mot · H3022512 · 2015-10-06 00:00:00 — har återkommande uppmanat kommunerna att se över gruppstorlek och personaltätheten. Fritidshemmen ska därför dels stimulera barns utveckling och lärande och dels erbjuda en meningsfull fritid. föreslår att fritidsverksamheten tillförs 2016 i syfte att minska barngruppernas storlek och –2019. Vi anser också att det ska vara möjligt för barnen att självständigt kunna läsa läxor på fritidshemmet. Med en ökad kvalitet är det rimligt att höja taket i maxtaxan för hushåll med högst inkomster. Vi höjer därför taket i maxtaxan . Målet för förskolan och för familjedaghemmen samt övrig pedagogisk omsorg bör vara att möta varje barns behov av trygg omsorg, stimulans, lek, gemenskap och utveckling. Föräldrar bör kunna välja den omsorg som är bäst för deras barn. Barnomsorgen ska hålla hög kvalitet och storleken på barngrupperna måste minska. Den tidigare aviserade satsningen på mindre barngrupper måste därför följas upp så att åtgärden ger önskad effekt ute i förskolorna. kan det hos vissa låta som om civilsamhället bara är en fritidsaktivitet, ett litet sidospår till det som sker inom den offentliga sfären eller i den individuella. Vi menar att civilsamhället är något mycket viktigare. Det är här grunden läggs för demokrati, medmänsklighet och ett fungerande . politik strävar därför efter att stärka det civila samhället och därmed de mellanmänskliga kontakterna. Att oberoende från andra människor skulle leda till lycka är en missuppfattning. Starka relationer är ett så grundläggande mänskligt behov att det till och med går att mäta i livslängd. Social isolering har värre hälsoeffekter än fetma och är ungefär lika allvarligt som alkohol och rökning. Människan växer i relationer. En politik vars konsekvens blir att de mellanmänskliga banden försvagas kan aldrig kompenseras med att man stärker banden till offentliga institutioner eller skjuter till ytterligare bidrag. Det offentliga kan från mänsklig synvinkel bara vara ett komplement – inte utgöra samhällets grund. Graden av det civila samhällets oberoende är nära knuten till organisationernas finansiering. En hög grad av offentlig finansiering kommer också att – beroende på hur den utformas – leda till mer eller mindre direkt och indirekt styrning från det offentliga. För många politiker är styrningen själva poängen. Då kan man kontrollera att medborgarnas frivilliga sammanslutningar inte tycker ”fel”, utan anpassar sig efter åsiktskrav från de för tillfället mest röststarka i den offentliga debatten. Vi hävdar även här civilsamhällets oberoende och mångfald. En fungerande demokrati förutsätter ett starkt medborgarsamhälle. Utan ett levande civilt samhälle reduceras medborgarna till väljare, arbetskraft och konsumenter. Om vi inskränker det civila samhället till att bli utförare av statliga direktiv, riskerar vi att kväva de många organisationernas unika bidrag till vårt samhälle. Gåvoskatteavdraget behålls och utökas Alliansregeringen införde en avdragsrätt för privatpersoners gåvor till ideell verksamhet med social inriktning eller som främjar forskning. Skattereduktion medges av gåvobeloppet och uppgår till högst per person och år. gjorde 761 000 personer avdrag för gåvor varav drygt 255 000 personer uppnådde minimibeloppet för skattereduktion. var 75 organisationer registrerade som godkända gåvomottagare hos . Regeringen föreslår nu att skattereduktionen för gåvor slopas, vilket beräknas öka skatteintäkterna med 2016. Regeringen anför i lagrådsremissen : ”Stöd till de verksamheter ideell sektor bedriver bör fördelas utifrån en prioritering av hur dessa bidrar till samhällsnyttan, snarare än utifrån vilken förmåga de berörda organisationerna har att hitta sponsorer som har råd att genom gåvor stödja verksamheten. Offentligt stöd bör snarare utgå från tydliga prioriteringar än via privatpersoners val av och förmåga till stöd via skattereduktion.” Regeringen anser därmed att det offentliga bör vara de enda som stöder ideell verksamhet. Om privatpersoner gör det finns, enligt regeringen, risk att de stöder ”fel” verksamhet. Regeringens bedömning leder till slutsatsen att social hjälpverksamhet inte ger samhällsnytta om den enbart stöds av enskilda. Först när det offentliga dirigerar blir verksamheten samhällsnyttig. Sammantaget tydliggör lagrådsremissen att regeringen motsätter sig att enskilda ger ekonomiskt stöd till social hjälpverksamhet. Det bör, enligt regeringen, vara förbehållet det offentliga som klarar av att bedöma samhällsnyttan. En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig motsätter sig regeringens förslag. I en rapport från , , framgår det att flera av organisationerna som fått del av gåvoskatteavdraget menar att allt fler ger större belopp . De regelbundna givarna har också ökat sitt månadsbelopp. Antalet gåvor och gåvogivare har dessutom ökat. betonar flera att administrationen kring gåvoskatteavdraget måste förenklas. Det är inte ändamålsenligt med den administration som ålagts de sociala hjälpverksamheterna. Gåvoskatteavdraget har alltså medverkat till ökade intäkter hos ideella sektorn och en majoritet av dem vill behålla möjligheten. Dock behöver regelverket ses över. vill se en mer självständig ideell sektor. Mindre av detaljstyrning vid bidragsgivning och mer av grundstöd. Genom gåvoskatteavdraget ökar organisationernas självständighet. Statens påverkan inskränks till att godkänna organisationerna som får del av skatteavdraget. Det är en rimlig avvägning mellan självständighet och offentlig insyn. motsätter sig regeringens förslag att avskaffa gåvoskatteavdraget. Vi föreslår dessutom att gåvoskatteavdraget utvidgas genom att taket höjs från till och att ansöknings- och årsavgiften tas bort. Regeringen bedömer själv i lagrådsremissen att borttagen ansökningsavgift medför försumbara intäktsförluster. Den ökade kostnaden för höjt tak för avdrag beräknas till . Öka stödet till idrottsrörelsen och friluftsorganisationerna En viktig del av det civila samhället är idrottsrörelsen. Att få motionera själv eller tillsammans med andra medverkar till livskvalitet. Hälsan förbättras genom regelbunden motion. Den sociala gemenskap som finns i att gemensamt idrotta är också viktig. Friluftsorganisationerna spelar en särskild roll genom att medverka till motion och aktiviteter utomhus och värnandet av vår natur. Att få vistas ute i naturen ger många positiva upplevelser på en gång. Upplevelser som också medverkar till stärkt livskvalitet. I idrottsrörelsen finns fler än 600 000 ideella ledare som regelbundet medverkar till att barn, unga och vuxna får chans till idrottsverksamhet på alla nivåer och i hela landet. Det är en fantastisk insats som bidrar till ett starkt civilt samhälle och samhällsgemenskap. Inom friluftsorganisationerna finns på liknande sätt ledare och funktionärer som bidrar till aktiviteter och upplevelser i vår natur. Sammantaget utgör idrottsrörelsen och friluftsorganisationerna viktiga delar i vårt samhälle och de bidrar till samhällsnytta. Vi vill avsätta mer pengar i det generella stödet till idrottsrörelsen och till friluftsorganisationerna och instämmer därför i regeringens förslag även här. Ideella verksamheter kan bidra till en snabbare etablering för nyanlända. Den gemenskap och de nätverk som ideella sektorn erbjuder är en bra utgångspunkt för den som kommit till och ska etablera sig här. Idrottsrörelsen bedriver ett gott arbete med skilda insatser för att stödja nyanländas etablering. Regeringen vill öronmärka stöd för detta specifika ändamål genom ökat anslag om . är övertygade om att idrottsrörelsen kommer göra goda insatser för integrationen också framöver, men tror att detta kan åstadkommas utan att medlen öronmärks. Ökat stöd till trossamfunden ges ett offentligt stöd till trossamfunden. De är en viktig del av det civila samhället. Trossamfunden utgör ett unikt bidrag i integrationsprocessen och gör ofta stora samhällsinsatser till exempel genom stöd till utsatta grupper och barn- och ungdomsverksamhet. De fyller också en viktig funktion genom sitt arbete med andlig vård inom sjukvården, där många trossamfund finns närvarande för människor i svåra stunder. är ett mångreligiöst land där religionen spelar en viktig roll för många, inte minst många nya svenskar. Här har trossamfunden en viktig roll att spela genom att i sin verksamhet bidra till större förståelse, kunskap och respekt för olika trosinriktningar i vårt land. Därför är det viktigt att staten stödjer deras arbete. Regeringen har gett dubbla besked avseende stödet till trossamfunden. I regeringens förslag till budget för innevarande föreslogs att stödet skulle minska för att halveras. I budgetpropositionen har anslagsnivån höjts jämfört med regeringens tidigare förslag. Vi är glada att regeringen besinnat sig och återfört pengarna till trossamfunden. menar vi att det behövs en nivåhöjning och vi föreslår därför att samfunden får ett ökat stöd om . För samfund med svag ekonomi kan höjningen bli ett viktigt tillskott som höjer kvaliteten på verksamheten Begreppet ”hållbar utveckling” definieras ofta som ”en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov”. Genom att betona generationsperspektivet återspeglar denna definition mycket väl en av de principer som är grundläggande för förhållningssätt till miljön, det vi kallar förvaltarskapsprincipen. Med detta menas att människan är förvaltare av – och inte herre över – skapelsen. Det ger oss människor ett speciellt ansvar. Vi ska agera med en långsiktig helhetssyn med respekt för vår samtida omgivning och kommande generationer. Ansvaret, som är grundbulten i förvaltarskapsprincipen, är både personligt och gemensamt. Människan är en rationell varelse ansvarig för sina handlingar. Hon kan själv göra medvetna val för att ta tillvara både sina egna och andras yttre resurser. Det går inte att vältra över ansvaret på andra personer, eller på samhället i stort, när det gäller att ändra livsstil. Strävan att minska koldioxidutsläppen är till exempel ett personligt ansvar och en nödvändighet för mänsklighetens långsiktiga överlevnad. räcker det inte med bara individuella beslut. Det behövs övergripande ramar och förutsättningar som möjliggör och uppmuntrar en långsiktigt hållbar livsstil. Olika styrmedel, såväl informativa och regulativa som ekonomiska kompletterar varandra och kan användas var för sig eller tillsammans, beroende på verksamhetsområde. Lagstiftning med förbud och gränsvärden, en skattepolitik som värnar miljön och klimatet samt miljö- och klimatvänlig offentlig upphandling är exempel på strategiska instrument som måste användas. Politiskt ansvar för miljön och klimatet På miljöområdet krävs aktivt engagemang av oss alla. Det är politikens uppgift att få till stånd lösningar och fungerande infrastruktur för exempelvis en effektiv materialåtervinning, men i slutänden avgörs framgången i ett sådant system av människors vilja och motivation att medverka. Därför krävs att de beslut som fattas är väl underbyggda av forskning och att sambanden på ett trovärdigt sätt kan förklaras för dem som berörs. prioriteringar gällande miljö och klimat Vi anser att det allt överskuggande målet för svensk miljöpolitik måste vara att bromsa klimatförändringarna genom minskade utsläpp av koldioxid. Svenska hushåll har mycket låga utsläpp tack vare hög andel energi från koldioxidfria källor i form av främst vattenkraft och kärnkraft. I transportsektorn finns den stora utmaningen, här måste utsläppsnivåerna minskas drastiskt och politiska insatser behövs bland annat för att främja utvecklingen av motorer och fordon med låga utsläpp. Här finns redan svensk spetskompetens och möjligheter till större svenska marknadsandelar globalt. För att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas. Vi föreslår fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur. Stödet ska kunna ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner runt om i landet och ska kunna användas till publikt tillgängliga laddstolpar för såväl snabbladdning som normalladdning. Åtgärder för att på en mer lokal nivå bevara skyddsvärd natur och vårda miljökulturarvet kan givetvis vara angelägna, men i då isen i smälter så snabbt att den kan vara helt försvunnen anser vi att åtgärder för minskade utsläpp måste få ha högre prioritet. Klimatkrisen är i högsta grad global och bör genom EU driva på i de kommande klimatförhandlingarna under FN för ett ambitiöst avtal med global uppslutning. Fokus bör ligga på verkningsfulla klimatanpassningsåtgärder och parternas bindande löften om utsläppsminskningar och klimatfinansiering. Det är positivt att regeringen fortsätter att bygga på stödet som alliansregeringen initierade för den gröna klimatfonden (GCF). Det krävs att de rikare länderna prioriterar att sätta in medel till fonden för att utvecklingsländerna skall kunna bidra till de gemensamt överenskomna klimatmålen. Vi avsätter till den gröna klimatfonden . Som del av alliansregeringen var med och tillsatte . För att minska de negativa hälsoeffekterna av kemikalier i samhället föreslår vi att en kemikalieskatt införs på viss hemelektronik och PVC-material, vilket beräknas generera skatteintäkter på . Vi föreslår även en rad ytterligare ekonomiska styrmedel för att snabba på takten mot uppfyllnad av våra nationella utsläppsminsknings- och miljömål, däribland höjda miljöskatter. En landsbygd med självförtroende I de flesta diskussioner om landsbygdens utmaningar, är det de materiella och ekonomiska värdena som debatteras flitigast. Men det finns andra värden som är minst lika viktiga. Vi kristdemokrater menar att vi har ett djupt moraliskt ansvar för den jord vi ärvt. Det är ett ansvar vi fått ärva av tidigare generationer och som vi lämnar vidare till våra barn och barnbarn. Ovärderliga kulturmiljöer och unika resurser i naturen får inte gå om intet. kan inte landsbygden betraktas som ett museum från en svunnen tid. Det går och är nödvändigt att kombinera bevarande och värnande med modernitet och utveckling. Ingen kan berätta för oss om hur framtiden ser ut, om vilka behov som kommer att vara centrala för människorna här . Vissa behov är dock alltid giltiga – människan behöver mat för att överleva, människor behöver naturen för sitt välbefinnande. Detta har vi ett ansvar för att förvalta. Landets jordbruksföretagare bidrar konkret till det långsiktiga förvaltarskapet. Jordbrukets uppdrag går långt utöver livsmedelsproduktion. Det ger ett mervärde i form av aktivt miljö- och kulturbevarande. De miljö- och landskapsvårdande insatser som sker genom jordbruket är en kollektiv nyttighet som ger förutsättningar för en levande landsbygd även utanför jordbrukssektorn. Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inom livsmedelssektorn. För att värna livsmedelsproduktionen för framtiden måste det slås fast att brukbar jord är en livsviktig resurs. Ur ett globalt perspektiv är det också långsiktigt viktigt att åkermarken i och finns tillgänglig att brukas för livsmedelsproduktion. Jordbruk, skogsbruk och fiskerinäringen är förutsättningar för att hela ska leva, men landsbygdspolitiken är betydligt mer än bara näringspolitik. I politiken för landsbygden behövs ett helhetstänk. En tredjedel av befolkning bor på landsbygden och det är anmärkningsvärt att regeringen har lagt ned Landsbygdsdepartementet. Samhällets basala funktioner behöver finnas tillgängliga också i landsbygds- och glesbygdskommuner. Den offentliga servicen ska vara möjlig att ta del av i hela landet och vi vill därför underlätta för myndigheter och kommuner att samarbeta kring offentlig service. Servicecenter är ett bra sätt att samla olika myndigheters service så att basala myndighetstjänster finns att tillgå runt om i landet. Stöd till mjölksektorn för stärkt konkurrenskraft mjölksektor upplever en mycket allvarlig kris. Konkurrensen i är grovt snedvriden på grund av ländernas olika förutsättningar att ta del av EU:s stora jordbruksstöd. importstopp för mejeriprodukter från EU lade sten på bördan och många mjölkbönder har mycket svårt att få lönsamhet i sin verksamhet. har antalet mjölkbönder i halverats. Enligt vår mening är det viktigt att behålla inhemsk mjölkproduktion, och därför krävs nu verkningsfulla politiska åtgärder. vill förändra det så kallade beteskravet för mjölkkor i lösdriftsbesättningar. är svenska mjölkbönder förhindrade att ansöka om betesstöd från EU på grund av de nationella reglerna som säger att mjölkkor måste gå ute och beta . De kor som finns i lösdrift kan röra sig fritt och utöva sitt naturliga beteende året om; de väljer själva när de äter, vilar och i många fall när de mjölkas. Med ett förändrat nationellt beteskrav kan svenska mjölkbönder med kor i lösdrift, i likhet med sina europeiska kollegor, få betesstöd från EU. Detta är enligt oss ett nödvändigt steg mot mer jämlika konkurrensvillkor. Mjölksektorns kris är dock så pass allvarlig och akut att det behövs ytterligare politiska åtgärder och resurser. Vi vill göra en omfördelning inom Landsbygdsprogrammet så att ytterligare medel anslås till åtgärder som stärker konkurrenskraften hos mjölkbönder. Vi vill även satsa 235 miljoner från ordinarie budget och omfördelar 100 miljoner från landsbygdsprogrammet som kan utgå för att ersätta de merkostnader som kommer med svensk mjölkproduktion i jämförelse med de europeiska länderna. Nej till regeringens indexering av bensin- och dieselskatten Regeringen har föreslagit dramatiska höjningar av drivmedelsskatten. Att använda skatteverktyget, en så kallad grön skatteväxling för att motverka det som är skadligt för miljön och istället sträva efter lägre beskattning av arbete, är enligt motiverat. Men en så kraftig höjning av bensin- och dieselskatterna som regeringen gör får negativa konsekvenser för dem som bor på landsbygden och är beroende av bilen för att ta sig till jobbet eller skjutsa barnen till skolan. Vi föreslår istället en väsentligt lägre höjning av bensin- och dieselskatten i jämförelse med regeringen. Regeringens förslag om att öka indexeringen av bensin- och dieselskatten avvisar vi. vill istället underlätta livet på lands- och i glesbygden. Vi är väl medvetna om att kollektivtrafiken utanför storstäderna oftast kräver tillgång till bil för att livet ska fungera. Vi vill därför inte tvinga människor att ställa av bilen. vill underlätta och förbättra möjligheterna till arbetspendling genom att höja milersättningen för arbetsresor med ytterligare /per mil. Detta finansieras genom en höjd beloppsgräns för reseavdrag till . En fungerande rättsstat – oumbärlig för ett gott samhälle Kristdemokrati bygger på insikten om alla människors lika och okränkbara värde. Den moderna demokratin är den bästa styrelseformen eftersom den på ett principiellt plan utgår från denna värdegrund. Familjen och skolan spelar en stor roll för demokratin, liksom folkrörelser, föreningsliv, kyrkor och religiösa samfund. Delaktighet och inflytande kommer i dessa sammanhang till konkret uttryck och utgör en viktig grund för en levande demokrati som inte begränsar sig till en röst på valdagen. Ett vitalt civilt samhälle uppmuntrar och förstärker medborgarnas egna engagemang i samhällslivet. Det engagemang som finns i olika föreningar och sammanslutningar bör därför stödjas. I ett gott samhälle överförs de demokratiska värdena och värderingarna från generation till generation. Tilliten och förtroendet måste utgå ifrån att respekten för varje människas unika värde är införlivad hos alla. Rättsstatens uppgift är att ge en ram för dessa värden. Den skall syfta till att skapa en trygghet och respekt mellan människor och bidrar därmed också till att upprätthålla samhällets grundvärden. En fungerande rättsordning är oumbärlig för ett gott samhälle. Den kristdemokratiska rättspolitiken bygger på insikten om människans ofullkomlighet. Brottslighet har alltid förekommit och kommer alltid att förekomma. Staten ska sträva efter att begränsa brottsligheten så långt det är möjligt. Det är avgörande för att upprätthålla människors förtroende för polisen och det övriga rättsväsendet. Polisen ska vara effektiv och ges de verktyg som behövs för att på ett slagkraftigt och rättssäkert sätt komma åt vardagsbrottsligheten. Om inte det fungerar riskerar vi att allmänheten förlorar förtroendet för polisen och det övriga rättsväsendet. Andra stora utmaningar för polisen är gränsöverskridande brottslighet, terrorism, ekonomisk brottslighet, organiserad brottslighet och gängkriminalitet, ungdomsbrottslighet, brott med rasistiska inslag, hatbrott, narkotikabrott, barnpornografi samt våld mot kvinnor och barn. Polisen genomgår nu den största omorganisationen med syfte att komma närmare medborgarna med mer resurser ute i lokalsamhället. Rättsväsendet måste ges resurser för att kunna garantera säkerhet och trygghet. Rättsväsendets ekonomiska situation var innan tog över regeringsmakten mycket ansträngd. Därför har Alliansen förstärkt exempelvis polisens budget rejält. Detta har fått konsekvenser för verksamheten. Antalet poliser, åklagare och domare har blivit fler och Brottsförebyggande rådets Nationella trygghetsundersökning visar att allmänhetens förtroende för rättsväsendet har stärkts. Säkerhetspolisens uppgift är att skydda demokratiska system, medborgarnas fri- och rättigheter och den nationella säkerheten. Detta görs genom att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet, bekämpa terrorism och skydda den centrala statsledningen. Säkerhetspolisen blev i och med polisomorganisationen en helt fristående myndighet. Ungefär 300 personer har rest från till eller och anslutit sig till IS och al-Qaida-inspirerade grupper. Säkerhetspolisen ser inga tecken på att resandet till och håller på att avta. Säkerhetspolisen intresserar sig för de återvändande eftersom det finns en risk att de har inspirerats av gruppernas ideologi och ökat sin förmåga att själva genomföra attentat. De som rest kan också fungera som rekryterare i för nya personer att åka. räknar med ett hundratal . Detta utgör de största attackhoten mot och måste tas på yttersta allvar. Komplexiteten i Säkerhetspolisens arbete förstärks ytterligare av den radikalisering som sker i landet genom den massiva pr-kampanj som genomförs av framför allt IS i sociala medier. genomfördes ett terrorattentat i mot tidningsredaktionen där tolv människor mördades och kort därefter attentatet i där två personer mördades. Både i och i riktades attackerna också mot judiska intressen. Detta medförde en höjd säkerhetsrisk även i och hade judiska institutioner i en massiv säkerhetsbevakning. Det råder alltjämt en förhöjd säkerhetsrisk och därför består även behovet av utökad säkerhetsbevakning. Olagliga underrättelseoperationer mot har, enligt Säkerhetspolisen, ökat. Det största underrättelsehotet mot utgörs av . spionage i och mot är mycket omfattande och har dessutom ökat i anslutning till krisen i . Regeringen gör en anslagshöjning om till Säkerhetspolisen med anledning av det skärpta läget. anser att satsningen är bra och delar regeringens bedömning att Säkerhetspolisen behöver mer resurser. Det ansträngda säkerhetsläget gör dock att föreslår ett ytterligare ökat anslag för Säkerhetspolisen på och därefter ett ökat anslag på totalt . Regeringen föreslår att 2016–2019 anslås för arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. välkomnar denna förstärkning men menar att den är otillräcklig och föreslår därför en höjning med ytterligare för detta ändamål. Kommunerna behöver utveckla sitt stöd för det lokala arbetet mot våldsbejakande extremism. Den nationella samordnaren som tillsattes 2014 har detta uppdrag där det ingår att förbättra samverkan mellan myndigheter, kommuner, och organisationer på nationell, regional och lokal nivå. Brottsutsattas behov i fokus Varje människa har rätt att känna sig trygg i vardagen. En minskad brottslighet är det bästa sättet att öka tryggheten.