mot · H3023072 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att löpande utvärdera de lokala medborgarlöften som ställs ut av polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvaret för det lokala brottsförebyggande arbetet ska ligga på högsta politiska nivå i kommunerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisen ska arbeta för att ingå samverkansavtal med alla kommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fler socialarbetare i yttre tjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kraftfulla insatser för att motverka parallella samhällen och otrygghet i särskilt brottsutsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ange 20 000 poliser som en miniminivå för bemanningen inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 1 000 fler poliser ska komma i tjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka likvärdigheten i stödet till brottsoffer över hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att upprätta en nationell jourtelefonlinje för brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja kunskapen om den it-relaterade brottsligheten genom hela rättssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om initiativ till en brottsofferportal för dem som drabbats av identitetsstölder och bedrägerier på internet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen för att bättre omfatta virtuella våldtäkter och hämndporr och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för ett antal olika brott, exempelvis för grova våldsbrott, människohandel, bostadsinbrott och identitetsstölder, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för ökad kunskap och ett strukturerat förebyggande arbete mot radikalisering och terrorism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera att någon reser, eller försöker resa, till ett annat land i syfte att utföra, planera, förbereda eller delta i terroristhandlingar eller att ge eller få terroristträning, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Säkerhetspolisen bör ges möjlighet till hemlig dataavläsning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att i kunna utreda terroristbrott och krigsbrott som begåtts utomlands och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om operativa förmåga att agera på flera platser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rutiner inom kriminalvården för att upptäcka och motverka radikalisering på anstalterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta regler för svenska pass och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge och ett särskilt uppdrag att utreda finansiering av terrorism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör prioritera ett bättre och mer effektivt samarbete för att bekämpa terrorism inom Europeiska unionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kunskapen om hatbrott och förmågan att beivra sådana och tillkännager detta för regeringen. Ett tryggt samhälle som håller ihop är en av förutsättningarna för att kunna ta tillvara den potential och de utvecklingsmöjligheter som finns i . En väl utformad rättspolitik som understödjer det viktiga arbetet med att förebygga, hindra och bekämpa brottslighet bidrar till ett tryggare samhälle. och Alliansen har förbättrat och utvecklat rättspolitiken. Polisen har förstärkts och är en modern nationell organisation. Påföljder har skärpts och har accepterat flera förslag från allianspartierna. Utmaningarna är trots detta omfattande. Utanförskapet måste motverkas och tryggheten i samhället behöver öka. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram i med en ökad otrygghet som följd. Utvecklingen innebär att parallella samhällen riskerar att skapas i . Något är fel när det finns områden i dit ambulansen inte åker om inte polisen åker med. Den negativa utvecklingen riskerar att förstärkas när människor möter fördomar eller trakasserier och när människor begränsas av sin omgivning eller inte vågar gå ut . Så ska det inte vara. ska vara ett land – inte ett land där parallella samhällen tillåts växa fram. Genom effektiva insatser mot brott och ordningsstörningar och genom att fler ges möjlighet att få ett jobb ökar människors frihet och sammanhållningen i samhället. Det krävs arbete på alla nivåer för att öka tryggheten. Det lokala perspektivet är särskilt betydelsefullt. Kommunala myndigheter, organisationer, företag och polisen måste samverka. Det gäller i det förebyggande arbetet att motverka att unga dras in i kriminalitet och missbruk, men det är också angeläget att göra insatser för att motverka grov kriminalitet. Kommunerna har också ett ansvar för att brottsoffer får stöd och hjälp. Den radikalisering som växer fram bland extrema grupper utmanar tryggheten i vårt samhälle. Risker för nya terrordåd behöver i hög grad hanteras på den säkerhetspolitiska arenan, men radikalisering och extremism måste mötas på flera olika sätt. Rättsväsendet behöver ges nya och bättre verktyg för att möta den negativa utvecklingen. I det lokala arbetet finns det betydande möjligheter till förebyggande och förhindrande insatser. Ett kraftfullt lokalt brottsförebyggande arbete För är det grundläggande att människor ska kunna känna sig trygga oavsett kön, ålder eller var i landet man bor. Alla ska veta att om brott begås så ska rättsväsendet – polis, åklagare, domstolar och kriminalvård – ha de resurser och den förmåga som är nödvändig för att utreda och klara upp brott. Vi behöver därför fortsätta stärka det brottsförebyggande arbetet och rättsväsendets förmåga och kapacitet. Polisen har en självklar roll i samhällets brottsförebyggande arbete. blev polisen en nationell myndighet. Syftet med förändringen är dels att skapa en mer sammanhållen polis med lika goda förutsättningar för brottsbekämpningen i hela landet, dels att mer polisiära resurser ska kunna läggas på det lokala polisarbetet. Omorganiseringen av polisen ökar möjligheterna att säkerställa en god bemanning i hela landet. För att öka tryggheten är det viktigt att allmänheten upplever att polisen är närvarande och synlig. Det gäller såväl i storstäder som i mindre orter och på landsbygden. För är det viktigt att noga följa genomförandet av den nya polisorganisationen och att se till att detta leder till god bemanning i hela landet. I polisens uppdrag ligger också att inleda medborgardialoger och att utfärda medborgarlöften. När löftena tas fram ska människor i lokalsamhället få vara med och löftena ska innehålla det som medborgarna upplever som problem. Kunskap och kompetens, som bland annat finns hos kommunerna, måste i större grad vara en del i hur det brottsförebyggande arbetet bedrivs. Om samarbetet mellan kommunerna, civilsamhället och polisen ska bli effektivt finns det ett behov av att representanter på alla sidor har befogenheter att fatta beslut om nödvändiga åtgärder för att bekämpa och förebygga brott. Lokala samverkansmöten bör i större utsträckning hållas mellan tjänstemän med beslutsbefogenheter för att bli mer operativa. Det formella ansvaret för samarbetet med polisen bör i kommunerna ligga hos kommunstyrelsen. Kommunerna behöver ha personer med särskilt ansvar för säkerhetsfrågor och trygghetsskapande arbete. Kommunerna har skyldigheter att ge stöd till brottsoffer, men frågorna måste tas på större allvar framöver. Barn och ungdomar behöver trygghet och goda förebilder. Vi ser att alldeles för många barn växer upp i familjer med problem. Ett tätare samarbete mellan förskola, skola och socialtjänst kan bidra till att samhället tidigare får kännedom om sådana problem. Detta gör att insatser kan sättas in tidigt och därigenom bidra till att förebygga senare problem. Skolan har till uppgift att rapportera och anmäla om brott begås. Det är viktigt att alla skolor tar det ansvaret fullt ut. Förbättrade brottsförebyggande insatser för unga Ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete måste ha sin grund i ett nära samarbete mellan polisen och kommunerna och då särskilt i verksamheter som förskolan, skolan och . Sådant samarbete kan regleras i samverkansavtal och exempelvis handla om tidiga insatser riktade mot barn och unga eller om att vidta åtgärder mot problem med brottsutsatta platser. Om polisen och kommunerna dessutom samordnar insatserna med föräldrar, näringsliv, fastighetsägare, föreningar och andra goda krafter kan det brottsförebyggande arbetet bli mer verkningsfullt. Alla ungdomar behöver tillgång till meningsfulla fritidsaktiviteter. Fritidsgårdar kan, rätt utformade, bidra till att fånga upp ungdomar med begynnande problem och i förlängningen förebygga brott. Föreningslivet och idrotten är också viktiga aktörer som gör stora insatser, även i brottsförebyggande syfte. För ungdomar som befinner sig i riskzonen kan föreningsliv, fysisk träning och positiva förebilder bli räddningen från kriminalitet. Socialsekreterare, fältassistenter och andra kommunala tjänstemän som arbetar brottsförebyggande måste i större utsträckning vara tillgängliga även efter kontorstid så att inte polisen och ideella organisationer är de enda aktörerna som är ute och träffar ungdomar och nätter. I takt med att samhället förändras ställs nya och andra krav på sociala insatser. Vi vill se fler socialarbetare i yttre tjänst. Föräldrar med barn och ungdomar i riskzonen måste ges bättre förutsättningar att klara föräldrarollen. Den uppsökande verksamhet som har är ett viktigt verktyg som bör användas mer. I allt socialt förebyggande arbete är kontinuitet, samarbete och samverkan viktigt. Arbetet får inte ske stuprörsmässigt, utan samverkan måste ske horisontellt mellan olika aktörer i samhället. Parallella samhällen och otrygghet måste motverkas En kartläggning som polisen har gjort visar 63 områden i där kriminella nätverk har stor negativ påverkan i lokalsamhället. Områdena är fördelade över 22 städer, från storstäder till mindre orter, som alla har som gemensam nämnare att de är socioekonomiskt utsatta. I dessa områden upplevs misstron mot samhället vara utbredd och i flera av dessa områden uttrycks det genom att polisen inte är välkommen i området. Det kan ta sig uttryck i att obevakade polisbilar angrips eller att det sker angrepp på andra samhällsaktörer såsom brandförsvar, ambulanser och liknande. Inte sällan bedöms områdena vara svåra för polisen att arbeta i. I rapporten påpekas det att det i sådana områden är svårt att få personer att delta i brottsutredningar och för polisen att agera obemärkt genom att bedriva spaning då nykomlingar snabbt noteras. Det är nödvändigt att samhället på ett tydligt och kraftfullt sätt tar sig an problematiken med särskilt brottsutsatta områden. Det krävs uthållighet i polisens och kommunernas brottsförebyggande arbete. Insatserna får inte bli tillfälliga. Enbart kriminella krafter tjänar på att allmänheten i någon mån fruktar dem eller att polisen inte kan arbeta obehindrat mot dem. Medborgarnas grundläggande rätt till trygghet från brott ska gälla alla oavsett var i landet man är bosatt. Inte minst är det synnerligen viktigt att motverka alla tendenser till en underminering av rättsstatens legitimitet och att parallella rättssystem och samhällen skapas. Stöd och hjälp till brottsoffer, vittnesprogram och dialog med boende i särskilt utsatta områden är viktiga byggstenar i det arbetet. Den samverkan som används i satsningen mot grov organiserad brottslighet kan tjäna som förebild i det arbetet. Ett problem i dessa områden är en grundläggande misstro gentemot myndigheter. Det kan handla om polis, räddningstjänst, socialtjänst och andra samhällsföreträdare. För att bidra till att återupprätta förtroendet för dessa och andra myndigheter är kontinuerlig närvaro och personkännedom viktigt. Vi ser till exempel gärna en fortsättning på och en utbyggnad av projekt där myndighetsföreträdare möter ungdomar i deras närmiljö. En viktig utmaning är att ha poliser som arbetar i dessa områden. Kontinuitet är viktigt och även lokalkännedom. kan detta bidra till att bygga upp förtroendet för polisen i särskilt utsatta områden. För att säkerställa att poliser vill och kan tjänstgöra i sådana områden kan till exempel incitament i form av karriärmöjligheter och lön vara viktigt. Det behövs fler poliser I har poliserna blivit fler . Efter alliansregeringens satsning på att öka antalet poliser har cirka 20 000 poliser. Det ökade antalet poliser har lett till ökad synlighet och förutsättningar för bra polisarbete. Trots detta är det fortfarande för många som utsätts för brott och för få brott som upp. har också befolkningen ökat med mer än en halv miljon människor. Samhällsutvecklingen och befolkningsökningen gör att det behövs fler poliser för att utreda och bekämpa brott. Särskilt viktigt är det i de områden där brottsligheten är påtagligt besvärande samt i glesbebyggda områden i landet. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att man vill ta bort kravet på 20 000 poliser. riskerar det att leda till att får färre poliser. I ett läge där vi ser en utveckling med tung gängkriminalitet och utanförskapsområden som växer fram är det helt fel väg att gå. Vi anser att 20 000 poliser fortsatt ska vara en miniminivå för bemanningen inom . vill dessutom ha fler poliser och göra en satsning på att utbilda och anställa 1 000 nya poliser, som föreslås i vår budgetmotion . Dessa poliser ska i huvudsak användas för att förstärka brottsbekämpningen och öka tryggheten i särskilt brottsbelastade områden samt i glest befolkade delar av landet. I de delar av landet där avstånden är stora och befolkningsunderlaget är litet finns det en stor utmaning i att säkerställa en lokalt närvarande polis. Det gäller också i särskilt brottsutsatta områden. Här behövs fler lokalt förankrade och närvarande poliser liksom ett mer aktivt samarbete mellan polis, kommuner och frivilliga aktörer och organisationer. Det är positivt att flertalet kommuner tecknar samverkansavtal med polisen. Polisen har då ett nära samarbete med kommunen. Samarbetet är nedskrivet, mer strukturerat och detaljerat. vill att alla kommuner skriver samverkansavtal med polisen. Ökat stöd och skydd för brottsoffer polisanmäldes närmare 1,5 miljoner brott. Bakom varje polisanmälan finns någon som utsatts för en kränkning, och ibland även för hot och våld. Någon kan ha drabbats av fysiska såväl som psykiska skador som tar tid att bearbeta och återhämta sig från. Det kan även uppstå praktiska och ekonomiska problem. Det är många som drabbas av ett brott. Dels den som utsätts, men även anhöriga och vänner till offret. Detsamma gäller gärningsmännens familjer och vänner som hamnar i en utsatt situation. finns även barn med i bilden. Alla som drabbas av ett brott måste få den hjälp och det stöd de behöver för att bearbeta det som har hänt och för att kunna återgå till en trygg vardag. fick sammanlagt närmare 93 000 brottsutsatta, anhöriga och vittnen stöd genom brottsofferjourernas verksamheter. I de allra flesta fall är det polisen som kontaktar brottsofferjouren efter att målsäganden i samband med en polisanmälan tackat ja till en kontakt. Brottsofferjourernas förutsättningar att hjälpa brottsutsatta är olika i olika delar av landet. Eftersom en stor del av arbetet utförs på ideell basis är de beroende av ekonomisk stöttning från kommunerna. Brottsofferjourernas förutsättningar att ge brottsoffer medmänskligt stöd, hjälp och råd varierar. Ett professionellt bemötande av alla brottsoffer är viktigt, oavsett var man bor. vill därför verka för att likvärdigheten i stödet till brottsoffer över hela landet ska förbättras. Öppna en jourlinje för brottsoffer Den som drabbats av brott har ofta många frågor. Det kan vara svårt att veta vart man ska vända sig för att få hjälp och stöd. kan det ta tid att få ett målsägandebiträde och brottsoffret kan behöva rådgivning och svar på frågor innan ett målsägandebiträde kopplas in. På brottsofferjourer arbetar många ideellt och det kan vara svårt för dem att besvara frågor av juridisk karaktär. Det finns ett behov av ett samlingsnummer dit man kan ringa för att få hjälp med vart man ska vända sig för att få svar på sina frågor. finns telefonlinjer tillgängliga under kontorstid. En jourlinje skulle kunna fungera som en nationell service dit brottsoffer kan ringa för att få en väg in till fortsatta myndighetskontakter och annan hjälp. Linjen bör vara öppen dygnet runt eftersom många behöver hjälp även , nätter och . Bekämpa de ökande it-brotten Samhället är beroende av internet för att fungera. Internet underlättar våra liv men ökar också vår sårbarhet, inte minst när det gäller risken att utsättas för brott. Andelen brott som begås med hjälp av modern teknik ökar ständigt. Rättsväsendet har inte hunnit följa med i utvecklingen. För att möta hoten inom it-området är det viktigt att höja kunskapen om den it-relaterade brottsligheten i hela rättsväsendet. Internet har också blivit en ny arena för hat, hot och kränkningar, som sprids på bloggar och andra forum. Genom olika sociala medier kan bilder och information enkelt delas. Det innebär att kränkningar och hot kan få en stor spridning. Uppgifter och bilder på internet är enkelt sökbara och kan finnas kvar i all framtid. Att bli uthängd på nätet kan innebära en stor psykisk påfrestning för den som utsätts. Kränkningarna kan ske i ett sammanhang av trakasserier som pågår även utanför internet. Det kan exempelvis handla om förföljelse från en tidigare partner. Det händer till exempel att intima bilder eller videor sprids utan samtycke från den som stått framför kameran. Via internet kan även mobbning av barn och unga ta sig in i hemmet via datorer, läsplattor och mobiltelefoner. Andra brott som också begås på internet är bedrägerier, inte sällan med hjälp av en kapad identitet. Gärningsmännen utnyttjar då någon annans identitet för att ta lån eller göra inköp på kredit från flera olika ställen. Brottsoffret får ägna mycket tid och möda åt att ringa runt till flera olika banker och näringsidkare. vill därför att det tas initiativ till en brottsofferportal dit de som utsatts för identitetsstölder och bedrägerier på internet kan vända sig. Ett upprättande av en brottsofferportal bör ske i samarbete mellan branschens olika aktörer. Uppdatera lagstiftningen för att hindra virtuella våldtäkter och hämndporr I takt med teknikens utveckling tar brottsligheten nya former. Så kallade virtuella våldtäkter är ett exempel på sexuellt utnyttjande som sker på internet. Det kan handla om att man kontaktas på sociala medier och sedan tvingas utföra sexuella handlingar på sig själv framför webbkameran. Handlingarna dokumenteras och man blir sedan hotad med att bilderna eller filmerna ska spridas om gärningsmannen inte får mer material. Mörkertalet befaras vara stort eftersom detta är förknippat med stor skuld och skam. Ett annat problem som vuxit i takt med teknikens utveckling är så kallad hämndporr. Det kan exempelvis vara en film som sprids på nätet av någon som filmat när denne har sex med sin före detta partner. När det gäller denna typ av brott markerar inte straffen samhällets syn på brottens allvar. Lagstiftningen avseende så kallade virtuella våldtäkter och hämndporr behöver därför tydliggöras. Straffen för många brott står inte i proportion till brottens allvar. Alliansen har i justitieutskottet drivit fram 32 tillkännagivanden till regeringen som beslutat om. har på det straffrättsliga området beslutat om 17 tillkännagivanden. Det handlar om skärpta straff för allvarliga våldsbrott, såsom grovt olaga hot och grovt olaga tvång, grov misshandel och grov utpressning, grovt rån och synnerligen grov misshandel samt dråp. Därutöver vill skärpa straffen för människohandel och koppleri samt att straffrabatten ska minskas. Ett synnerligen grovt narkotikabrott bör införas. Straffen för brott som begås inom ramen för grov organiserad brottslighet bör skärpas. Vi vill även se skärpta straff för hot och kränkningar på internet, köp av sexuell handling av barn, köp av sexuell tjänst och grooming. vill även införa ett nytt brott och göra det straffbart att stjäla någon annans identitet, så kallad identitetsstöld eller identitetskapning, samt införa ett nytt brott, grovt fordringsbedrägeri, för att komma åt dem som skickar ut så kallade bluffakturor. Därutöver bör straffet för bedrägeri med systematiska inslag skärpas. är angelägna om att regeringen lägger fram förslag till i enlighet med våra tillkännagivanden om straffskärpningar. Skarpare syn på inbrott Bostadsinbrott är ett stort problem. Ett inbrott i hemmet är en allvarlig kränkning där det värsta inte alltid är värdet av det stulna, utan den rädsla och det obehag som inbrottet i sig innebär. Även många små och medelstora företag upplever inbrott som ett stort problem. Små företag kan få problem med att kunna upprätthålla sin verksamhet eftersom följdkostnaderna blir för stora. Detta kan leda till att många små orter utarmas på sitt lokala näringsliv. Den utvecklingen måste motarbetas. Det är ett bekymmer att brotten inte sällan begås av kringresande grupper eller ligor. Stöldligornas tillvägagångssätt karakteriseras av att de snabbt rör sig in och ut ur landet vilket innebär en utmaning för polisen och rättsväsendet. Polisen behöver stärka sin förmåga för att kartlägga och utreda stöldligornas framfart. Det krävs tydlig lagstiftning där påföljden för bostadsinbrott är mer proportionerlig i förhållande till brottets allvar. Vi vill därför införa en ny brottsrubricering – inbrottsstöld – med ett minimistraff om ett års fängelse. Utvecklingen i vår omvärld påverkar oss. Personer som reser för att strida med terroriststämplade organisationer är ett allvarligt hot också mot . Flera återvänder efter att ha begått krigsbrott. Läget är allvarligt. Den terrorism och ökade radikalisering i vår närhet och inom landet som vi nu ser är oacceptabel och kräver tydliga åtgärder. har föreslagit ett samlat åtgärdspaket som syftar till att både stärka rättsväsendets möjligheter att agera mot våldsbejakande extremism och terrorism, och att stärka det förebyggande arbetet. En ökad radikalisering bland extrema grupper utmanar tryggheten i vårt samhälle. Radikalisering och extremism måste mötas på flera olika sätt . I det lokala arbetet är möjligheterna till förebyggande och förhindrande insatser stora. Konkreta insatser behövs här och , som det långsiktiga arbetet för att förhindra och förebygga terrorism och radikalisering måste förbättras. Alliansregeringen utsåg en nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Uppdraget syftar till en förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer på nationell, regional och lokal nivå när det gäller arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Den nationella samordnaren ska även verka för att kunskapen om våldsbejakande extremism ökar och att förebyggande metoder utvecklas. Uppdraget ska redovisas . Ökad kunskap krävs för ett effektivt förebyggande arbete