ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302888 · 2015-10-02 00:00:00 — Behov av specialister och geriatriska vårdplatser på akutmottagningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att specialister i akutsjukvård bör finnas på varje akutmottagning för att minska köer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i anslutning till akutmottagningar bör finnas tillgång till geriatriska vårdplatser för multisjuka äldre och tillkännager detta för regeringen. I en rapport från publicerad 2013 redovisas att väntetiderna på landets akutmottagningar har blivit längre sedan den senaste mätningen 2010, trots att ambitionen är den motsatta. Väntetiden till första läkarbedömning har dock blivit kortare. Att tiden på akutmottagningen ändå blir lång kan bero på generellt bristande vårdplatssituation såsom det diskuteras i , men säkert inverkar också den klinikansvarsdiskussion som de flesta läkare på en akutmottagning känner till alltför väl. I har vi en organspecifik indelning som ibland gör det svårt att hantera patienter med flera olika sjukdomar och symtom. Multisjuka äldre till exempel, riskerar att remitteras mellan olika jourläkare på en akutmottagning, vilket leder till många undersökningar för att undersöka patienten ur olika perspektiv, till exempel kardiologiskt och neurologiskt. Förutom eventuella onödiga undersökningar leder detta till många olika inkopplade vårdgivare som i sig ställer krav på kommunikation, koordinering och som regel betyder förlängt omhändertagande. Varje akutmottagning borde ha tillgång till akuta geriatriska vårdplatser i nära samverkan med den sociala omsorgen som kommunen står för, närstående och patienten och att inte fortsätta att försöka klämma in dessa patienter i stuprör där de inte får den totala översynen av hjälp de behöver. Framförallt borde dock varje akutmottagning ha specialiserade akutläkare, som äntligen fått sin specialistkompetens av , så snabb bedömning av varje patient kan göras. Akutläkaren kan utifrån en multikompetens diagnosticera och behandla patienter med sviktande vitala funktioner oavsett ålder och sjukdomstillstånd. Det sparar tid för både patient och vårdgivare och minskar köerna i akutvården.
mot · H302890 · 2015-10-02 00:00:00 — Nordiskt samarbete om behandling av drogmissbruk ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att främja nordiskt samarbete för ökad kunskap och bättre behandling av drogmissbruk och tillkännager detta för regeringen. Missbruk av alkohol och droger är en betydande utmaning för våra nordiska länder och ett stort folkhälso- och samhällsproblem. Missbruket skapar ett stort lidande både för individen och dess anhöriga och ger en oerhört negativ spiral där en betydande ohälsa i princip skapar oförmåga att arbeta. Att inte ha ett jobb gör det mycket svårt att försörja sig och att bibehålla ett eget boende vilket i sin tur skapar ett allt större utanförskap. Dessutom försämras självkänslan och självförtroendet vilket spär på den psykiska ohälsan. Förutom detta löper barn som växer upp med missbrukande föräldrar större risk att själva bli missbrukare. I presenterades en undersökning från och som visar att minst 60 000 barn i har en förälder med allvarliga missbruksproblem. Enligt studien är missbruk i familjen en av de allvarligaste faktorerna som ger barn och unga försämrade förutsättningar i livet. till samtliga nordiska länder blir antalet drabbade barn totalt sett ännu fler. Genom att göra gemsamma ansträngningar inom missbruksvården kan vi förbättra uppväxtförhållandena för våra barn i och stärka den nordiska välfärden. Om de nordiska länderna har som gemensam målsättning att rehabilitera drogmissbrukare och formaliserar ett samarbete för att utbyta kunskaper och skapa gemensamma riktlinjer kan vi tillsammans minska dödligheten av överdoser i och utveckla behandlingsmetoder av bästa kvalitet. har många likheter med sina nordiska grannar, bland annat vad gäller folkhälsoarbete, missbruk och sociala strategier för att förhindra och hantera de negativa konsekvenserna av narkotikabruk. Men det finns också flera skillnader, till exempel vad gäller bemötande vid narkotikamissbruk och val av behandlingsform. Då behandlingsmetoder varierar inom skulle förbättrad kunskap om dessa skillnader och dess konsekvenser ge oss möjlighet att tillsammans optimera våra insatser i . Det behövs bättre kunskap och strategier för att utveckla behandling, minska antalet uppkomna skador och minska överdödligheten. bör stödja och främja det initiativ som har tagits i välfärdsutskott för att etablera ett gemensamt nordiskt kliniskt forskningsnätverk om missbruk för ökad kunskap och bättre behandling. Syftet är att ge beslutsfattare och intressenter ny och relevant kunskap, att förbättra behandlingsmöjligheterna, att skapa en gemensam forskningsmiljö och bygga forskningskapacitet i samtliga nordiska länder.
mot · H302891 · 2015-10-02 00:00:00 — Uppföljning av nationella riktlinjer i vården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att också följa upp införandet av nationella riktlinjer i vården, i landsting och regioner samt åtgärder av utvärdering av riktlinjerna och tillkännager detta för regeringen. nationella riktlinjer är ett stöd vid prioriteringar och ger vägledning om vilka behandlingar och metoder som olika verksamheter i vård och omsorg bör satsa resurser på. Riktlinjerna, som är framtagna utifrån aktuell forskning och beprövad erfarenhet, visar på nyttan och riskerna med olika åtgärder. Därmed vill bidra till att stärka människors möjlighet att få jämlik och god vård och socialtjänst. nationella riktlinjer är rekommendationer som bygger på kunskapsläget då riktlinjerna har tagits fram. De utgör vägledning för vårdgivare och är inte bindande uttalanden om lämpliga behandlingsåtgärder eller rådgivning till patienter i enskilda fall. Det är alltid behandlande läkare som har ansvaret för att i det enskilda fallet – baserat på vetenskap och beprövad erfarenhet – göra en bedömning av den individuella patientens behov så att denne får adekvat behandling. Så långt bra – men varför används då inte dessa rekommendationer och riktlinjer av alla landsting? Trots att många nog upplever att just nationella riktlinjer ska implementeras i landstingen, därför att det är kunskapshöjande och bidrar till en mera jämlik vård över landet, finns inte uppdraget hos att också följa upp vad som händer om de inte används. Däremot utvärderar vården och omsorgen med utgångspunkt i rekommendationerna i de nationella riktlinjerna för respektive område. Utvärderingarna kan fungera som stöd för prioriteringar och beslut samt ge vägledning om vilka områden inom hälso- och sjukvården och som behöver förbättras. Jag anser att landstingen och regionerna behöver både implementera de nationella riktlinjerna som finns och ta del av de utvärderingar som görs, för att skapa en jämlikare vård över hela . Det kan ske genom att ges i uppdrag att också göra uppföljning av implementeringen av riktlinjerna samt av åtgärder efter utvärdering. Detta vill jag ska ges regeringen tillkänna.
mot · H302892 · 2015-10-02 00:00:00 — Jämlika villkor i socialförsäkringssystemet för anställda och egenföretagare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten för personer som startar egna företag att få behålla sina förmåner inom socialförsäkringssystemet och tillkännager detta för regeringen. i anses vara ganska enkelt. Men att ta det steget innebär för många ett steg ut i det okända på många plan, till exempel inom socialförsäkringsområdet. Som egen företagare, eller delägare i ett företag, råder andra regler för uttag av a-kassa om det skulle behövas, sjuklön eller föräldradagar. Det innebär också kostnader för det egna företaget, med inkomstbortfall vid uttag av sjukdagar till exempel. Gränsdragningen, att avgöra hur länge och för vilka, som skulle kunna dra nytta av en startperiod med behållna ersättningsnivåer som ”garanti” inom socialförsäkringarna är inte utrett. Troligen skulle fler våga sig på att ta språnget ut i företagande. Det vore därför önskvärt att utredas för att få fram fler företag som ger fler jobb.
mot · H302893 · 2015-10-02 00:00:00 — Nationell skyltstandard för besöksnäringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att uppdatera den tidigare friluftsstandarden angående skyltning för verksamheter i besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. Det ökande intresset för friluftsliv och naturturism har medfört att allt fler vistas i naturen. För att överhuvudtaget få besökare till aktiviteter och anläggningar krävs bra vägvisare, skyltar och anslagstavlor. Skyltningen är områdets ansikte utåt. Skyltning för sport, turism, naturvård och friluftsliv har också stor betydelse för tillgänglighet, trygghet och säkerhet. är en av 15 myndigheter som ingår i myndighetsnätverket för en samordnad besöksnäring. Huvudsyftet med nätverket är att stödja och utveckla besöksnäringen utifrån Nationell strategi för svensk besöksnäring . Tillgången till god infrastruktur identifieras som en kritisk faktor för den fortsatta utvecklingen. I en utvärdering av den nationella strategin konstaterades att en grundlig genomlysning av besöksnäringens infrastrukturella behov och utmaningar saknas. Även vikten av att ta hänsyn till digital tillgänglighet, tillgången till naturområden, skyltning på svenska och andra språk, leder för rekreations- och friluftsområden samt skapande av attraktiva turistvägar för bilism och cykel poängteras. Vägledande för skyltning tidigare var den så kallade ”friluftsstandarden” och tillämpningsanvisningar respektive 1972. Villkoren för statliga bidrag krävde att skyltning skulle ske enligt Svensk Standard SIS. Samma sak vid beslut om naturreservat och nationalparker. Standarden kom visserligen till i med helt andra förutsättningar , och utan erfarenhet från skyltning för fritid. Men turism och friluftsliv är gränsöverskridande, och blir det i allt högre grad. Då behövs fortfarande en samordnad skyltning på nationell nivå, vilket insåg , men inte gör . beslutade att inte återuppta arbetet med uppdatering av friluftsstandarden. finns ingen nationell vägledning för skyltning för sport, friluftsliv och turism, utom för lagskyddad natur och Naturum. Det märks när man är ute på vägarna och ska hitta till de besöksmål man tänkt sig, eller veta vilken typ av attraktion eller verksamhet som bedrivs, och skyltarna ser olika ut trots likartade syften. Besöksnäringen är viktig för . Bättre skyltning för besökare, ger bättre affärer för de små företagen inom turismen och även mötesindustrins aktörer. En uppdaterad nationell standard för skyltning, där det finns en samordning av utseende och möjligheter för uppsättning längs vägar, på fastigheter och i naturen, kommer att gynna besöksnäringens utveckling.
mot · H302894 · 2015-10-02 00:00:00 — Kapitalbeskattning av växande företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en förändring av kapitalbeskattning för att främja investeringar i växande företag och ge incitament för sparande och tillkännager detta för regeringen. Ett grundläggande problem med den privata kapitalförsörjningen är att många hushåll helt saknar ett eget sparande. Reformer som syftar till att öka kapitalförsörjningen underifrån måste därför syfta till att skapa långsiktigt bättre förutsättningar för privatpersoner att spara. har i alliansregeringen varit med och förbättrat möjligheterna att på ett enkelt och skattemässigt attraktivt sätt investera i svenska bolag genom så kallade investeringssparkonton. Jag anser att ytterligare reformer av kapitalinkomstbeskattningen bör prövas med inriktning att understödja kapitalförsörjningen för framförallt små onoterade bolag och bolag i tidiga skeden.
mot · H302895 · 2015-10-02 00:00:00 — Borttagande av omsättningsnivån för frisörföretag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omsättningsgränsen på bör tas bort för frisörföretag för likvärdiga villkor och tillkännager detta för regeringen. En kristdemokratisk inställning till företagande är att det ska vara enkelt och tydligt vad som gäller och att det därmed ska löna sig att driva verksamheter på seriös grund. Att företag i samma bransch ska hanteras lika, borde säga sig själv. Det gör det dock inte för frisörföretagen. Skylten i fönstret på frisörsalongen som säger att en klippning kostar , säger att med ett sådant lågt pris krävs ett mycket stort antal klippningar för att frisörföretagaren ska få ihop till egen lön och hyra. Finns dessutom en eller flera anställda, som ska ha vita löner med alla sociala avgifter betalda, krävs en helt annan prissättning. Likaså om det är en före detta frisör som bedriver verksamhet i hemmet och därmed inte behöver ta ut samma kostnad från kunder som en salong behöver med kostnader för lokal, personal med mera. Det finns ca 18 600 frisörföretag i . Då branschen länge brottats med svarta pengar infördes ett krav på kassaregister på frisörsalonger 2010. , , saknar många företag fortfarande tekniken. De slipper undan eftersom de uppgett att deras omsättning ligger inklusive moms; det vill säga per dag, som är den angivna gränsen för kassaregister. kan avslöja fuskare med till exempel provköp, där myndighetens kontrollanter agerar köpare, kontantflödet – det vill säga att det finns ”rätt” mängd kontanter i kassan (växelkassa plus dagens försäljning) eller genom att kontrollera öppettider. Men detta kräver både tid och resurser – som saknar. Om företaget inte har kassaregister fungerar inte den kontrollen, och personal måste då ägna sig åt mycket tidskrävande bevisning att företaget omsätter mer än . Sedan den nya kassaregisterlagstiftningen med krav på certifierade kassaregister infördes har fusket ändrats, vilket delvis också hänger ihop med att kontanta betalningar generellt minskar. Det vanligaste är att man inte slår in all kontant försäljning i kassaregistret. En metod för att komma åt dem som fuskar kan vara att införa högre administrativa avgifter om inte försäljningen slås in i kassaregistret. En annan effektivare metod kan vara att helt enkelt ta bort omsättningsgränsen så det blir lika för alla som driver frisörverksamhet. vill förbättra för de företag som sköter sig, och då måste vi få bort de svarta ”hobbyföretag” som det finns gott om i frisörbranschen och som inte går under samma villkor som övriga. Grannfrisören som har verksamhet i , och som sköter sin bokföring, får helt enkelt skaffa en enkel teknisk lösning för att kunna ta emot betalningar på ett säkert och jämlikt sätt.
mot · H302896 · 2015-10-02 00:00:00 — Underlättande av generationsväxlingar i familjeägda företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hinder för ägarskiften till närstående i familjeägda företag bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. drivs och ägs många företag av företagare som närmar sig pensionsåldern. Inom kommer dessa företag vara i behov av nya huvudägare. Många företag riskerar att läggas ned, och jobben gå förlorade, om inte nya entreprenörer är villiga att ta över. vill underlätta för generationsväxling i familjeägda företag. Främst när det gäller att få fram fler unga som vill driva företag, men också när det gäller att med olika finansieringslösningar underlätta företagsaffärer som syftar till att företaget övergår till nya ägare. av alla företag i ägs av en eller ett fåtal personer, ofta en familj. Skatten för den som överlåter sitt företag inom familjen kan , i vissa fall, bli mer än dubbelt så hög som för den som säljer företaget till en extern part. Den skattemässiga skillnaden är inte rimlig om familjeföretag ska ha goda förutsättningar att leva vidare i nya generationer. Regeln på karenstid vid försäljning av fåmansbolag är ett hinder vid generationsväxlingar och gör att många fåmansföretagare väljer att lägga sitt bolag vilande för att få en gynnsam beskattning. anser att de karensregler som utgör ett hinder vid ägarskiften till närstående behöver förändras.
mot · H302897 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att öka antalet högskoleplatser på audionomprogrammet och tillkännager detta för regeringen. Befolkningen i blir allt äldre. Med hög ålder kommer ofta nedsatt hörsel. Vi kan därmed anta att andelen personer som lever med en hörselnedsättning kommer att öka. upplever mer än var sjätte svensk att de har nedsatt hörsel. Tinnitus är vanligt förekommande hos unga som utsatt öronen för i synnerhet hög musik i hörlurar och på konserter. är vi bättre på att skydda öronen på arbetet än . Det finns såväl internationell som svensk forskning som visar att det finns ett starkt samband mellan nedsatt hörsel och demens eftersom minnet påverkas då man inte hör ordentligt. Minnesstörningar, framför allt störningar i långtidsminnet, är en del i en demensutveckling. Att se till att så många som möjligt söker och får professionell hjälp för sin hörselnedsättning är en hälsoekonomiskt viktig insats, men för att få hjälp behöver det finnas utbildad personal som kan ge hjälpen – framför allt audionomer. En audionoms uppgift är att hitta tekniska och pedagogiska lösningar för ett bättre hörande hos hörselskadade personer. I arbetet ingår bland annat att göra hörselutredningar, prova ut hjälpmedel samt att undersöka hur man kan förebygga hörselskador på till exempel arbetsplatser och i offentliga miljöer. Inte minst på förskolor har påträffats höga decibeltal, som påverkar både personal och barn i längden. Det råder stor brist på audionomer i eftersom det utbildas för få. Därför är många tjänster vakanta och väntetiderna för patienterna är långa. ”Arbetsmarknaden kännetecknas av liten konkurrens för både nyexaminerade och erfarna audionomer … utbildas färre audionomer på grund av att distansutbildningen i har lagts ned. ” (Ur Framtidsutsikter ) För att säkra att människor i med nedsatt hörsel får nödvändig hjälp föreslås med stöd av ovanstående att regeringen ska verka för fler platser på audionomprogrammet.
mot · H302898 · 2015-10-02 00:00:00 — Säkerhets- och avgiftslättnader för rörligt kulturarv ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda undantag från nyare lagstiftning för säkerhetsregler och avgiftslättnader för det rörliga kulturarvet, dvs. transportmedel till lands, sjöss och i luften, och tillkännager detta för regeringen. Ångbåtsturer på sjön i kommun möjliggörs av ideella krafter i . Ett exempel på kulturhistoria, som är till gagn både för kunskap om hur det var förr som för en del av folkbildningen, men också ett trevligt nöje på ett antal platser, som en del av besöksnäringen i . Cirka 200 000 personer och drygt 1 000 föreningar är engagerade på ideell basis, som förvaltar vårt rörliga kulturarv. Dock finns krav från samhället som inte enbart är försvårande utan också direkt hindrande. Dagens krav på god säkerhet och miljö finner inte sin motsvarighet till stöd för bevarandet av det rörliga kulturarvet. har behovet av stärkt bevaranderätt till stöd för myndigheternas agerande i deras dagliga verksamhet frekvent synliggjorts t ex genom krav på ombyggnader som förstör det kulturhistoriska värdet. Ett exempel från vägtrafikområdet är att historiska dokument måste destrueras när äldre registreringshandlingar i original gallras. Föreningar och enskilda återkommer till oss som riksdagsledamöter, och myndigheter på grund av att detta kulturarv riskerar att utarmas som en följd av dessa hinder. Jag har också skrivit tidigare om detta. Regler, avgifter och tillämpning ska inte medföra att det ställs krav som avsiktligt eller oavsiktligt försvårar eller omöjliggör arbetet för ett rörligt kulturarv som är till glädje för dagens och kommande generationer. Det är också en verksamhet som skapar jobb och främjar företagande runt om i vårt land, inte minst inom besöksnäringen för arbetslivsmuseerna, där det transporthistoriska området ingår. Detta genererar drygt tio miljoner besökare . Det är därför inte rimligt att bevarandet av kulturarvet som oftast bedrivs ideellt och som är en viktig del av historia riskerar att försvinna med anledning av höga myndighetsavgifter eller regler som tagits fram för moderna transportlösningar. Jag ser därför ett behov av att det görs en utredning om möjlighet till undantag från nyare lagstiftning för säkerhetsregler och avgiftslättnader för det rörliga kulturarvet, d v s transportmedel till lands, sjöss och i luften. Detta vill jag att regeringen ges tillkänna.
mot · H302899 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för minskade tullar på import av biomassa och tillkännager detta för regeringen. Begreppet bioekonomi är ett sätt att beskriva genomförandet av övergången från ett fossilbaserat samhälle till ett samhälle baserat på förnybara råvaror och därmed minskad klimatpåverkan. Med bioekonomi avses en ekonomi som använder hållbart förnybara naturresurser för att producera biobaserade produkter, energi och tjänster. Målet för EU:s klimatpolitik är att öka den andel av den förbrukade energin som har producerats från förnybara energikällor, såsom vind, sol och biomassa, till 2020. är det nationella men även EU-regler som sätter käppar i hjulet för de företag som vill utveckla produkter som är baserad på så kallad biomassa. Höga tullar gör det omöjligt för dem att importera biomassa till ett rimligt pris. Läkemedel baseras ofta på socker och kan baseras på cellulosasocker. Även etanol görs av socker. Om till exempel etanolen ska kunna omvandlas till plast för blöjor eller engångsmaterial inom vården, behöver man importera biomassa för att få ekonomi i det. Produktionen av etanol har ca 40–i tullavgifter, fossil råvara har . Hur ska en bioekonomi då kunna förverkligas? Det är frågan som även ställt i en rapport om EU:s skyddstullar på biobränslen och solpaneler. Med anledning av ovanstående bör åtgärder vidtas för en sänkning av tullar för import av biomassa så klimatmålen uppnås. Det vill jag att ger regeringen tillkänna.
mot · H302900 · 2015-10-02 00:00:00 — Lägre skatt på återvunna metallresurser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till lägre skatt på återvunna metallresurser och tillkännager detta för regeringen. verkar för en aktiv och långsiktig gruvnäring i i samklang med både miljö och omgivande näringar. Gruvbrytning innebär ett stort, och i vissa delar oåterkalleligt ingrepp i vår natur. Det i sig medför ett stort ansvar för gruv- och mineralnäringen. har en av världens strängaste miljölagstiftningar och det ska vi även ha i fortsättningen. Alliansregeringen stärkte markägarens ställning vid prospektering. Markägare och andra rättighetsinnehavare ska få tydligare information om hur och när prospekteringsarbetena kommer att bedrivas. Det förtydligades också att prospekteringsarbeten ska utföras med stor hänsyn till pågående markanvändning, som exempelvis renskötsel eller skogsbruk. Öka incitamenten för återvinning Gruvnäringen skapar arbetstillfällen men är också viktig till exempel för miljövänlig teknik som är helt beroende av tillgången på jordartsmetaller, vilket i sig kan kännas motsägelsefullt. En mineralpolitik med ökat fokus på återvinning skapar ett högre förädlingsvärde från våra mineraler, och ökad sysselsättning genom hög arbetsintensitet jämfört med den kapitalintensiva gruvbrytningen. är det dock mer lönsamt att leta och bryta svåråtkomliga metaller i jordskorpan än att utvinna dem från byggnader, tillverkningsprocesser och kasserade produkter. Något som bland annat beror på politiskt stöd i olika former till gruvindustrin. Den undantas exempelvis helt från den så kallade deponiskatten samt har reducerade koldioxid-, svavel- och energiskatter. Till detta kommer riktade statliga forskningsanslag, institutionellt stöd vid prospektering och delfinansiering till infrastrukturprojekt vid nya gruvetableringar; vart och ett med all säkerhet, gott syfte. Det finns möjligheter att i än högre grad utvinna metaller från byggnader som rivs, teknisk utrustning som är omodern, skrotupplag, det som läggs på återvinningsstationer och infrastruktur. En förändrad lagstiftning, stärkt med ekonomiska styrmedel som en lägre skatt på återvunna metallresurser, skulle kunna skapa stor förändring på mineralpolitikens område men även för att skapa sysselsättning över hela landet.