ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3022935 · 2015-10-06 00:00:00 — Engagemangsrapporter för borgensåtaganden och fullmakter ställer sig bakom det som anförs i motionen om engagemangsrapporter för borgensåtaganden och andra ansvarsförbindelser för privatpersoner och tillkännager detta för regeringen. Banker är skyldiga att för privatpersoner lämna kontrolluppgifter till myndigheter vad avser olika ekonomiska förhållanden. Detta i huvudsak för att staten ska kunna beskatta medborgare på ett korrekt sätt och kan därmed inte sägas utgöra ett konsumentintresse. För företagare krävs att det i ett upprättat bokslut finns en engagemangsrapport där det framgår vilka borgensåtaganden, fullmakter och andra utställda säkerheter företaget har förbundit sig till. Detta för att kunna skapa sig en rättvisande bild över företagets ekonomiska situation. ökar svenskarnas belåning. Utöver den kända belåningen har många privatpersoner även borgensåtaganden som för dem själva inte alltid är kända. Detta bekräftas av både konkursförvaltare och kronofogdar som flera vittnar om att personer i stor utsträckning är ovetande om deras ansvarsförbindelser och att detta är ett stort problem. Av denna anledning borde banker och andra kreditinstitut även vara skyldiga att redovisa vilka borgensåtaganden och fullmakter deras kunder har i form av en årlig engagemangsrapport.
mot · H3022936 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektskatten på kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. Kärnkraften tillhör de energikällor som har allra minst påverkan på klimatet och i förhållande till den mängd energi den kan producera så släpper man ut en mycket liten mängd klimatpåverkande utsläpp. Såväl ledande energiforskare som FN:s klimatpanel är överens om att kärnkraften spelar en nyckelroll i att ställa om till ett långsiktigt hållbart energisystem där man minskar beroendet av kol och olja. Trots detta så vill den rödgröna regeringen prisa ut svensk kärnkraft genom att höja den för vårt land unika effektskatt som läggs på kärnkraftsenergi. Detta har redan fått effekt när investeringar i ny kärnkraft avbryts och skjuts och de ledande energibolagen börjar att avveckla befintliga reaktorer. Skatter på energi och industriproduktion bör vara tydliga och tjäna ett uppenbart syfte. Exempel på en sådan skatt är koldioxidskatten där det finns en direkt koppling till mängden skadliga partiklar som släpps ut. Någon sådan koppling finns inte när det gäller effektskatten utan den baseras enbart på den mängd energi som en reaktor kan producera. En effektiv, mer miljövänlig, reaktor beskattas då hårdare än en ineffektiv. Den är en skatt som motverkar en modernisering av svensk kärnkraft. Effektskatten är som omnämnts unik för . Den leder till obalanser på energimarknaden, den har ingen koppling till några faktiska utsläpp och den riskerar att förhindra den förnyelse av svensk kärnkraftsproduktion som är nödvändig för att klara framtidens energibehov. Regeringen bör därför överväga en översyn av effektskatten i syfte att långsiktigt avskaffa densamma.
mot · H3022937 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla barn och ungdomar under sin skoltid bör ges utbildning i entreprenörskap och tillkännager detta för regeringen. Att det finns jobb och att nya jobb växer fram är av yttersta vikt för framtid. är dagens stora företag. Därför är det av yttersta vikt att nya företag skapas och att någon skapar dem. kommer de som startar företag själva från företagarfamiljer, men så behöver det inte vara, alla borde kunna få en chans att lära sig mera om företagsamhet i skolan. Undervisning i entreprenörskap i skolan bör därför ges till alla . Vi behöver flera företagare och vi behöver ungdomar som blir företagare. Vi behöver utöka rekryteringen till företagare, ungdomar som inte fått komma i kontakt med företagande behöver också få chansen att prova på, de kanske annars inte ser sin möjlighet att bli företagare. Därför bör alla barn och ungdomar under sin skoltid i eller gymnasiet få utbildning i entreprenörskap.
mot · H3022938 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om momsen på gästhamnsbesök och tillkännager detta för regeringen. Det är olyckligt och kostsamt att momssatserna inom turistnäringen skiljer sig åt. rättade den föregående alliansregeringen därför till den problematik som fanns med avvikande moms för skidanläggningar gentemot annan turistverksamhet. Men fortfarande består skillnaderna mellan gästhamnar och campingplatser, trots att de erbjuder i princip samma service. En gästhamn är en kommersiell boendeanläggning och det finns därmed inga skäl för att den inte skulle jämställas med annat kommersiellt boende – som är belagt med 12 procents moms. För samma service betalar husbilar som ställer upp vid gästhamnar exempelvis i moms, medan båten som lägger till vid kaj betalar . Detta är inte rimligt. En harmonisering av gästhamnsmomsen skulle innebära i minskade skatteintäkter, enligt uträkningar baserade på 1 487 000 betalade båtnätter à natten där varje procent moms innebär och en sänkning blir således . län står för av gästnätter i gästhamnar, och många i näringen ser en växande potential från framförallt utländska besökare. Men då krävs också investeringar. I exempelvis omsätter båtturismen mer än samlat på åtta gästhamnar. Med naturhamnar inräknat har den lilla kommunen drygt 188 000 gästnätter. Båtgästerna bidrar till handel och landturism men också till en levande skärgård. Branschens bedömning är att antalet gästnätter och lönsamheten kan öka väsentligt. För att undvika att otydliga och snäva regler uppmuntrar till fusk, underlätta för utövarna, öka lönsamheten samt likställa momssatsen för allt kommersiellt boende bör regeringen överväga att se över möjligheten att sänka momsen på gästhamnsbesök till .
mot · H3022939 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagfartsavgiften och tillkännager detta för regeringen. Vid köp av fastigheter utgår en lagfartsavgift beräknad på på köpeskillingen samt därutöver en expeditionsavgift à . Om då köpeskillingen är exempelvis blir lagfartsavgiften . Lagfartsavgiftens storlek kan anses vara orimlig i förhållande till arbetsinsatsen för att handlägga en lagfart. Tiden för handläggning per ärende på aktuell myndighet är bedömt begränsad. Med andra ord kan det inte vara fyra gånger mer arbete med en fastighet som kostar 2 miljoner jämfört med en som kostar 0,5 miljoner. En myndighet som har monopol får inte utnyttja sin position. Regeringen bör därför överväga att se över möjligheten att ge lagfartsavgiften en rimlig proportion i förhållande till det nedlagda arbetet.
mot · H302294 · 2015-10-01 00:00:00 — Skyddet av är otillräckligt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder utifrån de resultat som presenteras i 2013:35 och tillkännager detta för regeringen. gav alliansregeringen i uppdrag att se över hur det lagliga skyddet av fungerar. Rapportens resultat var nedslående (SJV 2013:35). Det framgår till exempel att jordbruksmark exploateras utan att de avvägningar och beslutsunderlag som lagstiftningen kräver görs. Att många kommuner förvisso har skrivit in i sina översiktsplaner att de ska ta hänsyn till lagstiftningen i 3 kap. 4 § (MB 3:4), men att de sedan inte gör det. Vidare konstateras att länsstyrelserna inte har något enhetligt arbetssätt för rådgivningen av MB 3:4. Detta är oroväckande läsning och fakta, som kräver att regeringen nu vidtar åtgärder. I en tidigare rapport från (2009) gjordes bedömningen att lagstiftningen i MB 3:4 skulle räcka som skydd för hushållningen med jordbruksmark förutsatt att den tillämpades väl. utredning visar dock ”att lagstiftningen i MB 3:4, i allmänhet, inte tillämpas väl och att det därför kan finnas skäl till att möjliggöra tillsyn och stärka rådgivningen.” är en knapp naturresurs som i allt högre grad går hopplöst förlorad för produktion av råvaror till mat och energi. exploateras i 600–jordbruksmark för bebyggelse och anläggningar. En exploatering som beräknas fortsätta och resultera i att ytterligare mellan 2 200 till kommer tas i anspråk fram , om dagens förhållanden kvarstår. Med tanke på den stora efterfrågan på livsmedel som befolkningsökning och ökad levnadsstandard kommer att leda till och den pågående omställningen från fossil energi till bioenergi, måste åkermarkens betydelse uppmärksammas bättre. Det borde därvid vara självklart att produktion av mat och energi ska ges en större betydelse och vikt än de flesta alternativa användningar av marken. Med hänvisning till ovanstående bör regeringen vidta åtgärder i enlighet med de slutsatser som framgår av (SJV 2013:35) så att värdefull jordbruksmark får ett ökat skydd i svensk lagstiftning.
mot · H3022940 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda ifall det skulle vara möjligt att vara skriven del av året på annan ort och därmed skattskyldig för och tillkännager detta för regeringen. Omfattande delar av den service vi beskriver som det svenska välfärdssamhället utförs av eller bekostas med skattemedel från landets primärkommuner samt landstingen/regioner. I takt med ökad rörlighet är det inte ovanligt att människor genom arbete eller fritid under del av året kan befinna sig längre eller från sin bostad och den adress man är skriven på. Ändå kan finnas en stark vilja att bidra till en kommun eller ett samhälle där man tillbringar en hel del tid och där servicen nyttjas. Bibliotek, kultur och räddningstjänst kan vara sådant man uppskattar i sin fritidskommun och som den enskilde gärna vill bidra till. Ifråga om det kommunala utjämningssystemet finns kritik från kommuner båda vilka tvångsmässigt måste bidra som för de mottagande och för den enskilde är det ett helt otillräckligt argument. Ett sätt att lösa det faktum att en hel del människor bor och nyttjar servicen någonannanstans än i hemkommunen skulle vara att utreda en helt ny möjlighet att kunna vara skriven del av året på annan ort och därmed skattskyldig för den eller de aktuella antalet månaderna och under den tiden befrias från den ordinarie utdebiteringen i kommun samt landsting/region där man stadigvarande lever. finns det ett antal kommuner, många belägna i och på , som axlar ett stort ansvar genom att ta emot ett stort antal fritidsgäster och sommarbesökare. Det kan handla om en fördubbling eller mer än så av den egna kommunens befolkning under några intensiva veckor. Det här skulle öppna en möjlighet både för kommuner att kunna få verksamhet finansierad och för den enskilde att kunna få bidra.
mot · H3022942 · 2015-10-06 00:00:00 — Partiers representation i nämnder, utskott och styrelser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla partier med representation i en folkvald församling också bör ges representation i dess nämnder, utskott och styrelser och tillkännager detta för regeringen. I har vi en representativ demokrati där flerpartisystem inom våra folkvalda församlingar tillämpas. Tanken är att sammansättningen av dessa församlingar i så stor grad som möjligt skall spegla befolkningen, åsiktsmässigt. Därigenom förmodas alla fattade beslut vara förankrade hos de medborgare de berör. På pappret fungerar detta system väl. Rösterna i våra kommuner, landsting och regioner samt i fördelas mellan de invalda partierna i enlighet med den röstandel de fått i det senaste allmänna valet. Alla åsikter får bli hörda och alla partier deltar på lika villkor i de debatter som leder fram till beslut. Verkligheten ser dessvärre ofta annorlunda ut. Precis som röster och mandat i församlingarna fördelas representativt är det gällande regelverket utformat så att även platser i nämnder, utskott och styrelser fördelas enligt senaste valresultat. Men då dessa arbetsgrupper ofta är betydligt mindre än den församling de tillhör uppstår inte sällan situationen att det inte finns plats för alla i församlingen invalda partier att delta även i arbetsgruppen, om representativiteten skall säkras. Detta får till följd att mindre partier inte kan delta på lika villkor i det politiska arbetet som större partier, och i vissa beslut inte får delta alls, trots att de är invalda i församlingen. Självklart skall valresultatet vara utslagsgivande i form av mandat- och röstfördelning i folkvalda församlingar, likaväl som i beslutande utskott. I diskussionerna som föranleder beslutsfattning är det dock rimligt att alla representerade partier får föra fram de åsikter de fått mandat av medborgarna att lyfta. Inte minst är detta viktigt då vissa beslut tas direkt av nämnder och arbetsutskott, och således aldrig lyfts i den större församlingen. Dessutom är det i de olika nämnderna som de verkliga diskussionerna sker, och det är där alla fakta lyfts och klargörs, i beredningen av olika ärenden som senare skall upp till beslut i kommun-, landstings-, regionfullmäktige eller riksdag. Utan att själva ha en representant närvarande vid dessa diskussioner är det svårt för enskilda partigrupper att fatta väl underbyggda beslut och ta ställning i frågor. För att säkerställa att väljarnas förtroende förvaltas på bästa sätt menar vi att det bör säkras i lag att alla i en folkvald församling representerade partier skall ha rätt att ha en representant närvarande med yttranderätt, men inte nödvändigtvis rösträtt, i alla församlingens olika nämnder, arbetsutskott och styrelser.
mot · H3022944 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en återreglering och tillkännager detta för regeringen. Flertalet avregleringar och utförsäljningar i vårt land har skett med ideologiska förtecken som grund, istället för med ett resultatinriktat och logiskt synsätt. Huvuddelen av avregleringarna och utförsäljningarna har inneburit samhällsekonomiska förluster ur flera aspekter. Ett allt för kortsiktigt tänkande har präglat diskussionen om avregleringar och statligt ägande, där valfrihet och vinst gått före kvalitet och svenska folkets gemensamma bästa. Så även vad gäller avregleringen av apoteksmarknaden. Undersökningar som gjorts pekar på att svenska folket inte är nöjda över apotekens kvalitativa nivå efter avregleringen. Medborgarna har bland annat inte varit nöjda med rådgivningen som ges, samt att apoteken saknade medicin och att det tog att beställa dessa. Vidare, vilket är allvarligare, anser sex av tio apoteksanställda att möjligheterna för personalen att kompetensutvecklas har försämrats. Det finns även en risk att apotek ute på lands- och glesbygden kan komma att stänga då flera apotek i dessa regioner har problem med lönsamheten. Med allt ovanstående samt risk för nedläggningar bör detta leda till att marknaden återregleras. Vi förstår att det inte är rimligt att en återreglering kan genomföras på kort sikt. Därför föreslår vi att regeringen utreder hur mycket det skulle kosta samt hur det krävs för att återreglera apoteksmarknaden. [1] Dnr 2014:1502, .
mot · H3022945 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återreglera postväsendet och tillkännager detta för regeringen. Trots en ökad digitalisering i och världen levererades 2,6 miljarder postbefordringar till mottagare i . Det visar på att posthanteringen är viktig för landets fortsatta välstånd. avskaffades det statliga monopolet på postbefordran och bolagiserades till . Att vissa parter enbart erbjuder vissa tjänster på enskilda orter gör konsumenter förvirrade och skapar en osäkerhet gällande servicegraden. Utdelningsledet av post står för ungefär hälften av den totala kostnad som det kostar att skicka en försändelse. Utdelning av post brukar ofta anges som ett exempel på ”dubbleringsslöseri”, dvs. där det entydigt är olönsamt att ha mer än en brevbärare per rutt. Brevutbärning skulle därmed utgöra ett ”naturligt monopol” tack vare starka stordriftsfördelar. Brevbäraren som följer sin runda får inte högre kostnader om han delar ut ytterligare brev. Stordriftsfördelar i utdelningsledet bekräftas också i internationell forskning av bl.a. Rogerson och (1993), , och (1993) gällande och Cazals et al (1997) för . Ur miljösynpunkt är det synnerligen svårt att motivera varför man bör låta två aktörer leverera posttjänster på samma ort. Ett leveransscenario kan se ut enligt följande: Först kommer en leverans med två brev och kommer nästa leverans av ett brev av nästa företag. Av miljö- och samhällsekonomiska aspekter är det inte förenligt med starka miljövänliga profil att stå bakom nuvarande system. Med sakta sjunkande volymer är det viktigt att verksamheten hålls så effektiv som möjligt för att hålla en god servicegrad till en rimlig kostnad för landets kunder. I händelse av krig och andra oroligheter får regeringen enligt 4 kap. 9 § postlagen meddela de föreskrifter som behövs med hänsyn till landets försvar och säkerhet i övrigt. Om detta ansvar läggs på ett mul tinationellt företag, hur vet vi då att rikets intressen tillgodoses?
mot · H3022946 · 2015-10-06 00:00:00 — Civilförsvaret som driftvärn i kultursektorn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driftvärn för den kulturella sektorn utreds och upprättas och tillkännager detta för regeringen. Civilförsvaret har många uppgifter och utan ett väl fungerande civilförsvar kan inte det militära försvaret verka uthålligt. Det finns ytterligare uppgifter för civilförsvaret som inte är direkt kopplade till att bidra till försvaret av riket, men som har desto viktigare betydelse för hur samhället ser ut efteråt. När krig drabbar ett samhälle så är det stor risk att kulturarvet skadas eller plundras; här fyller civilförsvaret en viktig funktion. De som är verksamma inom den kulturella sektorn måste då krig utbrutit eller krigsfara föreligger agera så att kulturarvet drabbas i så liten utsträckning som möjligt. Exempel på uppgifter är detaljerad kartläggning av byggnader för att möjliggöra återuppbyggnad, evakueringsplaner för kulturskatter som kan flyttas, bergrum för skydd, övningar för att snabbt kunna förflytta kulturella objekt och så vidare. I ett modernt civilförsvar ingår uppgiften att skydda kulturarvet från skadegörelse. Ett driftvärn för att skydda detta ska upprättas och övas med lämplig frekvens och omfattning, i utredningar vad avser civilförsvaret ska detta vara en utav aspekterna som ska utredas.
mot · H3022947 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en påbörjad legitimeringsprocess av legitimerade yrkesgrupper med arbetsrätt i och tillkännager detta för regeringen. Många av dem som bosätter sig i pga. att man flytt från annat land eller att man av annan anledning valt att bosätta sig här, har långa utbildningar och många har legitimation inom olika yrken. De har också studievana i och klarar ofta av att både lära sig svenska och att läsa in kurser för att få svensk behörighet och legitimation. Hindret för dem att få ut sin svenska legitimation och därmed kunna börja sin svenska yrkeskarriär är ofta att det är långa väntetider, det finns uppgifter om väntetider på upp emot hos att få ut sin svenska legitimation. Detta får samhällsekonomiska konsekvenser, många blir borta länge från yrkeslivet och många kommer efter med den nya kunskap man behöver ta till sig i sin profession. Därför behöver en tidsgräns sättas kring när måste ha påbörjat den process där en enskild ska få en svensk legitimation inom ett yrke där denne har en motsvarande legitimation i ett annat land.
mot · H3022948 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen då dokument viktiga för brottsutredningar flyttat till molntjänster, och tillkännager detta för regeringen. Information och data har till stor del flyttats från pappersdokument till filer i en dator. Filerna flyttar nu mer och mer ut på så kallade molntjänster. Lagstiftningen runt dokument tillhörande olika verksamheter och personer har dock inte följt med. Det finns inget lagstöd för att hämta hem eller använda dokument som lagts i molntjänster som bevis vid brottsutredningar eller rättegångar. Molntjänster kan vara ett sätt att gömma undan dokumentation i laglöst land. Denna lagstiftning behöver därför ses över och moderniseras utifrån de olika lagringsplatser som finns för dokumentation.
mot · H3022949 · 2015-10-06 00:00:00 — Synliggörande av osynliga skatter ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av bättre synlighet vid skatteuttag och tillkännager detta för regeringen. Öppenhet i det offentliga skattesystemet är viktigt både för att skapa legitimitet bland och insyn för medborgarna. är det inte uppenbart för alla att tre av fem skattekronor går till skatt, eftersom skatten i stor utsträckning inte är synlig. Indirekta skatter såsom moms, arbetsgivaravgifter och punktskatter utgjorde av BNP. En stor del av de indirekta skatterna utgörs av arbetsgivaravgiften som betalas in av arbetsgivarna och läggs ovanpå lönen. Det innebär att om du tjänar är den totala kostnaden för arbetsgivaren . Oavsett om man är förespråkare av höga eller låga skattesatser borde det vara rimligt att få insyn i hur stor del av ens lön som går till skatt utöver den ringa del som är synlig. Löntagaren vet inte hur mycket han eller hon betalar, vilket kan jämföras med exempelvis företagare som har denna information eftersom de betalar skatten själva. Enskilda löntagare borde ha samma möjlighet. Det skulle vitalisera och uppmärksamma debatten om eget ansvar samt skapa en mer demokratisk uppslutning för skattesystemet. De osynliga skatterna rör framförallt de sociala avgifter som dras från lönen. Den totala summan syns inte i lönebeskedet eller någon annanstans för den delen. I och med detta får medborgarna ingen insyn i varför skatt dras eller hur mycket skatt som tas ut och till vad de sociala avgifterna går. Denna typ av problem kan motverkas genom större synlighet i exempelvis lönespecifikationerna, vilket skulle bättra på förtroendet för skatteuttaget och ge en mer rättvis bild av hur lönen hanteras. Bättre tydlighet skulle skapa ökad transparens i systemet och ge förbättrad legitimitet, vilket vore eftersträvansvärt. Statliga myndigheter borde därför föregå med gott exempel och börja redovisa arbetsgivaravgifterna i lönespecifikationerna för att öka transparensen. För att underlätta för mindre företag som inte använder sig av datoriserade lönehanteringssystem, och för vilka det föreligger en påtaglig administrativ börda att införa det motionen föreslår, bör ett synliggörande av skatter – såsom det preciseras i motionen – ta hänsyn till det. i (M)
mot · H302295 · 2015-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att skyndsamt införa de förbättringsförslag som Statskontoret föreslår då det gäller avgifter vid tillsyn på livsmedelsområdet och tillkännager detta för regeringen. Förra inlämnade undertecknad en motion som yrkade på en översyn av avgifterna vid tillsyn på livsmedelsområdet. Statskontoret har presenterat en rapport (2015:17) som berörde frågan. Av rapporten framgår att mycket av den kritik som har riktats mot avgiftsfinansieringen i livsmedelskontrollen har varit befogad. Statskontoret konstaterar till exempel att avgiftsmodellen brister både i begriplighet och legitimitet och anför vidare att systemet kan förbättras och antalet kontroller ökas. Myndigheters tillsyn är ett viktigt instrument för att kontrollera att lagar och regler efterlevs. Konsumenter ska ha tillgång till säkra och pålitliga livsmedel som är rätt märkta. Därför är arbete med att kontrollera livsmedelshygien och tillsyn av livsmedelsanläggningar en viktig verksamhet. Avgifterna bör baseras på myndighetens nedlagda tid för kontrollverksamheten ifråga och inte vara fasta. Detta är också något som tar upp i sin rapport . De skriver bland annat om avgifter: ”Svårigheterna att tillämpa bestämmelserna om avgifter medför även en risk för att avgifterna som livsmedelsföretagen betalar för kontrollen inte är korrekta. Exempelvis kan företag få betala för kontroller som inte genomförs.” Enligt är detta något som är väl medvetna om, och det är inte rimligt. bör utifrån ovan ge regeringen i uppdrag att skyndsamt införa de förbättringsförslag som Statskontoret föreslår då det gäller avgifter vid tillsyn på livsmedelsområdet.