mot · H3021934 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 2.2 Grundläggande service i hela landet 2.3 Regelförenkling för landsbygdens företagare 2.4 Tillgång till internet 2.5 En livsmedelsstrategi värd namnet Åtgärder för att stävja mjölkkrisen 3.1 Förändring i beteskravet för kor i lösdrift 3.2 Kostnadsersättning för svensk mjölkproduktion 3.3 Ansvarsfull offentlig upphandling 3.4 Ingen extra skatt på handelsgödsel 3.5 Återinför den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga 3.6 Betala ut EU-stödet 3.8 Höjd beloppsgräns för reseavdrag 4.1 Subsidiaritetsprincipen i viltförvaltningen 4.2 Rovdjursangrepp på tama djur ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra ett departement som är dedikerat för landsbygdsfrågor, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka stödet till kommersiell service på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverken och öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentlig och kommersiell service på landsbygden också ska innefatta tillgång till finansiella tjänster som betalning eller uttag med kort och kontanthantering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med regelförenkling för landsbygdens företagare behöver fortsätta, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgången till bredband i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en livsmedelsstrategi som kan öka självförsörjningsgraden i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra beteskravet för kor i lösdriftsstallar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en kostnadsersättning per djur för att väga upp för de fördyrande regler som finns i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentlig upphandling av livsmedel inte får missgynna svenska livsmedelsproducenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skatt på handelsgödsel inte ska återinföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkt arbetsgivaravgift för unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medel för projektstöd och företagsstöd inom Landsbygdsprogrammet 2014–2019 skyndsamt ska betalas ut till de lantbrukare som lämnat en godkänd ansökan, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvisa regeringens förslag om att öka indexeringen av bensin- och dieselskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjd milersättning för arbetsresor och höjd beloppsgräns för reseavdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driva på EU för att förändra art- och habitatdirektivet så att klassificeringen av hotade djur och växter i högre grad kan avgöras i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta med riktad selektiv jakt på varg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur, och tillkännager detta för regeringen. anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor) Avvikelse från regeringen (KD) Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Nej till extra pengar för Svenska artprojekt Nej till riskvärderingsfunktion för växtskadegörare förslag till anslag till 2019 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag () Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Nej till extra pengar för Svenska artprojekt Nej till riskvärderingsfunktion för växtskadegörare I de flesta diskussioner om landsbygdens utmaningar, är det de materiella och ekonomiska värdena som debatteras flitigast. Men det finns andra värden som är minst lika viktiga. Vi kristdemokrater menar att vi har ett djupt moraliskt ansvar för den jord vi ärvt. Det är ett ansvar vi fått ärva av tidigare generationer och som vi lämnar vidare till våra barn och barnbarn. Ovärderliga kulturmiljöer och unika resurser i naturen får inte gå om intet. kan inte landsbygden betraktas som ett museum från en svunnen tid – det går och är nödvändigt att kombinera bevarande och värnande med modernitet och utveckling. Ingen kan berätta för oss om hur framtiden ser ut, om vilka behov som kommer att vara centrala för människorna här . Vissa behov är dock alltid giltiga – människan behöver mat för att överleva, människor behöver naturen för sitt välbefinnande. Detta har vi ett moraliskt ansvar för att förvalta. Landets jordbruksföretagare bidrar konkret till det långsiktiga förvaltarskapet som är en central del av ideologi. Jordbruket är inte vilken näring som helst, dess uppdrag går långt utöver livsmedelsproduktion. Det ger ett mervärde till hela vårt land i form av aktivt miljö- och kulturbevarande. De miljö- och landskapsvårdande insatser som sker genom jordbruket är en kollektiv nyttighet som ger en förutsättningar för en levande landsbygd även utanför jordbrukssektorn. Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inom livsmedelssektorn. För att trygga livsmedelsproduktionen för framtiden måste det slås fast att den odlade jorden är en oersättlig och livsviktig resurs. Ur ett globalt perspektiv är det också långsiktigt nödvändigt att åkermarken i och finns tillgänglig att brukas för livsmedelsproduktion. prioriterar tyvärr inte landsbygden särskilt högt. Det är anmärkningsvärt, inte minst med tanke på att en tredjedel av landets befolkning bor och lever sina liv i glesbygd och landsbygd. Att regeringen lade ned Landsbygdsdepartementet är ett tydligt exempel på hur den prioriterar. Frågor som är avgörande för vardagslivet och livskvaliteten hos en mycket betydande del av befolkningen sätts längre ned på agendan. Livet på landet har andra förutsättningar, andra utmaningar och andra möjligheter än livet i en tätort. Jordbruk, skogsbruk och fiskerinäringen är förutsättningar för att hela ska leva, men landsbygdspolitiken är betydligt mer än bara näringspolitik. I politiken för landsbygden behövs ett helhetstänk med människan i centrum. Självklart bör landsbygdsfrågorna ha ett eget departement med egen minister. 2.2 Grundläggande service i hela landet Tillgången till kommersiell och offentlig service är en förutsättning för en levande landsbygd. Upprätthållandet av en grundläggande servicenivå över hela landet är viktig för att människor ska känna sig trygga och för att livet utanför tätorterna ska fungera. En grundläggande servicenivå runt om i hela landet krävs också för att hela ska kunna bidra på ett positivt sätt i flyktingmottagandet. Samhällets olika funktioner behöver finnas tillgängliga också i landsbygds- och glesbygdskommuner. Basal offentlig service ska vara lätt tillgänglig för alla i landet och vi vill därför underlätta för myndigheter och kommuner att samarbeta kring detta. Ett bra sätt är att upprätta så kallade servicecenter i anslutning till den lokala lanthandeln eller andra etablerade samlingspunkter i landsortssamhällena. Med rätt resurser kan glesbygden och landsbygden spela en nyckelroll i mottagandet av flyktingar från krig och katastrofer. I glesbygden råder inte samma bostadsbrist som i städerna, och många kommuner kämpar mot utflyttning snarare än överbefolkning. Vi kristdemokrater tror på människans inneboende kraft och vet att det civila samhället och mötet mellan människor är avgörande komponenter för en lyckad integration. I vissa glesbygder är förutsättningarna begränsade för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till och skapa en god tillgång till kommersiell service. ökar därför stödet till kommersiell service på landsbygden med 2016–2019, vilket är mer än vad regeringens satsar i sin budget. Vi vill också se över regelverken för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet. På små orter med högt besökstryck säsongsvis behövs även betalningslösningar som innefattar tillgång till kontanter, till exempel genom att det finns uttagsautomater och möjlighet till kortbetalning. Det är också viktigt att utveckla betalningsmöjligheter via sms eller internet för att åka med kollektivtrafiken. 2.3 Regelförenkling för landsbygdens företagare Åtgärderna som behövs för att stärka landsbygdsföretagandet är i huvudsak de samma som för företagandet i stort. Kostnaderna för att anställa behöver minskas, arbetet med regelförenkling måste fortsätta och den ekonomiska tryggheten för egenföretagare stärkas. Det är av största vikt att kommunerna ger en god och snabb service till enskilda och företag. Vi vill att kommuner och myndigheter ska ha en tydlig tidsgräns inom vilken ett ärende ska hanteras. Det är positivt att flera myndigheter såsom , sedan alliansregeringen initierat förenklingsarbetet, anpassat sitt arbetssätt så att antalet myndighetskontakter för den enskilde företagaren kan begränsas. Landsbygdsföretagarna vinner värdefull tid på minskad administration, och förenklingsarbetet behöver fortsätta. 2.4 Tillgång till internet En förutsättning för att kunna driva företag på ett effektivt sätt är pålitlig och snabb internetuppkoppling. saknar stora delar av landet tillgång till bredband och utbyggnadstakten skiljer sig stort mellan olika delar av landet. Målet för tillgång till bredband måste vara att det i alla delar av landet ska finnas tillgång till en överföringshastighet på minst 100Mbit/s. 2.5 En livsmedelsstrategi värd namnet Regeringen har lanserat en livsmedelsstrategi som innebär mer kontroll, mer detaljreglering och högre krav för bönderna. Precis det motsatta behövs för att öka den nu oroande låga självförsörjningsgraden i landet. Fokus för en livsmedelsstrategi som kan vända utvecklingen och öka svensk självförsörjning och export av livsmedel måste ligga på att uppvärdera de mervärden som den svenska livsmedelsproduktionen levererar i form av säkerhet, miljövänlig produktion och ett högt djurskydd. Åtgärder för att stävja mjölkkrisen mjölksektor upplever en mycket allvarlig kris. handelsembargo mot mejeriprodukter från EU har slagit hårt mot livsmedelsproducenter, med pressade priser som följd. En annan anledning till att svenska mjölkbönder har svårt att få lönsamhet i sin verksamhet är att konkurrensen i är grovt snedvriden på grund av ländernas olika förutsättningar att ta del av EU:s stora jordbruksstöd. Kraftfulla politiska åtgärder behöver vidtas om inte mjölkproduktionen i helt ska försvinna. 3.1 Förändring i beteskravet för kor i lösdrift Vi vill förändra det så kallade beteskravet för mjölkkor i lösdrift. är svenska mjölkbönder förhindrade att ansöka om betesstöd från EU på grund av de nationella reglerna om att mjölkkor måste gå ute och beta . Med ett slopat nationellt beteskrav kan svenska mjölkbönder med kor i lösdrift, i likhet med sina europeiska kolleger, få betesstöd från EU. Detta är ett steg mot mer jämlika konkurrensvillkor för mjölkbönder. Det svenska beteskravet är till för att garantera att mjölkkorna får utöva sitt naturliga beteende under årets varmare månader. De kor som går i lösdrift kan dock röra sig fritt och utöva sitt naturliga beteende året om; de väljer själva när de äter, vilar och i många fall när de mjölkas. bönder har en hög medvetenhet om djurskydd och är måna om sina djurs hälsa. De allra flesta skulle släppa ut sina djur oavsett beteskravet. 3.2 Kostnadsersättning för svensk mjölkproduktion Mjölkkrisen i är så pass akut att flera åtgärder behöver vidtas. har varit drivande för politiska insatser på detta område och bland annat arrangerat Mjölkens Dag i , där lantbrukare, politiker och myndigheter möttes för att diskutera lösningar på den akuta krisen. Som ett led i arbetet för bättre konkurrensvillkor för svenska mjölkbönder föreslår vi ett förstärkt stöd för ökad konkurrenskraft i mjölksektorn. Vi föreslår en kostnadsersättning som kan utgå per djur och som kan väga upp för de fördyrande regler som finns i i jämförelse med grannländerna i . Förslaget finansieras delvis av en omfördelning inom Landsbygdsprogrammet och innebär en kostnadsersättning till mjölkbönderna på . Med förslaget får mjölkbönderna per ko i kostnadsersättning för de merkostnader som kommer med svensk mjölkproduktion i jämförelse med de europeiska länderna. 3.3 Ansvarsfull offentlig upphandling Den offentliga sektorn har en stor möjlighet att påverka villkoren för företagande på landsbygden via upphandlingen av livsmedel. I har vi höga djurskyddsnormer och regler som garanterar livsmedlens kvalitet. Det är vi stolta över och så ska det fortsätta att vara. Men i konkurrensen på EU:s inre marknad med länder som i flera fall endast uppfyller de absoluta minimikraven för god djurhållning är det viktigt att den offentliga sektorn tar sitt ansvar och inte endast låter om lägsta pris få råda. Med en offentlig upphandling som drivs av värden om god livsmedelskvalitet, god djurhållning och liten miljöpåverkan får våra skolelever, äldre och vårdtagare en bra kost, och svenska livsmedelsföretag får bättre möjligheter till lönsamhet. 3.4 Ingen extra skatt på handelsgödsel Beskeden från regeringen har varit minst sagt svajiga när det gäller planerna på att återinföra den skatt på handelsgödsel som alliansregeringen avskaffade 2010. I budgetpropositionen flaggade regeringen för att en skatt på handelsgödsel ska införas , men efter att det stod klart att en majoritet i motsätter sig detta talar nu regeringen i stället om återinförsel av skatten . Det är belagt att skatten inte har någon inverkan på användningen av handelsgödsel, och därmed inte heller någon miljömässig effekt. Dess effekt är istället sämre konkurrenskraft för svenska lantbrukare, vilket i förlängningen innebär ännu mindre svenskproducerad mat i butikshyllorna och färre arbetstillfällen inom livsmedelssektorn. Vi kräver därför att regeringen ger löfte om att inte återinföra skatten på handelsgödsel. 3.5 Återinför den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga Vi vill att nya generationer ska etablera sig på landsbygden så att hela kan fortsätta leva, men regeringens politik kommer få precis motsatt effekt. Med en höjd arbetsgivaravgift för unga kommer färre landsbygdsföretag ha ekonomiskt utrymme att satsa på nyanställning av yngre arbetskraft, och går miste om en stor möjlighet för landsbygdens framtida utveckling. Därför vill vi återinföra nedsättningen av arbetsgivaravgiften där den gör störst nytta, för unga upp till , och kombinera den med att unga upp till kan tjäna första halvmiljonen skattefritt. Vi bedömer att det är satsningar som gynnar företag och unga på landsbygden. Satsningar som behövs för att hela ska leva, också . 3.6 Betala ut EU-stödet En bidragande faktor till många svenska mjölkbönders likviditetskris är de försenade utbetalningarna från Landsbygdsprogrammet. Under rådande mjölkkris är det många bönder som inte har ekonomisk kapacitet att ligga ute med pengar . när programmet godkänts av behöver utbetalningarna till lantbrukare som ansökt genomföras å det snaraste. Regeringen har föreslagit dramatiska höjningar av drivmedelsskatten. Att använda skatteverktyget, en så kallad grön skatteväxling, för att motverka det som är skadligt för miljön och istället sträva efter lägre beskattning av arbete är enligt motiverat. Men en så kraftig höjning av bensin- och dieselskatterna som regeringen gör får negativa konsekvenser för dem som bor på landsbygden och är beroende av bilen för att ta sig till jobbet eller skjutsa barnen till skolan. Vi föreslår istället en väsentligt lägre höjning av bensin- och dieselskatten i jämförelse med regeringen. Regeringens förslag om att öka indexeringen av bensin- och dieselskatten avvisar vi. 3.8 Höjd beloppsgräns för reseavdrag vill underlätta livet på lands- och i glesbygden. Vi är väl medvetna om att kollektivtrafiken utanför storstäderna oftast kräver tillgång till bil för att livet ska fungera. Vi vill därför inte tvinga människor att ställa av bilen. vill underlätta och förbättra möjligheterna till arbetspendling genom att höja milersättningen för arbetsresor med ytterligare /per mil. Detta finansieras genom en höjd beloppsgräns för reseavdrag till . 4.1 Subsidiaritetsprincipen i viltförvaltningen I har vi en stor artrikedom och livskraftiga viltstammar. Möjligheterna som vår natur erbjuder, med rekreation, motion och jakt, innebär också ett stort ansvar att bruka och nyttja naturen på ett sätt som är långsiktigt hållbart. behöver decentraliseras ytterligare – från europeisk nivå till nationell nivå och från nationell nivå till regional nivå. Regelverket för skydd för värdefulla livsmiljöer och arter i EU bör anpassas efter de olika nationella förutsättningarna. Beslut om skydd av vilda djur och hotade arter är en fråga där medlemsstaterna i större grad bör återfå beslutsmakten. Här krävs flexibilitet med hänsyn till de mycket olika naturliga förutsättningar som finns inom unionen. Djur eller växtarter som är hotade i södra kan vara skadligt utbredda i de nordliga medlemsländerna. Behovet av licensjakt av varg och skyddsjakt av skarv i skärgårdsmiljöer och jakten på vildsvin är exempel på frågor som ska avgöras på hemmaplan. behöver driva på i EU för att förändra art- och habitatdirektivet så att klassificeringen av hotade djur och växter i högre grad kan avgöras i medlemsländerna. 4.2 Rovdjursangrepp på tama djur Rovdjursangrepp på tamboskap och husdjur kan orsaka stor ekonomisk skada för lantbrukare och leder till stor otrygghet bland många som lever i rovdjurstäta områden. Vi vill att det ska gå att bedriva en ändamålsenlig skyddsjakt kombinerat med ersättningar till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur. Inga av våra svenska rovdjursarter är utrotningshotade. Vi anser att en fortsatt riktad och selektiv jakt på varg behövs och är möjlig utan att påverka vargens gynnsamma bevarandestatus. Dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur behöver ses över. Rennäringen ska värnas eftersom den är en betydelsefull del av samisk kultur samt viktig för sysselsättning och boende i norra inland och fjällvärld.