ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3021369 · 2015-10-05 00:00:00 — Jämställt bistånd för miljö och klimat ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste driva på för ökat klimatbistånd i internationella förhandlingar och att klimatbistånd måste öka, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på för ökade satsningar på landsbygdsutveckling, med ökat fokus på jämställdhet och kvinnors entreprenörskap, och tillkännager detta för regeringen. Även om miljöförstöring och negativ klimatutveckling påverkar alla – så påverkar den män och kvinnor olika. De allra fattigaste – ofta kvinnor och barn riskerar till exempel att bli den största gruppen klimatflyktingar. Bristen på samma lagliga rättigheter och tillgångar för kvinnor som för män påverkar också jordbruket, matproduktionen och klimatet negativt. av världens fattiga bor på landsbygden. Av dessa är beroende av lantbruket för sin överlevnad. I är matproducenter till kvinnor – men de äger av marken. Större fokus på landsbygdsutveckling är ett måste. Det handlar bland annat om att stärka kvinnors rättigheter som jordbrukare – där kvinnor måste få samma rättigheter att äga land, ärva eller få möjlighet till lån, eller samma möjligheter till att ingå i nätverk såsom bondeorganisationer, som män har. Om kvinnor fick samma jordbruksstöd som män skulle 150 miljoner färre människor gå hungriga . Vi ser att migrationen ökar också på grund av klimatflyktingar. En större del av biståndet måste gå till miljö- och klimatanpassningar, med ett större fokus på jämställdhetssatsningar. Det är fattiga kvinnor och barn som först, och värst, drabbas av klimatförändringarna och som löper störst risk att bli klimatflyktingar. Större satsningar på gröna fonder och klimatbistånd är ett måste för vår globala hållbara utveckling. måste driva på för större fokus på landsbygdsutveckling och ökat klimatbistånd. Sådana satsningar fyller ett flertal funktioner: fattigdomsbekämpning, förbättrad matproduktion, bättre tillgång till säkra livsmedel och därmed minskad hunger, minskad negativ klimatpåverkan och färre framtida klimatflyktingar. I många länder är just ett välfungerande jordbruk nyckeln till lokal och nationell tillväxt och utveckling. Orden ”feministisk regering” måste fyllas med konkret innehåll genom att kvinnors företagsamhet och kunskap tas till vara, genom att den ekonomiska makten blir mera jämställd. ska också verka för ökade satsningar på landsbygdsutveckling, med ökat jämställdhetsfokus, inklusive krav på jämställdhetssatsningar inom jordbruket. bör driva frågan på den internationella arenan, såväl på internationella förhandlingar liksom inom multilaterala organisationer såsom FN och . En större andel av det svenska biståndet ska prioritera lantbruk och småföretagande inom livsmedel, med fokus på både kvinnors ekonomiska självständighet inom jordbruket och en klimatanpassad jordbruksproduktion.
mot · H3021370 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det borde vara tillåtet att förvara ammunition av annan kaliber än den som vapenlicensen tillåter och tillkännager detta för regeringen. För att få inneha ammunition kräver den svenska vapenlagstiftningen att man antingen har ett särskilt tillstånd eller att man har tillstånd att inneha vapen av motsvarande kaliber. är det möjligt att med lånelicens få köpa ammunition som passar till det gevär som man har lånat. Lånelicenser kan beviljas under förutsättning att man har vapenlicens för ett gevär i samma vapenklass eller för annan vapenklass med lånetillstånd från polisen. Det förekommer att jägare som lånar gevär av någon annan exempelvis vid gästjakter har problem att ta med sig sitt vapen under resan. I de fallen lånar man även ammunition. Men om jägaren åker hem med ammunitionen för att använda den för nästa jakt med det lånade vapnet, ses detta som ett brott mot vapenlagen. Detsamma gäller för det fall en jägare eller skytt säljer sitt vapen och byter till ett vapen med en annan kaliber. Ingen patron får behållas av den kaliber som det gamla vapnet hade i väntan på nya vapenlån eller vapenköp. Det är inte rimligt att en jägare och skytt som är betrodd att inneha vapen och ammunition av polisen inte får inneha ammunition även till vapen i andra kalibrar. En ändring av lagen skulle möjliggöra för en jägare som har ett vapen i en ovanlig kaliber att köpa billigare ammunition för övningsskytte i samband med att denne lånar vapen av en jaktskytteklubb eller av annan privatperson. Detta skulle främja personligt anpassade vapen och övningsskytte, vilket i sin tur främjar en etisk jakt. Därför borde man utreda möjligheten att förvara ammunition av annan kaliber än den man har vapenlicens för.
mot · H3021372 · 2015-10-05 00:00:00 — Inackorderingstillägg från CSN till nationella idrottsutbildningar (NIU) ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att skapa neutrala villkor avseende CSN-stöd för inackordering till elever antagna vid nationella riksintag till idrottsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. Riksidrottsgymansier, , är etablerade inom det svenska skolsystemet, med möjlighet för elever att kombinera idrott på hög nationell nivå med studier. finns även nationella idrottsutbildningar, NIU. Det finns stora likheter, men även skillnader. Framförallt gäller det antalet poäng som erbjuds i respektive specialidrott och antalet tränare som skall finnas i förhållande till elevunderlaget. Beroende på storleken och inriktningen på det specialidrottsförbund som står bakom, väljer de att satsa endera på eller på NIU, eller bådadera. I stort sett handlar det om huruvuda förbunden anser sig ha underlag för att nå internationell eller nationell elit, genom de satsningar som görs på särskilda utbildningsanordnare med koppling till specialidrotter. Exempelvis har en större bredd att erbjuda med både RIG- och NIU-gymnasier, medan enbart erbjuder NIU, bland annat genom en fristående gymnasieskola. Dessa fristående NIU-gymnasier har riksintag, vilket betyder att elever från hela kan söka och antas till dessa. Är inte anordnaren finns ingen skyldighet att bevilja interkommunala ersättningar till elever. Exempel från CSN: ansöker om inackorderingstillägg för att läsa på en fristående gymnasieskola. Han har kommit in på en nationellt godkänd idrottsutbildning (NIU) och ska läsa ekonomiprogrammet med inriktning juridik. kan inte få inackorderingstillägg då det nationella programmet och den nationella inriktningen finns på hemorten, inom två timmars restid från föräldrahemmet. Att kommit in på en utbildning med elitsatsning inom idrott är inget särskilt skäl för att få inackorderingstillägg. Då NIU författningsmässigt är att betrakta som ett eget program så kan man inte jämföra dessa skolor med vanliga kommunala gymnasieskolor, ändå nekar CSN elever till dessa riksintag inackorderingsstöd, då de anordnas av fristående gymnasier. Dessa skillnader måste belysas och utjämnas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H3021374 · 2015-10-05 00:00:00 — Motion till 2015/16:1374
mot · H3021376 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler och tillkännager detta för regeringen. Samlingslokalen förenar över gränser och gör möten möjliga. De stärker samarbete och skapar ideellt engagemang. Samlingslokalen är en träffpunkt, ett centrum och en kraftkälla till utveckling. Samlingslokalerna är också av stor betydelse som grund för demokrati, kultur och integration i vårt samhälle. Det är en spännande utmaning att se till att våra samlingslokaler är så moderna att nya generationer väljer dem som mötesplatser där de kan utveckla sina intressen och skapa nya gemensamma aktiviteter. De samlingslokaler runt om i landet som i hög utsträckning ägs och förvaltas av den ideella sektorn, har en stor betydelse som arenor för kulturupplevelser och kulturmöten. Till detta bör tilläggas de allmänna samlingslokalernas viktiga betydelse för att medborgarna ska kunna utnyttja sin yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Inte minst viktigt är detta i då vi i en växande utsträckning upplever att det offentliga gaturummet är så öppet och publikt tillgängligt. Även om den stora delen av arbetet i våra folkrörelsedrivna anläggningar sker ideellt, ligger det ett ansvar på stat och kommun att se till att arbetsuppgiften inte blir så övermäktig att dörrarna till våra tidigare så öppna och inbjudande lokaler permanent stängs. Om inte tillräckligt stöd ges för att rusta och göra dem tillgängliga för alla i samhället kan detta tyvärr bli verklighet. Enligt statliga behövs det ett ökat statligt stöd för att kunna finansiera de ansökningar om upprustning som beviljats medfinansiering enligt gällande regelverk. En stor del av de resurser som funnits har nyttjats för tillgänglighetsanpassning. Samlingslokalsorganisationerna ligger väl framme men detta arbete måste fortsätta då det är av utomordentligt stor vikt att en fortsatt tillgänglighetsanpassning av offentliga samlingslokaler kan ske. På samma sätt krävs insatser för att samlingslokalerna generellt förses med modern teknisk utrustning för att utveckla mötesformerna i vårt digitala samhälle. Vi anser mot bakgrund av detta att det är högst rimligt att samhällets stöd till våra allmänna samlingslokaler förbättras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H3021377 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättning för intrång på mark för ianspråktagande till ledningsutbyggnad, , vägar, järnvägar etc. och tillkännager detta för regeringen. Av ett antal olika skäl uppstår intressekonflikter mellan den enskilde markägarens vilja och samhällets önskemål av att kunna utnyttja mark för annat ändamål. Två traditionella områden är vägar och järnvägar. handlar det lika ofta om ledningsdragningar av olika slag, transformatorstationer m.m. Även har efterhand alltmer utökat kraven på intrång på enskild mark. Två exempel som har medfört infekterade diskussioner mellan markägare och exploatörer är anläggningar för nya stomnät för elöverföring, anläggningar som tar väldigt mycket mark i anspråk. Inte sällan innebär nya ledningsdragningar att redan hårt exploaterade områden där markägare har fått sina möjligheter att utnyttja sin mark ytterligare kringskurna, ytterligare drabbas. I ett modernt samhälle kommer man då och då till situationer då man behöver utnyttja mark för allmänna infrastrukturändamål, därom är både insikten och samsynen i samhället stor. är kraven på avkastning av marken för odlingsändamål allt större och växande både vad gäller mark avsedd för jord- och skogsbruk. Vi vet också att markens koldioxidsänkande förmåga, den ”kolsänka” som växande skogsmark utgör, kraftigt reduceras vid t.ex. exploatering av ledningsgator. Skogsbruk som näring är därtill en av landets viktigaste industribaser med ett väldigt högt exportnettovärde, självklart är det över tiden välståndspåverkande om betydande mängder skogsmark görs improduktiv pga. ledningsgator. Enligt vårt synsätt är det därför rimligt att berörda markägare ges ersättning för markintrång som täcker inte enbart ett dagsaktuellt saluvärde för det som växer på marken, utan även en ersättning för den avstådda framtida avkastning som uppstår så länge marken ifråga tas i anspråk för ledningsdragning. Ett sådant synsätt och system avseende ersättning för markintrånget skulle ge exploatören starkare ekonomiska incitament att välja en marksnål teknik vid exploateringen. Det är också viktigt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv att exploateringskalkyler görs mellan olika alternativ där prissättningen fullt ut täcker den totala samhällsekonomiska kostnaden för att mark tas i anspråk för t.ex. ledningsbyggande och därmed mer eller mindre omöjliggörs för annan användning. Grundtanken är att med en relevant ersättning får markägaren sin rättmätiga ersättning och exploatören av marken får rätt ingångsvärden i sina kalkyler på samhällskostnaden för det aktuella intrånget. Vår övertygelse är stark i att detta totalt sett skulle leda till att en långt mera marksnål teknik än vad som används , t.ex. av vid byggande av stora överföringsledningar, skulle komma att utvecklas och tillämpas.
mot · H3021379 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler och tillkännager detta för regeringen. Samlingslokalen förenar över gränser och gör möten möjliga. Här frodas initiativkraft och frivilligt arbete. Samlingslokalen är en träffpunkt, ett centrum och en kraftkälla till utveckling. Samlingslokalerna är också av stor betydelse som grund för demokrati, kultur och integration. Det är en spännande utmaning att se till att våra lokaler är så moderna att nya generationer väljer dem som mötesplatser. De samlingslokaler runt om i landet som i hög utsträckning ägs och förvaltas av den ideella sektorn har en stor betydelse som arenor för kulturupplevelser och kulturmöten. Till detta bör tilläggas de allmänna samlingslokalernas viktiga betydelse för att medborgarna ska kunna utnyttja sin yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Även om den stora delen av arbetet i våra folkrörelsedrivna anläggningar sker ideellt, ligger det ett ansvar på stat och kommun att se till att inte arbetsuppgiften blir så övermäktig att dörrarna stängs, en efter en, till våra tidigare så öppna och inbjudande lokaler. För så kan det bli, om inte de ekonomiska resurserna ges för att rusta upp samlingslokalerna och göra dem tillgängliga för alla i samhället. och har det utbetalade stödet till nödvändiga ombyggnader legat kvar på runt . (SOU 2003:118) föreslog att det statliga stödet bör höjas till 50 miljoner. Enligt behövs 40 miljoner enbart för att finansiera de ansökningar om upprustning som beviljats medfinansiering. Regeringen har infört ROT-avdraget för att förhindra svartarbete och skapa fler arbetstillfällen inom byggbranschen. Det ger privata fastighetsägare goda ekonomiska möjligheter till underhåll och standardhöjningar. Tyvärr kan inte denna möjlighet utnyttjas av ideellt drivna samlingslokaler. En stor del av de resurser som funnits har nyttjats för tillgänglighetsanpassning. Samlingslokalsorganisationerna ligger väl framme men det återstår ännu en del att göra. Det är av utomordentligt stor betydelse att fortsatt tillgänglighetsanpassning kan genomföras. Det är även viktigt att samlingslokalerna i högre utsträckning förses med den tekniska utrustning som krävs för att utveckla mötesformerna i det digitala samhället. Vi anser att det är högst rimligt att samhällets stöd till våra allmänna samlingslokaler förbättras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H3021380 · 2015-10-05 00:00:00 — Jämställd ekonomi med hjälp av genusbudget ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla beslut bör jämställdhetsprövas och analyseras utifrån hur de gynnar eller missgynnar det underrepresenterade könet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att högskolor och universitet bör erbjuda jämställda studiemiljöer som profilering och konkurrensfördel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att entreprenöriellt skapande och utveckling bör ges en framträdande roll inom vård- och lärarutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den finansiella sektorn bör utveckla policyer för att motverka särbehandling av företagare utifrån kön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verkningsfulla styrmedel bör utvecklas för att utjämna könsfördelningen i bolagsstyrelser och fördela den ekonomiska makten och tillkännager detta för regeringen. verkar för ett jämlikt och jämställt samhälle, fritt från diskriminering. Alla människors lika värde och rättigheter får endast inskränkas av andra människors fri- och rättigheter. Ingen har rätt att hindra någon att nå sin fulla potential, göra sin röst hörd och sätta avtryck i yrkeslivet, vetenskapen, affärslivet, konsten, politiken och vardagslivet. För att detta skall bli verklighet behöver maktstrukturer brytas upp. Framförallt måste män lämna plats åt kvinnor och i vissa sammanhang ska män släppas in i kvinnliga strukturer. behöver kvinnor tidigt medvetandegöras om sin egen kraft och förmåga så att de med full kraft är beredda att inta positioner där de ges möjlighet till makt och inflytande. Män och kvinnor ska uppmuntras att stödja varandra i vardagslivet, yrkeslivet och näringslivet. Gender budgeting handlar om att synliggöra människorna bakom siffrorna i en budget. Hur fördelas offentliga resurser mellan könen? Hur möter det kvinnors och mäns, flickors och pojkars behov? Och vilka blir effekterna? Det är grundläggande frågor i ett gender budgetarbete. Budgetprocesser inom stat, landsting/regioner och kommuner bör utformas så att metoder för Gender budgeting tillämpas. I årsberättelser och övrig budgetuppföljning i offentlig sektor skall utfall framgå utifrån Gender budgeting.
mot · H3021382 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om arrendenivåer för koloniträdgårdsföreningar och tillkännager detta för regeringen. har det förts ett flertal förhandlingar med olika markägare, oftast kommuner, om höjda arrenden för koloniföreningar och liknande anslutna till förbundet. I jordabalkens regelverk görs ingen skillnad specifik för koloniträdgårdsföreningar. Skillnaden mellan lägenhetsarrende och bostadsarrende utgör endast en skillnad avseende odlingslotter och traditionella kolonistugelotter. Vid bedömningen av vilka arrendenivåer som skall godtas tas ingen hänsyn till om marken arrenderas för koloniträdgårdsändamål. Vid dessa bedömningar i arrendenämnder eller domstolar tas inte ens hänsyn till att s.k. föreningsarrenden medför avsevärda ekonomiska och rättsliga vinster för markägaren i jämförelse med om upplåtelsen avsett varje enskild medlems arrendelott. Även jämförelsen i övrigt beträffande arrendenivåerna utgår helt ifrån vad som uppnåtts eller förmodas uppnås för enskilda bostadsarrenden i närområdet. Även i övrigt höga marknadspriser för fastighetsförsäljningar i närområdet tycks spela in i bedömningarna. Det finns exempel på att man godtar jämförelser med arrenden för fastboende/åretruntboende med koloniträdgårdar där nyttjandet tydligt begränsas . Därtill kommer den kraftiga ekonomiska ojämlikheten beträffande markägarens och kolonistens resurser för rättshantering. En enskild arrendator, liksom en enkel koloniträdgårdsförening har inte tillnärmelsevis samma ekonomiska resurser att sätta in för att föra talan i arrendenämnd och domstol som t.ex. landets kommuner eller . I ett fåtal kommuner har förbundet lyckats förhandla fram någotsånär godtagbara arrendenivåer genom att anföra verksamhetens ideella mål och dess fördelar för kommunens alla medborgare.
mot · H3021384 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om elever med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. Det är angeläget att alla elever som har behov av specialpedagogiskt stöd ges tillgång till det så att ingen elev lämnas efter. Detta gäller inte minst stödet till elever med varaktiga fysiska eller psykiska begränsningar av funktionsförmågan som kan leda till hinder i studiesituationen och i miljön på , t ex dyslexi, olika neuropsykiatriska tillstånd och dokumenterade psykiska besvär. Mot denna bakgrund är det bra att regeringen investerar i bättre tillgång till speciallärare och specialpedagoger i . Det är också positivt att regeringen avser att initiera att ett skolutvecklingsprogram där lärare ges grundläggande specialpedagogiska verktyg tas fram. Det har stor betydelse, inte minst för barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. skall åtgärdsprogram skrivas och följas upp och elevhälsan skall stödja skolledaren i uppdraget att anpassa undervisningen till samtliga elever. Med i den konstaterat ojämlika skolan och elevhälsan, får inte elever med t.ex. dyslexi och neuropsykiatriska funktionsnedsättningar som autism, adhd och Tourettes alltid de anpassningar som är möjliga. Därför är det angeläget att fortsätta beakta att i utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Alla barn och unga ska ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av funktionsnedsättning. Shadiye Heydari (S)
mot · H3021385 · 2015-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vetot i och tillkännager detta för regeringen. Inbördeskriget i , där olika grupperingar strider mot varandra, har pågått . Det är bara ett av alla krig och väpnade konflikter, som pågår runt om i världen. Kvinnor, barn, gamla och andra försvarslösa personer attackeras och utsätts för stort lidande utan tillgång till mat, rent vatten, mediciner eller sjukvård. När det gäller kriget i har både FN, EU och på olika sätt försökt att medla fred och sätta stopp för dödandet, utan att lyckas. Konsekvenserna av detta ser vi i en allt mer tilltagande flyktingström till Europeiska unionen. Anledningen till detta är att inte har varit enigt när det gäller olika försök att stoppa våldet, utan och har genom sitt veto hindrat det. Ser man hur vetot används i FN, gäller det ofta olika typer av konflikter, där just civilbefolkningen utsätts för trakasserier och våld. Man kan också notera att och inte har använt sitt veto . I stadgan sägs att FN finns till för ”att rädda kommande släktled undan krigets gissel, som två gånger under vår livstid tillfogat mänskligheten outsägliga lidanden”. För att man verkligen ska kunna rädda världen från fler krig, är det viktigt att mer präglas av förhandlingar mellan de deltagande länderna och parterna och att vetot endast används i mycket sällsynta undantagsfall. har en lång och stark tradition av en aktiv FN-politik och ett gott anseende när det gäller främjande av mänskliga rättigheter. Därför är det viktigt att fortsätter att arbeta för större samsyn vid konflikter som drabbar civilbefolkningen och för att vetot blir en sällsynthet. För att det ska bli möjligt är det viktigt att blir medlem i .
mot · H3021386 · 2015-10-05 00:00:00 — Åtgärder för att förhindra spårspring ställer sig bakom det som anförs i motionen om se över åtgärder mot s.k. spårspring och tillkännager detta för regeringen. Problemen med så kallad spårspringning, där människor olagligt och olovligen vistas på järnvägsspåren, ökar. Detta får till följd att tågen inte får framföras alls eller inte köras i normal hastighet för att förhindra olyckor med personskada som följd. Det leder till stora tågförseningar och innebär stora kostnader för samhället. Det innebär att människor kommer för sent till arbetet eller till förskola där man ska hämta barn och/eller missar viktiga möten och anslutningståg. Problemet har ökat kraftigt i . Det är tydligt att dagens straff för spårspringning inte är tillräckligt för att fungera avskräckande. Dagens bötesbelopp täcker ingalunda de samhälleliga kostnaderna. är kunskaperna om farorna och riskerna inte tillräckligt stora hos spårspringarna. Regeringen bör därför se över vilka åtgärder som kan tas för att öka förståelsen av riskerna och samhällskostnaderna för spårspringning.