ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302403 · 2015-10-01 00:00:00 — Möjligheten för idrottsrörelsen och föreningslivet att använda försvarsmark ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet att se över direktiven till så att samarbetet och dialogen ökar och gör det möjligt för idrottsrörelsen och föreningslivet att använda försvarsmark för träning och tävling, och tillkännager detta för regeringen. Att idrottsrörelsen med dess över tre miljoner medlemmar i cirka 20 000 föreningar är viktig för landet och därför är värd ett starkt samhällsstöd råder det politisk enighet om. Just nu pågår också ett omfattande utvecklingsarbete inom rörelsen för att skapa en verksamhet som i än större utsträckning kan välkomna alla oberoende av ålder och ambitionsnivå. För att kunna utvecklas behöver föreningarna någonstans att vara. I många fall rör det sig om idrottsanläggningar och -hallar. Men flera idrotter bedriver sin verksamhet i naturen. Det gäller exempelvis motorcykel, bilsport (rally), längdskidåkning och orientering. För dem har försvarets mark historiskt varit en viktig ”idrottsplats”. Samarbetet mellan idrottsföreningar och regementen har ofta varit nära och gott. har det dock blivit allt svårare för föreningar att få tillgång till mark. , som har ansvaret för all mark, har i ökande utsträckning avslagit ansökningar från idrottsföreningar eller ställt ekonomiska och andra krav som varit omöjliga för föreningarna att acceptera. Motsvarande tendens tycker sig också brukshundklubbar och scouter se. FortV hänvisar i diskussioner med föreningarna till det krav de har på sig att ta ut marknadsmässig ersättning vid utlåning av mark. Man kan då fråga sig vad det marknadsmässiga priset är för ett markområde eftermiddag då ingen annan använder den. Och man kan också fråga sig om det är rimligt att ideella föreningar ska tvingas betala samma ersättning som privata vinstdrivande företag. Så är inte fallet i de flesta kommuner när det gäller andra idrottsanläggningar. Att försvarets behov ska prioriteras vad gäller användning av försvarsmark är det självfallet ingen som ifrågasätter. Men övrig tid borde det vara lika självklart för den ansvariga statliga myndigheten att underlätta för idrottsföreningar och friluftsorganisationer. Det är dags att regeringen ger tydliga direktiv till om detta.
mot · H302405 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom vad som anförs i motionen om att en översyn behöver göras av de regler i socialtjänstlagen som handlar om akuta placeringar på jourhem som är godkända och utredda av annan kommun så att även de ska kunna räknas som godkända i ett akut skede, och tillkännager detta för regeringen. Enligt socialtjänstlagen skall varje kommun ansvara för att det finns tillgång till familjehem och HVB-hem undantaget de hem som faller under Statens institutionsstyrelses ansvar. skall sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende (HVB-hem). Enligt Socialtjänstlagen (SoL) får ett barn inte utan socialnämndens medgivande eller beslut om vård tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem, och socialnämnden får inte lämna medgivande eller fatta beslut om vård utan att förhållandena i det enskilda hemmet och förutsättningarna för vård i hemmet är utredda och godkända av kommunens socialnämnd. Samma lagparagraf reglerar även sådana enskilda hem som vid upprepade akuta tillfällen tar emot barn för tillfällig vård och fostran (jourhem). får inte placera ett barn i ett sådant enskilt hem som vid upprepade tillfällen tar emot barn för tillfällig vård och fostran (jourhem) om inte förhållandena och förutsättningarna för vård i det enskilda hemmet är utredda av kommunens socialnämnd. Det uppstår situationer för då ett barn akut måste placeras utanför hemmet. I vissa av dessa fall, framför allt i mindre kommuner, finns inte möjlighet att placera inom kommunen. Då återstår att erbjuda barnet ett akut skydd och boende i ett jourhem utanför kommunen. Jourhem och familjehem lyder under samma lagstiftning, och socialnämnden har samma utredningsskyldighet för båda placeringsvarianterna. Lagen stipulerar att kommunerna ansvarar för tillgången till familjehem. Detta kan lösas med att jourhem finns kontrakterat för att ha ett antal platser ”standby”. För mindre kommuner finns ofta inte behov av att ha egna ”standbyplatser” i ett jourhem , då behovet oftast är mindre än så. Därför samarbetar man med andra kommuner. Situationer kan uppstå som innebär att alla platser är belagda, eller att kommunen inte har något kontrakterat jourhem ”standby” i kommunen. Lagstiftningen ger dock inget utrymme att i ett akut läge förlita sig på en utredning gjord utanför den egna kommunen. Oavsett om flera kommuner samarbetar kan då situationen ändå uppstå att det inte finns några jourhemsplatser som har ett beslut om medgivande av den egna kommunens socialnämnd. Med dagens regler saknas således i dessa fall möjlighet för kommunerna att göra akuta placeringar och följa utrednings- och beslutskraven i socialtjänstlagen. är det, ur barnets perspektiv, angeläget att omgående få en placering utanför familjen. Därför bör en översyn av ske vad gäller att se över möjligheten för att jourhem som är utredda och godkända av en annan kommuns socialnämnd än barnets hemkommun skall kunna räknas som godkända i det akuta skedet.
mot · H302406 · 2015-10-01 00:00:00 — Sänkta sociala avgifter för friluftsorganisationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över socialavgiftslagen när det gäller friluftsorganisationer och tillkännager detta för regeringen. Miljontals svenskar njuter av skog och natur, individuellt eller i organiserad form. Att andas frisk luft och få motionera i skog och mark leder till välmående, förebygger ohälsa och medför därigenom lägre kostnader för samhället. Enligt paraplyorganisationen friluftsliv (2014) uppgår samhällskostnaderna kopplade till människors fysiska inaktivitet till . Forskning visar även på friluftslivets betydelse för naturförståelse, social inkludering, samhörighet och regional utveckling i form av exempelvis jakt- och naturturism. Samhället har således mycket att vinna på ett livskraftigt friluftsliv med många utövare. Friluftssektorn bidrar också självfallet till tillväxt och jobb. Sektorn omsätter, enligt Svenskt friluftsliv (2014), på bland annat utrustning, transporter och livsmedel och sysselsätter 76 000 årsarbetare. Undersökningar visar dessutom att folk är beredda att lägga mer pengar på friluftsliv. Det innebär att friluftslivet kan bidra till fler och växande företag än vad det gör . 6547 Friluftsliv i förändring (2013) undersöker svenskarnas friluftsvanor. Rapportförfattarna konstaterar att andelen som minst har strövat i skog och mark har legat tämligen kring av befolkningen men att det har blivit mindre vanligt att personer vistas i skog och mark. strövade 16–28-åringarna ungefär lika mycket i skog och mark som 77–91-åringarna. Åldersgrupperna däremellan visade större aktivitet. (6547 Friluftsliv i förändring. , , och , 2013). Med relativt enkla åtgärder skulle man kunna skapa bättre förutsättningar för friluftsorganisationerna och få fler, särskilt unga, att aktivera sig. Ett sätt är att införa samma regler kring sociala avgifter för friluftsorganisationer som idrottsorganisationerna har. Idrottsorganisationer har ett undantag i socialavgiftslagen och behöver inte betala sociala avgifter upp till ett halvt basbelopp () för sina utövare och domare med flera. Friluftslivets organisationer har inte detta undantag och tvingas därför betala socialavgifter om ersättningarna överstiger . Även friluftslivets ideella organisationer borde ha rätt till nedsatta sociala avgifter och få samma möjligheter att bedriva verksamheter som idrottsorganisationerna. Detta skulle underlätta friluftsorganisationernas verksamhet och därmed verka för att fler ger sig ut i skogen. Detta skulle i sin tur bidra till ett friskare samhälle. Socialavgiftslagen för friluftsorganisationer bör därför ses över.
mot · H302407 · 2015-10-01 00:00:00 — Motion till 2015/16:407
mot · H302408 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte skapa monopol för delsträckor på järnväg och tillkännager detta för regeringen. är en aktiv och växande arbetsmarknadsregion. För att regionen ska kunna växa även krävs kommunikationer på flera olika sätt. ger goda förutsättningar för kollektiva resor, vilket både sparar tid för resenärer och bidrar till en bättre miljö. börjar i och sträcker sig till . har i sin helhet varit i bruk . Vid ett avtal om samfinansiering för upprustning av mellan SJ och kommunerna som även är delägare och medfinansiärer så upphörde SJ med sin trafik mellan stationerna och . Detta ledde till att ingen bedriver trafik på sträckan då denna skulle kunna konkurrera med SJ. i och har upphandlat egen trafik som trafikerar sträckan /tur och retur. i har betalt i tillägg till SJ för att få trafikera sträckan. har också upphandlat spårtrafik som körs med X12, en trafik som inte räcker för arbets- och skolpendling. Den trafik som i tillsammans med har upphandlat mellan och omöjliggör för andra operatörer att trafikera sträckan till då tiderna för att trafikera banan redan är fulla. Det är positivt för Eskilstunaborna men detta sker på bekostnad för resenärer västerut. och är små kommuner med ett litet antal invånare som till stor del pendlar till , , och men givetvis även till andra närliggande kommuner. Avsaknaden av möjlighet att resa med tåg medför att allt fler väljer bilen, vilket leder till att antalet olyckor och de miljöpåverkande utsläppen ökar, liksom kostnaden för samhället. Sett ur detta perspektiv är den monopolsituation som har uppstått på spåren negativ för samhället, och sådana bör stävjas.
mot · H302409 · 2015-10-01 00:00:00 — Begränsning av statligt stöd till hokuspokus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör stoppa utbetalningen av pengar till projekt som inte gagnar folkhälsan eller allmänhetens bästa och tillkännager detta för regeringen. Statens resurser är ändliga. Det är företag och alla vi som enskilda skattebetalare som via skatter och avgifter betalar in de medel som politiker och tjänstemän sedan fördelar via myndigheter och förvaltningar på statlig nivå, landstingsnivå- och nivå. Därför är det av största vikt att medlen används effektivt och inte förslösas på mer eller mindre tveksamma ändamål. Skattebetalarna har helt enkelt rätt att kräva att politiker, myndigheter och tjänstemän noggrant hushållar med de offentliga medlen. Skattemedel bör därför inte betalas ut till projekt vars effekt är ytterst tveksam. Professuren i parapsykologi i är ett mycket omtalat exempel som inte borde räknas som vetenskaplig forskning och som därför inte borde betalas av statliga medel. som fått utbetalat från är ett annat givet exempel. Enligt finns det inte ”något vetenskapligt stöd för att det föreligger något orsakssamband mellan exponering för elektromagnetiska fält och de besvär som elallergiker säger sig ha”. Ett likartat exempel är antroprosoferna vars tillverkning av ”läkemedel” har beviljats miljonbelopp trots att har konstaterat att medlen varken lindrar eller botar. Det är inte bara tillverkningen som mottagit statligt stöd utan även ett antal antroprosofiska kliniker i , och har mottagit . av skattebetalarnas pengar har betalats ut till elöverkänsliga och till antroposofisk läkekonst . Det är mycket allvarligt. Detta är resurser som kunde ha använts för att på allvar hjälpa sjuka människor utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet. Regeringen borde därför se över utbetalningen av skattemedel till projekt och organisationer som uppenbart inte gagnar folkhälsan eller utbildningen och sätta stopp för att myndigheterna betalar pengar till det som i dagligt tal betecknas som flum. Medel ämnade för hälso- och sjukvård måste fördelas med utgångspunkt i vetenskap och beprövad erfarenhet.
mot · H302410 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera allemansrätten efter dagens förutsättningar och införa tydliga gränsdragningar och regler mellan rättigheter och skyldigheter för såväl medborgare som markägare och tillkännager detta för regeringen. Vår svenska allemansrätt garanterar alla människors rätt att röra sig i naturen. Det är ganska unikt då det inte är så många länder förutom som ger alla denna rätt och möjlighet att fritt röra sig i naturen samt att plocka bär och svamp med mera. Denna rätt ska vi absolut värna. Den tid är förbi när man gav sig ut i naturen för att plocka bär och svamp med mera för att komplettera försörjningen för sig själv och sin familj. lockar det mer att komma ut i naturen och till exempel plocka svamp för upplevelsens (och smakens) skull, och det är också oftare olika fritidsaktiviteter som lockar. har dock olika konflikter uppmärksammats mellan markägare och kommersiella intressen. Utvecklingen går mot att utnyttjandet av mark ökar och allt oftare då av kommersiella intressen. Det kan röra sig om organiserad bärplockning för vidareförsäljning, ridskolor som anordnar och tar betalt för ridturer i skogen med många hästar varje gång och många andra verksamheter. Det finns all anledning att se över allemansrätten i akt och mening att tydliggöra och reglera såväl rättigheter som skyldigheter. Det bör anges när det finns rättighet att nyttja annans mark gratis liksom när ersättning ska regleras genom avtal mellan markägaren och det kommersiella intresset. Det kan gälla kostnader för ökat slitage på markvägar orsakat av ridskolor anordnade ridturer, föreningar som anordnar mountainbiketurer i skogen – vilket dessutom är mycket störande för djurlivet – kanotfärder och många andra verksamheter. Det är dags att modernisera allemansrätten efter dagens förutsättningar och införa tydliga gränsdragningar mellan rättigheter och skyldigheter såväl för medborgare som för markägare.
mot · H302411 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om gårdsförsäljning av alkohol och tillkännager detta för regeringen. Svensk gles- och landsbygd har stora möjligheter att växa och utvecklas, utan såväl bidrag från EU som den svenska staten. Det förutsätter att varken EU eller staten sätter käppar i hjulet utan istället låter gles- och landsbygden utvecklas efter egna villkor utan pekpinnar. Ett område där gles- och landsbygden skulle må bra av mindre pekpinnar är när det gäller förbudet mot gårdsförsäljning av alkohol. är det möjligt för en lantbrukare i att sälja egenproducerad cider, pommeau och på egen gård – men det är förbjudet för en svensk kollega att göra samma sak. Detta är så klart tråkigt för den enskilda livsmedelsproducenten och bidrar dessutom på det stora hela till att vi får en mindre levande landsbygd – med vikande turistnäring som följd. finns det möjlighet för enskilda svenska lokalproducenter av alkoholhaltiga drycker att sälja sina produkter på närmaste systembolag efter godkänd ansökan. utökades detta till att gälla de tre närmaste systembolagen. antogs nya riktlinjer som gör det möjligt för mindre bryggerier att uppgå i systembolagets centrala sortiment, genom att de får skicka sina produkter till ett av Systembolagets centrallager. Därtill utökades antalet Systembolag som producenterna får finnas i från tre till tio inom en tiomilsradie. För att fortsätta på den inslagna vägen krävs ytterligare steg mot att tillåta gårdsförsäljning av alkohol. Detta bör dock ske med god insyn från Systembolaget och berörda myndigheter. Ett välkommet steg vore om producenter av alkoholhaltiga drycker gavs möjlighet att bli utlämningsställen för Systembolaget. På så sätt får de möjlighet att verka inom monopolet, till skillnad från att verka utanför det. Med denna lösning utökas både tillgängligheten till Systembolagets produkter samt lokala producenters möjlighet att saluföra egna produkter på egen gård.
mot · H302412 · 2015-10-01 00:00:00 — Insemination för ensamstående kvinnor ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt till insemination för ensamstående kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att donatorns rätt till anonymitet bör skyddas och tillkännager detta för regeringen. Enligt den svenska lagstiftningen har hetero- och homosexuella par som är sambo, gifta eller har ingått partnerskap rätt till insemination vid svenska sjukhus. Däremot omfattas inte ensamstående av denna lagstiftning. Då ensamstående kvinnor nekas rätt till insemination vid svenska sjukhus tvingas många att åka till andra länder. Inseminationen görs ofta utomlands för att uppfylla drömmen om föräldraskap. Ofta nämns barnens rätt till två föräldrar som en av anledningarna till att man inte vill ge rätt till ensamstående kvinnor i att få inseminera på svenska sjukhus. Dock tillåter vi att ensamstående får adoptera. En annan anledning som nämns är frågan kring donatorns anonymitet då det kan bli problematiskt om donatorn söks upp av barnet när denne blir vuxen. Lagen säger att information om donatorn ska sparas och att den ansvarige för inseminationen har skyldighet att lämna ut uppgifterna. Genom lagstiftning skulle man kunna lösa donatorns rätt till anonymitet genom att inte lämna ut registren. Utöver det bör ensamstående kvinnor få tillgång till insemination vid svenska sjukhus.
mot · H302413 · 2015-10-01 00:00:00 — En modern arbetsmarknad och ett modernt försäkringssystem ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en reform som innebär att alla studerande ska kunna skydda sin sjukpenninggrundande inkomst, SGI, och erhålla ersättning vid sjukdom vid studier på minst halvtid på utbildningar som är studiemedelsberättigade – oavsett om man uppbär studiemedel eller ej – och tillkännager detta för regeringen. Vi behöver arbeta längre, och det ska vara fullt möjligt att ställa om även mitt i livet. Sjukförsäkring, föräldraförsäkring, studiemedel mm måste därför vara flexibla och anpassade så att de ger likvärdiga villkor oavsett personlig situation. Det ska löna sig att arbeta och det ska löna sig att studera. Att en individ först studerar och sedan arbetar med samma uppgifter i samma bransch fram till pensioneringen är en förlegad syn. väljer många, eller kan tvingas till, att studera antingen för att omskola sig för att sedan kunna arbeta inom ett nytt område eller vidareutbilda sig inom samma område. Detta är i grunden positivt och kommer att vara nödvändigt på en arbetsmarknad som kräver omställningsförmåga. Försäkringssystemen måste därför vara anpassade till att allt fler studerar vid vuxen ålder och även när de är föräldrar. får studerande som uppbär studiemedel (studiebidrag och studielån) ersättning vid sjukdom genom en sjukförsäkring som är kopplad till studiemedelssystemet. Ersättning vid sjukdom sker genom fortsatt utbetalning av studiemedel. Den som inte uppbär studiemedel och inte har en SGI står utan sjukförsäkring. De som studerar inom samma yrkesområde som de arbetat inom kan, efter en individuell prövning av , skydda sin SGI (sjukpenningsgrundande inkomst) utan att uppbära studiemedel om efter prövning bedömer att utbildningen är studiemedelsberättigad. Detta borde gälla även för dem som studerar till ett annat yrkesområde på en studiemedelsberättigad utbildning. De studerande som ej uppbär studiemedel till exempel på grund av att de kan arbeta under sommaruppehåll mm ska inte missgynnas utan snarare uppmuntras. Alla studerande bör kunna erhålla samma ersättning vid sjukdom vid studier på minst halvtid på utbildningar som är studiemedelsberättigade, oavsett om man uppbär studiemedel eller inte.
mot · H302414 · 2015-10-01 00:00:00 — En mer flexibel föräldraförsäkring ställer sig bakom det som anförs i motion om behovet av att göra föräldraförsäkringen mer flexibel och behovet av en möjlighet till parallell utbetalning i föräldraförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. I vissa akuta situationer, som när bägge föräldrarna behöver vara på sjukhus med ett allvarligt sjukt barn, kan barnets syskon behöva någon annan vuxen som tar hand om dem. Det är möjligt för en förälder att överföra rätten till ersättning till annan person, till exempel mor/farföräldrar, att vara hemma med sjukt barn i hans/ hennes ställe. Möjligheten för flera personer att få ut ersättning är däremot begränsad. Vid allvarlig sjukdom har bägge föräldrarna rätt till tillfällig ersättning för samma barn , men det finns ingen rätt för flera personer/anhöriga att få ersättning för att ta hand om syskon. Situationer där bägge föräldrarna tvingas vara på sjukhus med allvarligt sjukt barn är tack och lov inte så vanliga, men systemet borde kunna vara så flexibelt att det borde finnas möjligheter att överföra rätt till ersättning till yrkesarbetande anhöriga eller andra personer så att de vid sådana situationer kan delta i vård av syskon.
mot · H302415 · 2015-10-01 00:00:00 — Licensjakt på säl och skarv ställer sig bakom det som anförs i motionen om licensjakt på säl och tillkännager detta för regeringen. För samtliga tre sälarter i har vi sett en tydlig ökning av populationen, och snabbast ökning sker hos gråsälen. Gråsälen fortsätter att breda ut sig söderut, och det är i södra som populationen växer snabbast. I uppskattas att det finns 30 000 gråsälar. Med den snabba tillväxten följer fler skador på garn, nät och ryssjor vilket drabbar redan hårt prövade yrkesfiskare. Den totala ekonomiska skadan av säl beräknas till , varav nästan hälften uppstår i södra . Där har andelen skadat nät-/garnfiske mer än fördubblats, från till , –2014. För krokfisket har motsvarande andel ökat från till . och står för närmare hälften av landets alla anmälda sälskador. Även skarven skadar fisket. tros ha största skarvbestånd. Frånvaron av en ordentlig förvaltningspolitik för säl och skarv är ett stort och växande problem för de kustnära yrkesfiskarna. Intresset för jakt på säl är relativt lågt, mycket på grund av krångliga regler kring säljakten. Det medför att inte ens kvoterna för skyddsjakt uppfylls. har öppnat för licensjakt eftersom myndigheten inte ser någon risk för att sälbestånden skulle hotas av licensjakten. Vi anser att förvaltarskapstanken bör genomsyra viltvården. Det gäller både den årliga älgjakten och jakten på säl. Som det är nu blir frånvaron av en fungerande förvaltning alltmer påtaglig för landets kustnära yrkesfiskare. Sälens utbredning hotar dessutom andra arter. Fisket, och inte minst ålfisket, i södra blir allt mer utsatt för angrepp från säl. Detta är ingen hållbar ordning. Vill vi ha kvar ett levande kustnära fiske måste det balanseras mot förekomsten av säl och skarv. Vi föreslår därför att licensjakt införs för säl och skarv, på motsvarande sätt som för större vilt.
mot · H302416 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det anförs i motionen om en snabb utbyggnad av och tillkännager detta för regeringen. binder samman och i och är en av stadens viktigaste knutpunkter. Hundratusentals människor passerar och flera trafikslag möts. För båtar är en viktig passage mellan och och här regleras vattennivå. vattennivå är viktig för hela då vattennivån påverkar verksamheten i och kring vattnet. Översvämningsriskerna runt är påtagliga. potentiellt stora vattenflöden tillsammans med bristfällig avtappningskapacitet kan kombinerat leda till att infrastrukturen och dricksvattenkvaliteten i skulle försämras vid eventuella översvämningar. För att minimera riskerna och säkra tillgången på dricksvatten för två miljoner invånare måste kapaciteten att tappa vatten ur byggas ut. vattennivå regleras på flera platser i och i genom att vatten från sjön släpps ut till havet. Genom att bygga nya och större kanaler vid kan dagens översvämningsrisker byggas bort. Även djurlivet runt skulle gynnas av att ändra vattenregleringen eftersom ett högre vattenstånd skulle skapa bättre förutsättningar. skulle det bli bättre för sjöfarten på , till exempel minskar risken för grundstötning. En snabb utbyggnation av i är en nödvändighet för att kunna få en smart, miljövänlig och fungerande infrastruktur för båt till Mälarhamnarna. En seg och utdragen process kring bygget runt nya gör att risken finns att företagen antingen flyttar från och eller väljer andra vägar för sin infrastruktur. Med anledning av ovanstående bör processen göras snabb att kunna få till stånd en utbyggnation av i .