mot · H3023226 · 2015-10-06 00:00:00 — Som patient avsäger man sig rätten till vårdgarantin om man väljer vård i annat landsting eller region. betyder reglerna att landstingen inte får prioritera sina egna invånare framför patienterna bosatta i andra landsting. Den som har störst behov av vård ska alltid ha företräde. 5.4 första samlade patientsäkerhetslag Denna lag är det verkligt första samlade helhetsgreppet som tagits kring säkerhet på detta sätt i den svenska vården. Lagen har som övergripande syfte att främja en ökad patientsäkerhet. Det ska bland annat bli lättare och enklare för patienter och anhöriga att anmäla vårdskador. Lagen anger bland annat att vårdgivare, oavsett driftsform, är skyldiga att bedriva ett systematiskt säkerhetsarbete. Vårdskador innebär onödigt lidande för tusentals patienter i vården och stora onödiga kostnader. 5.5 En utbildningssatsning – fler läkare och sjuksköterskor har denna satsning på mer utbildning resulterat i att har 3 500 fler läkare och 5 200 fler sjuksköterskor jämfört med när alliansregeringen tillträdde. Det gäller emellertid att bygga vidare på denna satsning i fler steg och prioritera bland annat att utbilda fler specialistsjuksköterskor, barnmorskor och biomedicinska analytiker. 5.6 En nationell cancerstrategi Alliansregeringen tillsatte en utredning om en nationell cancerstrategi som skulle ha fokus på framtida behov och utmaningar. Utredningens förslag lades fram i betänkandet En nationell cancerstrategi för framtiden (SOU 2009:11). Utredningen delade in strategin i tre delar: cancer ur ett medborgarperspektiv, cancer ur ett patientperspektiv samt kunskaps- och kompetensförsörjning. Mot bakgrund av utredningens förslag vidtog alliansregeringen en rad åtgärder. Den kanske allra mest långsiktiga och strategiska åtgärden handlar om att etablera sex regionala cancercentrum (RCC) – ett i varje sjukvårdsregion. Inriktningen på deras arbete definierades med hjälp av tio kriterier. Nationell samverkan mellan de olika RCC slogs fast är en förutsättning för att nå en likvärdig vård i hela landet. En överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om genomfördes. Denna åtgärd syftar till att få fram ännu tydligare kvalitetsregister för bättre resultat i vården. Det handlar exempelvis om en ständig utveckling av kvalitetsindikatorer, register, öppna jämförelser i vård och omsorg samt brukarundersökningar inom olika områden. 5.8 Kömiljard – korta köer och minska väntetider Alliansregeringen träffade flera överenskommelser med vårdens huvudmän, SKL, för ökad tillgänglighet bl.a. kömiljarden. Detta i syfte att skapa ännu tydligare drivkrafter och möjligheter för landstingen att leva upp till den skärpta vårdgarantin. Satsningen på en kömiljard har permanentats i syfte att minska köer, korta ned väntetider och öka tillgängligheten i vården för alla patienter. Sammanlagt har satsningen omfattat –2014. 5.9 Utökad uppföljning och utvärdering Alliansregeringens ambitioner att höja kvaliteten ledde till att en ny myndighet för vård och omsorg () infördes med övergripande syfte att förbättra uppföljning och tillsyn samt att underlätta för patienter, brukare och anhöriga att kunna påpeka brister, framföra klagomål och anmäla vårdgivare som brustit i sitt sätt att ge vård och omsorg. Denna myndighet är ett led i ett långsiktigt arbete att skärpa tillsyn och tillståndsgivning inom hälso- och sjukvård, socialtjänst samt verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Ambitionen är att det ska vara enkelt att kunna framföra sina klagomål gällande upplevd bristande kvalitet. Patientens behov ska sättas främst. Även en myndighet för vårdanalys infördes i syfte att stärka uppföljning och analys av hälso- och sjukvård, tandvård samt gränssnittet mellan vård och omsorg ur varierande perspektiv såsom patient, brukare och medborgare. Myndighetens arbete präglas av kontinuerligt analysarbete. Analysarbetet sker främst inom tre huvudsakliga områden. Utvärdering av nationella reformer och satsningar, granskningar samt strukturerade jämförelser mellan exempelvis olika länder. 5.10 En ny tandvårdsreform finns ett nytt generellt tandvårdsstöd för vuxna patienter. Detta stöd regleras i lagen om statligt tandvårdsstöd (2008:145). Denna reform vidareutvecklades genom ett särskilt tandvårdsbidrag som infördes av alliansregeringen . Syftet med att införa ett särskilt tandvårdsbidrag var att ge ett särskilt stöd för tandvård till patienter som när tandvårdsåtgärden påbörjas har en sjukdom eller funktionsnedsättning som medför risk för ytterligare försämrad tandhälsa. Målet med detta stöd angavs vidare vara att uppmuntra till ökad förebyggande tandvård så att allvarliga tandsjukdomar kan undvikas i största möjliga utsträckning. 5.11 En nationell e-hälsa – it i vården Alliansregeringen tog fram en nationell strategi för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. Målet med en nationell e-hälsa är förbättrad hälsa för hela befolkningen med hjälp och stöd av digital teknik. Ett konkret exempel på detta är användning av elektroniska patientjournaler. En strategi för nationell e-hälsa beskriver hur samhället med gemensamma ansträngningar genom alla relevanta aktörer arbetar för att förbättra hantering av information inom hälso- och sjukvård och socialtjänst till gagn för individ, personal och berörda beslutsfattare. Denna strategi var inriktad att fokusera på positiva effekter gällande nyttan av olika e-tjänster, skapa möjligheter för fler personliga e-tjänster för alla invånare och därtill kraftsamla kring samordning och utveckling av e-hälsa i hälso- och sjukvård samt socialtjänst. Detta arbete bör nu gå in i en ny fas efter det att e-hälsokommittén lagt fram sitt slutbetänkande Nästa fas i e-hälsoarbetet (SOU 2015:32). Vi vill utveckla och stödja användning och nytta av ny teknik som ständigt utvecklas. Här nådde vi inte ända fram – förnyelse krävs Utmaningar kvarstår och nya växer fram. Vi moderater är inte nöjda. kan mer med den gemensamma vården och omsorgen. Svensk hälso- och sjukvård håller en hög internationell klass. Det visar exempelvis undersökningen Euro Health Consumer index 2014 (EHCI). Bilden är emellertid tudelad. Det riktigt positiva är att svensk vård tillhör de absoluta toppnationerna om situationen kraftigt kan förbättras gällande väntetider i vården. Väntetiderna i hälso- och sjukvården är alldeles för långa trots att betydande och viktiga förbättringar skett . Vid en internationell jämförelse så är och bäst när det gäller att åstadkomma korta väntetider i vården, tillhör fortfarande bland de allra sämsta av 37 undersökta länder i EHCI-undersökningen 2014. Detta trots att situationen , med av patienterna som fick vänta än på operation i specialistsjukvården, har förbättrats avsevärt så att andelen patienter som får vänta än var nere i inom vårdgarantin. (Källa: SKL.) Alliansens och målmedvetna arbete med att korta köerna, öka kvaliteten och förbättra tillgängligheten med kömiljarden gav märkbara resultat, men det räcker inte. Väntetiderna är fortfarande för långa och internationellt sett mycket långa och bromsar en annars i grunden positiv utveckling av kvalitet. har också haft problem med mycket långa väntetider. Den utvecklingen har vänt i positiv riktning. är det endast nio undersökta länder av trettiosju som bedöms ha en effektivare situation gällande väntetider i sjukvården än . Det finns säkert lärdomar att dra av utvecklingen såväl i som i och . Alliansregeringen och lyckades inte tillräckligt väl med att implementera, informera och genomföra åtgärder som krävdes för att få patientlagen och patientsäkerhetslagen att fullt ut snabbt genomföras i hela landet, och komma alla patienter till del oavsett var man bor. Vi måste göra mer. Tio samhällsutmaningar inom hälso- och sjukvård De tio samhällsutmaningar som tas upp i denna motion är givetvis långt ifrån alla samhällsutmaningar som svensk hälso- och sjukvård står inför. Däremot anser vi att dessa speglar den mycket snabba utveckling som sker inom vård och omsorg och är medvetet valda med tanke på våra utgångspunkter och prioriteringar. 7.1 Skapa förutsättningar för högsta möjliga kvalitet Den första utmaningen handlar om kvalitet. Hur skapar vi bästa möjliga förutsättningar för en ständigt högre kvalitet inom vård och omsorg? Den första dimensionen som kräver uppmärksamhet är vad kvalitet egentligen är. Upplevd kvalitet är subjektivt. Det kan variera högst avsevärt från människa till människa. utgångspunkter för kvalitet kan vara en utgångspunkt. Rätt kvalitet kan sammanfattas med att hälso- och sjukvård ska ges enligt vetenskap och beprövad erfarenhet. Kvalitet utgår i första hand från vårdtagarna. När vården känner till deras behov, förväntningar och krav kan vårdpersonalen påbörja arbetet med att uppfylla dem. (Källa: , Kvalitet.) Kvalitet är inte ett enkelt eller självklart begrepp, utan bör definieras noggrant helst i en systematisk samverkan mellan olika intressenter. Patientupplevd kvalitet i vården påverkas av många olika faktorer. Det gäller att vara lyhörd och intresserad av att också lyssna på vad patienterna anser om vården och bemötandet. Kvalitet uppstår i mötet mellan vårdens och omsorgens medarbetare och patienterna och brukarna och deras behov. Det är i dialog där medarbetarnas kunskaper tas till vara som patienternas och brukarnas behov synliggörs och tillgodoses som den upplevda kvaliteten ökar, oavsett perspektiv. Några saker som de flesta patienter verkar uppleva som viktigt när det handlar om kvalitet är att den upplevs som hög om det är lätt att snabbt få för angelägen vård, om bemötandet upplevs som professionellt samt det allra viktigaste och avgörande om vården ger bästa möjliga resultat. Det avgörande är inte i vilken driftsform vården utförs. Det bör aldrig vara bara offentlig regi eller bara i annan alternativ regi. Det ska alltid kunna få vara både och. Valfrihet och mångfald bildar en av de fundamentala grunderna för högre kvalitet. Mångfald ger därtill patienter och brukare ännu bättre möjligheter att vara mer delaktiga i sin egen vård. Det finns mycket oro och rädsla, nidbilder och myter som sprids gällande vård som bedrivs i annan regi. Verkligheten visar att , som drivs i annan regi, fortsatt är det enda sjukhuset i som uppnår krav gällande kötider och sjukhuset hamnar återigen i topp när det gäller de kvalitetsindikatorer som tagit fram och som ligger till grund för en utvärdering mellan jämförbara sjukhus. (Källa: Rapporten, Genomlysning av fem stora akutmottagningar, 2013.) Ett annat exempel på två offentliga sjukhus som arbetar framgångsrikt med kvalitetsarbete är och . Dessa två sjukhus har hamnat i topp när det gäller kvalitet inom svensk hjärtsjukvård. hamnade allra överst i kvalitetsrankningen och 2014 var det tillsammans med . är det sjukhus i landet som förbättrat eftervården allra mest. (Källa: Swedehearts kvalitetsindex 2013 och 2014.) Tydliga exempel på kvalitet inom all vård handlar om pålitlighet, tillgänglighet, trovärdighet, bemötande, inlevelseförmåga och förmåga att kunna kommunicera på ett tydligt sätt. Hur mäter man då kvalitet på ett sådant sätt så att patienterna och deras anhöriga upplever att vården lyssnat? Kvalitetsuppföljning är en viktig del av kvalitetsutmaningen. Uppföljning, utvärdering och analys ska alltid ingå som redskap i styrning av vård och omsorg så att samlad kunskap finns om resultat och måluppfyllelse. Hur resultaten uppnås är också en viktig del i uppföljningen av kvalitet. ställer krav på att det ska finnas ett ledningssystem för ett systematiskt kvalitetsarbete. Det framgår av föreskrifter från nämnda myndighet. Dessa föreskrifter ska tillämpas inom hälso- och sjukvården. Därtill byggs olika kvalitetsregister ut i syfte att kunna följa upp och utveckla kvaliteten inom vården. Öppna jämförelser handlar dels om vikten av utveckla kvalitet och övertygelsen om att uppföljning ger kvalitativ information, dels att öppna jämförelser har ett egenvärde. Metoden bidrar till att ge drivkrafter att ständigt förbättra sig, transparens och lärdomar av goda exempel som framkommer av öppna jämförelser. Ett exempel på ett sådant kvalitetsregister är det tidigare nämnda Swedehearts kvalitetsregister som byggs upp i samverkan med alla akutsjukhus i . Detta register har på ett unikt sätt lyckas knyta ihop hjärtsjukvården med den patientnära kliniska forskningen. Därtill har detta register blivit internationellt erkänt för sin höga datakvalitet och för att utgöra världens enda kompletta om hjärtsjukdomar. En tydlig utmaning framöver är hur ytterligare gemensamma insatser från vårdprofession, forskningssfär, ideella organisationer, intresseorganisationer, stat, landsting, kommuner och övriga samhälle kan stödja en fortsatt utveckling mot ännu fler kvalitetsregister av högsta internationella klass. Ett exempel är hur Swedehearts kvalitetsregister samarbetat med clinical research center i syfte att utveckla en ny typ av studier för att kunna jämföra olika behandlingsalternativ på ett mer kostnadseffektivt sätt . En rimlig fråga att ställa handlar om regering och riksdag ska fatta beslut om att ge ett tydligt och kontinuerligt ekonomiskt stöd för fortsatt utveckling av kvalitetsregister. Utveckling av kvalitetsutveckling är i många fall avgörande för att verksamheter ska lära sig av tidigare erfarenheter och kunna dra lärdom och systematisk nytta av dessa. Kvalitetsuppföljning med tillhörande analys och slutsatser gynnar öppenhet och skapar ytterligare möjligheter att som patient och brukare dra nytta av denna information och göra nya aktiva vårdval. Ledningen, oavsett om vi menar den politiska eller fackmannamässiga, behöver den nya informationen för att kunna fatta rationella, kloka beslut om ytterligare åtgärder för att förbättra kvaliteten i vården. Vårdpersonalen är därtill beroende av att få ta del av en tydlig kvalitetsuppföljning för att kunna ge en vård av ännu högre såväl patientupplevd kvalitet som medicinsk kvalitet. Det råder brist på samlad kunskap om landsting och kommuners uppföljning. Det råder brist på konsekvens när det gäller offentliga utförare och tillståndsprövning. Det är därtill oklart hur kommuner och landstings uppföljning av privata utförare kan användas och eventuellt används för att följa upp även den egna verksamheten. Inspektionen för vård och omsorg () har till huvuduppgift att ansvara för tillsyn och tillståndsgivning inom hälso- och sjukvård och därmed jämförlig verksamhet, socialtjänst samt verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, men myndigheten kan inte täcka och göra allt som har med uppföljning av vård och omsorg. Här behöver ytterligare steg tas. Den andra utmaningen handlar om den framtida kompetensförsörjningen inom vård och omsorg. SKL uppskattar och beräknar att det kommer att behövas cirka 230 000 nya medarbetare inom vård och omsorg fram till och med om inga tydliga förändringar sker i arbetssätt och bemanning. Denna utmaning är komplex och spänner över många delar av vården och omsorgens behov av personal. genomför regelbundet prognoser över tillgång och efterfrågan för olika yrkesgrupper på såväl medellång som lång sikt. SCB menar att efterfrågan kommer att öka gällande ett antal yrkesgrupper inom vård och omsorg, det handlar om specialistsjuksköterskor, biomedicinska analytiker samt barnmorskor. SCB sätter upp en särskild varningsflagga för att det kommer att uppstå en omfattande brist på specialistsjuksköterskor. Det kan komma att saknas över 11 000 specialistsjuksköterskor . Därtill visar Arbetsförmedlingen att det kommer att finnas ett stort behov av röntgensjuksköterskor på medellång sikt. Läkare, sjuksköterskor, kuratorer och annan personal är basen i hälso- och sjukvården, och det krävs en långsiktig personalförsörjningsidé som stöd till kommuner och landsting som eftersöker kvalificerad personal. Det skall vara en långsiktigt hållbar plan som sträcker sig över tidscykler och som ser till hela välfärdssektorn. Frågan om framtida personalförsörjning inom vården måste lösas långsiktigt. Därför behövs ett helhetsgrepp och det behöver arbetas fram en långsiktigt hållbar personalförsörjningsplan. Det är viktigt att det sker skyndsamt då det tar innan dagens utbildningsinsatser påverkar verkligheten på till exempel vårdcentraler runt om i landet. Mycket pekar på att hälso- och sjukvården har ett delvis bristande resursutnyttjande. tillhör de länder som har flest läkare och sjuksköterskor per invånare. är vi bland de länder som har minst antal patientbesök per läkare och antalet besök per läkare har sjunkit. Därtill stängs vårdavdelningar på grund av brist på personal och kostnaderna för inhyrd personal ökar. Detta pekar sammantaget på en situation där hälso- och sjukvårdens organisation inte är tillräckligt ändamålsenlig. Därutöver finns brister i kontinuitet. Vissa vårdcentraler är beroende av hyrläkare och patienter träffar sällan samma läkare vid nästa besök, även om det är mellan besöken. Det leder till att onödig kraft får ägnas åt fel saker och kan leda till ökade risker avseende såväl kvalitet som säkerhet och effektivitet. Man måste se över försörjning och utbildning av all hälso- och sjukvårdspersonal, särskilt för läkare där signalerna om kommande personalbrist är oroande. I en översyn bör man även se till personalsituationen i förhållande till hur bristen ser ut i storstäderna såväl som i mindre städer och på landsbygden. Alliansregeringen tog ett helhetsgrepp om svensk äldrevård och tillsatte en utredning för att kunna fatta långsiktiga, hållbara beslut. måste den nuvarande regeringen överväga något liknande för hälso- och sjukvården. Det är därtill långa väntetider gällande att få sin utbildning validerad och beslut avseende vårdlegitimation. ansökte 1 229 personer om vårdlegitimation hos . är prognosen att över 2 200 personer kommer att ansöka om vårdlegitimation. Det är i grunden positivt, oroande är dock att väntetiderna har ökat inte minskat trots ökade resurser till . En bild av personalförsörjningen inom svensk hälso- och sjukvård är att mer än var fjärde läkare är född utomlands, nästan var fjärde tandläkare, mer än vart femte vårdbiträde har sina rötter utomlands och var tionde undersköterska är född utomlands. Validering av utländska utbildningar måste kunna ske snabbare. Det är en viktig del i kompetensförsörjningen. är efterfrågan på läkare större än tillgången, enligt bedömning. är läkartätheten internationellt sett hög. Trots det har vi brist på cirka 1 500 allmänläkare, enligt . Det är allvarliga signaler då utbildningstiden för en läkare är . Bristen på läkare, till exempel patologer, försämrar kvaliteten i vården och kan försena diagnoser med sämre behandlingsprognos som resultat. Det finns därutöver skäl att titta närmare på den långsiktiga bristen på patologer inom cancervården. Denna brist kan vara en av många bidragande orsaker till att väntetiderna inom cancervården är långa. I jämförelse med andra jämförbara länder behöver svensk hälso- och sjukvård fler patologer. Bristen på till exempel allmänläkare i öppenvården ger längre väntetider, dålig kontinuitet och högre kostnader när de ersätts med så kallade stafettläkare. Att ha en långsiktig försörjning, kompetensutveckling och bemanning är en utmaning för hela landet, men den kan bli särskilt stor för kommuner utanför storstäderna, till exempel landsbygdskommuner. Det finns således flera utmaningar när det gäller att säkra försörjningen av kompetent och utbildad vårdpersonal . Det handlar såväl om att utbildning måste löna sig och att vidareutbildning och ökat ansvar ska ge utdelning även i framtida löneutveckling, dels om att skapa förutsättningar för en arbetsmiljö där vårdpersonalen orkar arbeta ett helt yrkesliv. Det får inte vara så att vård- och omsorgspersonalen upplever att det inte lönar sig att ta ansvar och vidareutbilda sig och att arbetsmiljön är så tung att bära att många tvingas till sjukskrivning alternativt att gå ned i arbetstid eller bestämmer sig för att sluta helt. Hur säkrar vi gemensamt kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården? Den frågan kräver många olika lösningar och kommer att ta mycket tid och kraft. Och ska också få göra detta. Om det offentliga ska klara personalförsörjningen måste hälso- och sjukvården bli en attraktivare arbetsgivare. 7.3 Långa väntetider och skillnader i vården Den tredje utmaningen handlar om att korta ned väntetiderna ytterligare i vården och åstadkomma en likvärdig vård i hela landet. Likvärdig vård ska emellertid inte vare sig bokstavligt eller bildligt talat tolkas som exakt samma vård. Vi är alla olika och har varierande erfarenheter, förutsättningar och behov. Den stora utmaningen handlar om att skillnaderna är stora gällande vilken vårdkvalitet patienterna får och hur de behöver vänta på att få vård beroende på bostadsort och tillhörighet av landsting eller region. Några exempel som beskriver oacceptabla skillnader i vården. Hjärtsjukvården bedöms vara mer än så bra i , , och jämfört med i . Väntetiderna i vården varierar stort i olika delar av landet. När det gäller operation i specialiserad vård får av alla patienter i , och operation jämfört av patienterna i . När det gäller sjukvårdsrelaterad åtgärdbar dödlighet för män så är skillnaden mellan som har bäst utfall och som har sämst utfall. För kvinnor är motsvarande skillnad mellan och . Det handlar om patienter som bedömts ha haft sjukdomar som rätt vård hade kunnat åtgärda. Gällande väntetider för lungcancer är variationerna livsavgörande. Antal dagar från remiss till beslut om behandling varierar stort. I landsting, var medianväntetiden nära så lång som i landsting som hade bäst utfall. Det handlar om 13 dagars väntetid jämfört . När det gäller patientflödet och överbeläggningar i vården är variationerna också omfattande. Det är nära fyra fler överbelagda patienter per 100 vårdplatser i och jämfört med och nära två fler jämfört med . (Källor: , , , Cancerfonden samt Swedehearts kvalitetsregister.) Gällande väntetider från remiss till beslut om behandling avseende lungcancer är dessa helt avgörande. Enligt har sju av tio av alla patienter med lungcancer en långt framskriden sjukdom redan vid tiden för diagnos. Tre av fyra av dessa patienter avlider och femårsöverlevnaden i lungcancer är . Därmed kan skillnaden mellan hur en patient får vänta på beslut om behandling i landsting jämfört med landsting vara direkt livsavgörande. Det är oacceptabelt. Ytterligare ökad kvalitet och kortare väntetider i cancervården är centralt. Detta exempel illustrerar betydelsen av att alltid följa upp och utvärdera vårdens kvalitet. Det finns en rad utmaningar gällande att ta ett samlat grepp om att kunna åstadkomma en mer överblickbar, kontinuerlig och samlad bild över hur kunskapen ser ut om olika verksamheters uppföljning. Det kommer att krävas mycket arbete för att komma till rätta med bristerna gällande långa väntetider och likvärdighet i hälso- och sjukvården. 7.4 Hot mot valfrihet och etableringsfrihet Ett av de tydligaste hoten mot svensk hälso- och sjukvård är vänsterregeringens iver att bromsa vårdens utveckling bl.a. genom den så kallade vinstutredningen som regeringen tillsatte . I direktiven till utredningen syns kanske allra tydligast påverkan och inflytande över den nuvarande regeringens politiska inriktning. En sammanfattning av vilka som utför hälso- och sjukvård i ger en tydlig bild av omfattningen av det hot som vänsterregeringens politik, tillsammans med , utgör för framtiden gällande patienternas och medarbetarnas valfrihet och utförarnas etableringsfrihet: av all hälso- och sjukvård i drivs i alternativ regi. av all primärvård i drivs i alternativ regi. Mer än 6 miljoner läkarbesök gjordes i vårdcentraler drivna i alternativ regi. Över nio av tio utförare i alternativ regi är småföretagare med färre än 20 anställda. Det arbetar ungefär 137 500 årsanställda inom vård och omsorg som drivs i alternativ regi.