mot · H30253 · 2015-09-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att det införs ett förbud mot att placera barn i häkte och att det utreds hur alternativet till häkte ska se ut för barn som misstänks för allvarlig brottslighet, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att tillgången till minst två timmars mänsklig kontakt ska vara ett lagreglerat minimikrav för frihetsberövade barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att varje häktad får laglig rätt till minst två timmars mänsklig kontakt , och tillkännager detta för regeringen. har FN:s och tortyrkommittéer regelbundet kritiserat för långa häktningstider och isolering av misstänkta genom restriktioner. Kritiken mot har inte bara upprepats utan dessutom varit mycket omfattande, då de intagnas situation bl.a. har beskrivits som inhuman och förnedrande, främst p.g.a. omfattningen av restriktionerna som innebär långa tider av isolering. granskade hur lever upp till . Resultatet av denna granskning presenterades i en rapport som innehåller känd kritik riktad mot angående häktningstider m.m. kritiseras starkt för den utbredda och utdragna isoleringen av barn, att brottsmisstänkta för lätt hamnar i häkte och att häktningstiderna ofta är mycket långa. Även de omfattande restriktionerna som förekommer ifrågasätts av . Kritiken i rapporten är särskilt hård vad det gäller isolering av unga i polisceller eller andra förvar och anser att bör avskaffa det systemet. kan unga människor isoleras i under långa perioder. FN oroas över de självmord och självmordsförsök som har skett bland unga som placerats i häkte och som tros vara ett resultat av isoleringen. kräver att helt avskaffar isolering av barn i polisarrest, häkte och på särskilda ungdomshem samt utreder självmordsfallen i häkten. Vissa förundersökningar tar än andra och i vissa fall kan långa häktningstider vara motiverade, men är det dock mer regel än undantag att så sker. finns det i svenska häkten ett antal personer som suttit häktade , många av dem har även restriktioner. satt 119 personer som var 15–häktade, varav 97 var isolerade med restriktioner. Alla EU-länder utom fyra, däribland , har en maxgräns för häktningstider med restriktioner. Att saknar en maxgräns har även kritiserats av , Amnesty och Human Rights Watch. Det kan konstateras att en del ändringar i lagstiftningen har gjorts, men dessa har inte alltid fått det genomslag som förväntats. kom riksåklagaren () med nya riktlinjer för landets åklagare i syfte att minska användandet av restriktioner och att motverka långa häktningstider. Reglerna började gälla och det är än så länge för tidigt att avgöra vilken effekt de haft. Noteras kan dock att redan innan reglerna trädde i kraft så uttalade RÅ att riktlinjerna förhoppningsvis kommer att göra skillnad men att det kan behövas lagändringar för att uppnå en större förändring i användandet av häktning och restriktioner. detta år beslutade regeringen om att tillsätta en utredning i syfte att minska användningen av häktning och restriktioner. En särskild utredare ska bl.a. överväga och om det bedöms lämpligt föreslå nya former av straffprocessuella tvångsalternativ till häktning, identifiera och föreslå åtgärder för att begränsa restriktionsanvändningen och motverka isoleringen av häktade samt särskilt fokusera på åtgärder för att begränsa användningen av häktning och restriktioner för barn och unga. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även gett (Brå) i uppdrag att kartlägga situationen i våra häkten. Uppdraget ska ge ökad kunskap om användningen av häktning och restriktioner. Brå ska också lämna förslag på hur häktesverksamheten kan utvecklas för att vara så human, säker och effektiv som möjligt. Detta uppdrag ska redovisas senast . välkomnar detta och är mycket positivt till att regeringen tagit dessa viktiga initiativ. Förbjud placering av barn i häkte kom , Från insidan – Barn och ungdomar om tillvaron i arrest och häkte, om häktade barn som misstänks för allvarliga brott. Den visar hur barn och unga utsätts för behandling som strider mot och EU-regler. Enligt statistik framtagen av greps totalt 3 000 unga personer och placerades i svensk arrest. Av dessa häktades senare 120 personer och häktades 125 personer i denna åldersgrupp. Detta är en tredubbling jämfört med hur det såg ut . händer det att barn misstänks för så allvarliga brott att de omgående måste omhändertas av det allmänna under utredning och i avvaktan på eventuell dom. anser att sådana omhändertaganden endast bör ske i undantagsfall och att barn och unga under inga omständigheter då ska placeras i häkten. Som beskrivits ovan i inledningen har de svenska häktena fått kritik från ett antal internationella övervakningsorgan. Isolering och det tuffa klimat som råder på häkten är ingen lämplig miljö för omhändertagande av mycket unga personer i kris. visar att det på några av landets största häkten förvisso finns särskilda ungdomsavdelningar och att det på ett antal andra häkten finns särskild ungdomsverksamhet, men det är långt ifrån tillgängligt för alla. Inte heller är det tillräckligt. Häktning i sig innebär en stor påfrestning för alla som häktas. Redan genom frihetsberövandet har den häktade fått sina fri- och rättigheter inskränkta på ett omfattande sätt. Varje ytterligare inskränkning av den häktades kontakter med omvärlden genom olika former av restriktioner förstärker utsattheten. En sådan isolering riskerar att leda till skadliga effekter för den häktade. Eftersom barn skiljer sig från vuxna när det gäller såväl fysisk som psykisk utveckling samt känslomässiga och utbildningsrelaterade behov så är det självklart att unga som häktas är extra utsatta för den stress och påfrestning som både häktningen i sig och isolering innebär. I artikel 3 stadgas att alla åtgärder som rör barn ska vidtas med barnets bästa i främsta rummet. anser att frihetsberövade ungdomar aldrig ska vara helt isolerade samt att målsättningen om minst två timmars mänsklig kontakt är ett absolut minimum, ambitionsnivån måste vara betydligt högre än så. Barn ska behandlas med särskild varsamhet i ett rättssamhälle som . Det gäller även för barn som misstänks för brott. Till skillnad från regeringen som, av vad som framgår i kommittédirektivet (dir. 2015:80), endast vill begränsa användningen av häktning och restriktioner för barn och andra unga lagöverträdare så vill införa ett förbud mot att placera barn och unga i häkten. vill även att det skyndsamt tas fram ett förslag som innebär att barn som misstänks för brott som kräver häktning placeras i en miljö som är särskilt anpassad för barn och unga. Exempelvis skulle Statens institutionsstyrelses hem kunna användas som komplement till häkten i dessa fall, då ungdomshemmen har kompetens och kunskap att omhänderta barn och ungdomar. Regeringen bör därför tillse att det införs ett förbud mot att placera barn i häkten samt att det utreds hur alternativet till häkten ska se ut för barn som misstänks för allvarlig brottslighet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Dessutom anser vi att det inte räcker med att endast ha som målsättning att barn ska ha tillgång till minst två timmars mänsklig kontakt . Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag som innebär att tillgången till minst två timmars mänsklig kontakt ska vara ett lagreglerat minimikrav för frihetsberövade barn. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Kortare häktningstider och minskad isolering Ett vanligt skäl till att misstänkta personer häktas i är att det bedöms finnas en risk för att den misstänkte ska förstöra bevis eller på annat sätt försvåra brottsutredningen. Både häktning och restriktioner vid häktning innebär som regel en stor påfrestning för den misstänkte och ska inte användas i större utsträckning än vad som kan motiveras utifrån syftet med åtgärden. har dock kritiserats av internationella kommittéer från ett människorättsperspektiv för användningen av häktning och restriktioner. anser att det av såväl rättssäkerhetsskäl som humanitära skäl krävs åtgärder för att oproportionerligt långa häktningstider i fortsättningen ska kunna undvikas. Regeringen har genom kommittédirektiv 2015:80 signalerat att den delar uppfattning om att det behövs åtgärder för att minska användningen av häktning och för att komma tillrätta med de riktigt långa häktningstiderna. inväntar utredningens resultat som ska presenteras och avstår från att lägga fram egna förslag. Kritiken mot har som ovan konstaterats varit både hård och omfattande avseende användningen av restriktioner för häktade personer. Användandet av restriktioner har lett till såväl kritik som rekommendationer från konventionsorganen. Rekommendationerna har varit inriktade på det sammantagna bruket av restriktionerna samt deras längd. har denna kritik lett till att olika reformer har genomförts. Det har handlat om att domstolen ska ha tillgång till relevant information och att den häktade ska ges reell möjlighet att överklaga restriktionerna. De genomförda reformerna har inte gett önskat resultat utan i flera fall har ny kritik riktats mot vid nästa inspektion. Att vara häktad med restriktioner ökar påfrestningarna och riskerna för den intagne. Restriktionerna kan bland annat innebära att den häktade inte får ta emot besök, inte får läsa tidningar eller delta i eventuell daglig sysselsättning. Det leder till att en häktad kan tvingas vara helt isolerad i sin cell . En timmes enskild promenad i en rastgård kan knappast ses som en lösning på de problem som isoleringen skapar. anser att det är skrämmande att en rättsstat som inte lyckats komma till rätta med denna fråga. Detta trots omfattande och upprepad kritik från flera internationella organ som gjort inspektioner i de svenska häktena. Varje enskild restriktion bör i varje enskilt fall vara välmotiverad och proportionerlig i förhållande till vilket syfte restriktionen eller de samlade restriktionerna förväntas tjäna. Riksåklagaren har exempelvis i sin rapport, Häktningstider och restriktioner, bl.a. föreslagit att åklagaren ska vara skyldig att dokumentera skälen för beslut om restriktioner redan i samband med att åklagaren beslutar att begära någon häktad samt att åklagaren tydligt bör motivera varför det behövs restriktioner. anser att dessa förslag är bra och rimliga, men att det antagligen behövs ytterligare åtgärder för att minska användningen av restriktioner. I ovan refererade kommittédirektiv har det uppdragits åt utredaren att brett se över olika alternativ för att minska användningen av restriktioner. Vi väljer att avvakta utredningens resultat innan vi lägger några egna förslag just på hur användningen av restriktioner ska minska. anser dock att det redan nu bör införas en reglering som innebär att varje person som är häktad ska få tillgång till minst två timmars mänsklig kontakt . Regeringen anger i kommittédirektivet att utredaren ska identifiera och föreslå åtgärder för att begränsa restriktionsanvändningen och motverka isoleringen av häktade. Detta är bra, men vi anser inte att det behöver inväntas en utredning för att kunna konstatera att det är fullkomligt rimligt och viktigt att häktade personer tillförsäkras tillgång till minst två timmars mellanmänsklig kontakt . Riksåklagaren skriver i sin rapport att isolering av frihetsberövade måste undvikas och föreslår att alla som är häktade bör ha laglig rätt till minst två timmars mänsklig kontakt och att en sådan bestämmelse lämpligtvis skulle kunna införas i häkteslag (2010:611). Regeringen bör därför återkomma till med ett lagförslag som innebär att varje häktad får laglig rätt till minst två timmars mänsklig kontakt . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det pågår ett aktivt arbete inom såväl som Kriminalvården med att motverka isolering, men det är inte tillräckligt. anser att det behövs ökade möjligheter för häktade personer med restriktioner till samsittning, vistelse i gemensamhet och andra kontakter med omvärlden. Vid exempelvis samsittning bör hänsyn tas till den häktades språk och att samsittning sker så att samtal kan ske på bästa sätt mellan de häktade, dock givetvis utan att vare sig brottsutredning eller lagföring äventyras. Vi ser med stor tillförsikt fram emot att ta del av resultatet av den pågående utredningen och dess förslag på isoleringsbrytande åtgärder. Nooshi Dadgostar (V)