykiska störningar. Även med den bästa viljan i världen kan cirkusar av praktiska skäl inte tillgodose djurens naturliga behov av rörelsefrihet och socialt umgänge. I många länder i har därför vilda och exotiska djur på cirkus förbjudits. bör följa denna utveckling. Strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet bör också införas. Även 2011:75 föreslog att sjölejon och elefanter på cirkus ska förbjudas. Inga sjölejon finns på svenska cirkusar , men ett antal elefanter skulle påverkas.
mot · H302544 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en demokratikanon och tillkännager detta för regeringen. Den svenska demokratin, jämställdheten, yttrandefriheten, rösträtten, föreningsfriheten och andra fri- och rättigheter är inte unika svenska företeelser. Deras uppkomst är ett resultat av hundratals år av kamp för frihet, feminism, demokrati och humanistisk verksamhet på de politiska barrikaderna såväl inom som utom parlament, i partier och civilsamhällen, fackföreningar och vid lärosäten runt om i världen. Demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna är universella värderingar som vi inte kan försvara med endast rättsväsendet. Vi måste även säkerställa att kommande generationer och nya medborgare får en förståelse för de idéer och tankar som format dagens samhälle. Efter sammanbrott tycktes världen destinerad att gå i demokratisk riktning. Visst har stora framsteg gjorts, men 2007 blev som det demokratiska tillståndet i världens länder minskade, enligt rankning. I och har främlingsfientliga partier vuxit sig allt starkare. Religiösa fundamentalistiska krafter har fått fotfäste runt om i världen och lyckats genomföra brutala terrordåd. Såväl främlingsfientliga som fundamentalistiska ideologier utgör ett hot mot idén om varje människas unika och oinskränkbara värde. Därför är det hög tid att regeringen ger en grupp experter från olika delar av samhället – statsvetare, historiker, lärare, förslagsvis – i uppgift att ta fram en demokratikanon. Den ska bestå av en samling texter som har haft särskild betydelse för framväxten av demokratin i . Demokratikanon ska illustrera hur tryckfriheten tidigt fick fotfäste i , kampen för kvinnors rösträtt och jämställdhet, striden för social rättvisa, framväxten av ett mångkulturellt , men också inkludera de internationella texter som influerat, utvecklat och fördjupat vår demokrati från både västvärlden och andra kontinenter. Det är en grundläggande rättvisefråga att alla ska ha möjlighet att känna till de viktigaste tankarna och texterna som har format den svenska demokratin. För många som har vuxit upp i akademikerhem är det självklart att känna till suffragetternas kamp för kvinnors rösträtt, motstånd mot nazismen eller amerikanska oavhängighetsförklaringens betydelse för demokratins framväxt. Men genom att skapa en demokratikanon kan man göra dessa idéer tillgängliga för alla, oavsett storleken på föräldrarnas bokhylla hemmavid. Demokratikanon ska utformas för att kunna användas i olika årskurser i och gymnasiet, men också för läsning och diskussion vid studiecirklar, folkhögskolor och sfi-undervisning. Detta bör ge regeringen tillkänna. firar dessutom som stolt nation demokratins hundraårsdag. Denna frihetligt mäktiga dag då även kvinnor fick rösta i ett svenskt riksdagsval. Det vore synnerligen lämpligt om en demokratikanon var framtagen och tagen i bruk .
mot · H302545 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda de samhällsekonomiska fördelarna med sänkta avgifter på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur eventuella framtida broavgifter kan användas till väg- och järnvägsinvesteringar i regionen –och tillkännager detta för regeringen. Sedan byggts har integrationen mellan och utvecklats. pendlar cirka 6 000 människor över sundet till arbete eller studier . Vägtrafiken på uppgick till 19 000 fordon per dag. Det är en ökning jämfört med . Frakttrafiken ökade och behöll sin marknadsandel på av lastbilstrafiken över . Goda kommunikationer och rivna handelshinder som tullar och avgifter har en avgörande betydelse för utbytet över gränser. Den positiva utvecklingen skulle bli ännu starkare i om ett stort handelshinder avskaffades – de höga broavgifterna. Även tågresan är dyr och kostar betydligt mer än motsvarande sträcka i eller på grund av de broavgifter som tågtrafiken måste betala. Dagens höga broavgifter innebär handelshinder som är jämförbara med tullavgifter. Alltför höga avgifter motverkar lönsamhet för bron och tillväxt i regionen. Ett viktigt argument för att bygga bron var förväntad integration och ekonomisk tillväxt, och då var det egentligen ologiskt att kräva hundraprocentig självfinansiering av bron. ökar trots allt intäkterna över förväntan och brons investeringskostnader beräknas vara betalda tidigare än beräknat. Regeringen bör nu därför utreda i vilken utsträckning avgifterna kan sänkas. En kommande utredning borde ges ett öppet uppdrag och vara fri att lämna förslag oberoende av tidigare riksdagsbeslut. I förlängningen kan följa förhandlingar mellan svenska och danska regeringen om att skriva om broavtalet. En viktig fråga är hur det blir med broavgifterna , när lånen till investeringarna är slutbetalda. Konsortiets beräknar enligt prognos att lånen kommer vara återbetalda (därefter ska lånen för landanläggningarna betalas). Kommer avgifterna att finnas kvar som en extra skatt på trafiken över bron, och kommer de i så fall att sänkas kraftigt? Om avgifterna blir kvar, borde de gå till investeringar i och inte till danska och svenska staten i största allmänhet. Principen borde vara densamma som för till exempel trängselskatt, det vill säga att använda intäkterna för väg- och järnvägsbyggen i regionen. Till exempel skulle bygget av förbindelsen mellan och då delvis finansieras genom inkomster även från brotrafiken. Det krävs snart politiska principiella ställningstaganden om hur avgifterna ska se ut, och regeringen bör därför utreda olika alternativ.
mot · H302546 · 2015-10-02 00:00:00 — Nationell samordning mot översvämningar vid extrema regnfall ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra analyser där konsekvenserna av extrema regn utreds och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den nationella beredskapen mot översvämningar genom samordning och tillkännager detta för regeringen. har de södra delarna av län upprepade gånger drabbats av kraftiga regn. Med bara har det framför allt över och Kumla fallit sådana mängder att det kallats för ”hundraårsregn”. Dagvattenavrinningen har inte klarat av att hantera de stora vattenmängderna och stora delar av kommunerna har översvämmats med stora materiella förluster till följd. Senast drabbades av svåra översvämningar. Svensk Försäkring uppskattar kostnaderna till . Kommuninvånare fick evakueras med båt och för en del skadades husen så svårt att det inte går att flytta tillbaks igen. Även delar av Kumla låg under vatten. är en välkänd knutpunkt för tågtrafiken vilken också drabbades av skyfallet med inställda tåg . Något som kan ses som ett lokalt problem som en enstaka kommun har att hantera drabbar med andra ord i stort. Det är tydligt att det behövs ett nationellt krafttag. Eftersom vi vet att dessa extrema regn blir allt vanligare har också försäkringsbolagen börjat dra öronen åt sig och det kan bli svårare för vissa husägare att få en försäkring. Det går helt enkelt inte att försäkra mot något man vet ska inträffa. Ansvarsfrågan vid dessa skyfall är dessutom svår att reda ut. Tvister uppstår mellan kommuner och deras invånare kring vems ansvar det är att avleda vattnet och därmed förhindra översvämningar. Vi har bara att förhålla oss till verkligheten. De extrema regnen ser ut att bli vanligare och självklart inte bara i län. Det behövs analyser av konsekvenserna av dessa extrema regn och en nationell samordning för att förebygga översvämningar.
mot · H302547 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera i snabbtågsförbindelsen mellan och och tillkännager detta för regeringen. ligger mellan och och är en stad med närmare 2 300 företag. Med sin mycket högteknologisk industri är det en av mest ingenjörstäta kommuner med en stark bas i försvarsindustrin. Trots sin storlek och sitt läge saknar järnvägsförbindelser. gjordes en möjlighetsstudie initierad av fem kommuner i och län kring hur en järnvägsförbindelse skulle kunna gå från via och vidare mot . Detta skulle vara en del av den tänkta snabbtågsförbindelsen mellan och , den så kallade Nobelbanan. är arbetspendling till och från svårt då man hänvisas till buss eller bil. Tågförbindelse mellan städerna i regionen skulle korta restiden och underlätta pendlingen avsevärt. I det ligger också en miljövinst. För att ska fortsätta ses som attraktiv för företag att etablera sig i är både kommunikationer för arbetspendling och möjlighet att enkelt och smidigt kunna transportera gods och varor av vikt. En järnväg mellan de tre stora kommunerna skulle också bygga samma län med och skapa en stark arbetsmarknadsregion. Den tänka Nobelbanan ska binda samman och och givetvis bör den då inkludera .