ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3022220 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en lex och tillkännager detta för regeringen. Det behövs en direktmöjlighet för unga som upplever missförhållanden i kontakt med psykiatrin (öppen eller sluten vård) att anmäla dessa missförhållanden till Inspektionen för vård och omsorg (). De anmälningsmöjligheter som finns kan inte anses tillräckliga. En bra benämning på denna funktion skulle kunna vara . Detta syftar på en flickas erfarenheter av psykiatrin och socialtjänst som skildras i radiodokumentären ”Den fastspända flickan” , bland annat via inspelat material. Flickan kallades i programmet för . En rad uppenbara felaktigheter och direkta övergrepp uppenbarades i detta ärende utan att någon hade larmat. Man frågar sig hur det kunde vara möjligt trots att så många hade insyn i hennes situation. Det behövs en , som innebär att barn och unga i kontakt med psykiatrin vid missförhållanden eller känsla av missförhållanden ska kunna ta direktkontakt med . De ska själva kunna ringa direkt till , på ett särskilt telefonnummer eller via e-mail, och de ska bli mottagna av erfarna handläggare med särskild kompetens. Barn och unga som mår psykiskt dåligt befinner sig i en utsatt situation. skulle vara en viktig funktion som stärker deras rättigheter. Det blir en viktig form av direkttillsyn för och kan leda till förbättrad kvalitet inom psykiatrin.
mot · H3022221 · 2015-10-06 00:00:00 — Missgynnande av eleverna på spetsutbildningarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för meritpoäng så att elever som väljer spetsutbildningar inte missgynnas, och tillkännager detta för regeringen. definierar spetsutbildningar i gymnasieskolan som utbildningar som är tydligare profilerade och koncentrerade mot vissa specialområden än andra gymnasieprogram. Där kan eleven bredda och fördjupa sina kunskaper i teoretiska ämnen som matematik, naturvetenskap, samhällsvetenskap, ekonomi och humaniora. Under utbildningen har eleven kontakt med universitet och högskolor och kan läsa kurser på universitetsnivå vid sidan om gymnasiestudierna. Spetsutbildningarna är riksrekryterande. Det är kort sagt en utbildning för mycket studiemotiverade ungdomar som har ett starkt intresse inom ett område. Gullmarsgymnasiet i min hemkommun har haft gymnasial marinbiologisk undervisning , först ett marinbiologiskt naturvetenskapligt program med riksintag och efter gymnasiereformen 2010–11 en spetsutbildning i marinbiologi. Att få kombinera bra utbildning med fördjupning i de ämnen som intresserar mest har visat sig vara ett framgångsrecept. De har haft ett gott söktryck från första början och många nöjda ungdomar har passerat . Jag är själv en av dem. Spetsutbildningarnas ämnesplaner är låsta från början på grund av att man blir beviljad ett specifikt upplägg på utbildningen. Här har gymnasieskolorna med spetsutbildning uppmärksammat ett problem. Sedan meritpoängen infördes som styrmedel för att rikta in elever att välja t ex mer språkkurser har detta skapat en direkt orättvisa för de som söker spetsutbildningar. Elever på spetsutbildningarna kan inte använda sitt individuella val till att söka kurser som ger extra meritpoäng då de är låsta för fördjupningskurserna som inte ger några extra meritpoäng. Jag anser att det borde vara en självklarhet att spetskurser och specialiseringskurser som används till programmets fördjupning borde ge extra meritpoäng. Som det är nu halkar dessa elever efter i konkurrensen jämfört med de som inte väljer spetsutbildningar och kommer då inte in på de mest attraktiva universitetsutbildningarna där antagningspoängen är som högst. Elever lär sig tidigt att välja taktiskt, och därmed väljer de mest målmedvetna eleverna bort spetsutbildningarna, vilket ju är tvärtemot vad syftet var från början. Jag finner det därför angeläget att ser över riktlinjerna för meritpoäng så att inte de elever som väljer spetsutbildningar missgynnas.
mot · H3022224 · 2015-10-06 00:00:00 — Höjda krav på lärare och rektorer för ökad kvalitet i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolledare ska vara utbildade lärare i grunden för att verka som rektor och tillkännager detta för regeringen. Skollagen har skärpts på ett antal områden för att bidra till ökad kvalitet i undervisningen. Lärarens roll betonas mycket mer, men även rektor som pedagogisk ledare. För att på allvar fortsätta stärka professionens roll och mandat i klassrummet och vid varje skolenhet är det centralt att fler lärare blir behöriga, men också ämnesbehöriga i de ämnen de undervisar inom. Trots lärarlegitimationsreformen krävs det fortfarande viktiga steg för att vända kunskapsutvecklingen och höja resultaten, inte minst i ämnen som matematik för att ta ett exempel. Att lärare utöver en pedagogisk utbildning behärskar sitt ämne som man ska undervisa i samt sätta betyg är därför helt centralt. För att skolan också ska kunna ledas pedagogiskt i enlighet med skollagens ambitioner bör riksdag tillkännage för regeringen som sin mening att en rektor också ska vara utbildad lärare i grunden. Rektor ska leda det dagliga arbetet; risken är att fokus ligger helt på ekonomi och lokaler. Att betona rektorns pedagogiska koppling, utöver dagens rektorsutbildning, genom krav på en lärarutbildning skulle höja den pedagogiska nivån på skolan. Detta skulle dessutom innebära ytterligare ett tydligt karriärsteg för den pedagogiska personalen som verkar i skolan, vid sidan av reformer som tidigare genomfört som lektorat eller förstelärartjänster. bör med anledning av ovan tillkännage till regeringen som sin mening att skolledare ska vara utbildade lärare i grunden för att verka som rektor.
mot · H3022225 · 2015-10-06 00:00:00 — Fler företagare inom nya verksamheter med utmaningsrätt ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk utmaningsrätt för kommuner och landsting och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten för privata utförare att utmana kommunala och landstingsdrivna verksamheter har medfört en större mångfald bland offentligt finansierade verksamheter inom vård, skola och omsorg. Konkurrens främjar kvalitet liksom att invånarna själva får välja utförare. Det finns många exempel på kommunalt drivna och landstingsdrivna verksamheter som skulle kunna drivas bättre av privata entreprenörer. Privata aktörer med drivkraft kan oftast sköta verksamheten minst lika bra som eller bättre än kommunerna och landstingen själva. I samband med införandet av lagen om valfrihetssystem har små och medelstora företag fått större möjligheter att konkurrera om utförandet av välfärdstjänster. Detta bör emellertid utvidgas till samtliga verksamheter. Huvudprincipen med utmaningsrätt är att den som vill driva en verksamhet åt kommunen på entreprenad har rätt att utmana den kommunala verksamheten och rikta ett önskemål till kommunen om att en del av kommunens verksamhet skall drivas av den privata entreprenören. Det är dock upp till varje kommun att själv bestämma huruvida utmaningsrätt skall införas i kommunen eller inte. Utmaningsrätten omfattar inte heller kommunalt drivna och landstingsdrivna bolag. Ett trettiotal kommuner och enstaka landsting har infört utmaningsrätt. kommun är den kommun i landet som har fått in flest utmaningar. är även en av de kommuner som bäst marknadsfört möjligheten att utmana verksamhet. Bland de utmaningar som har lett fram till upphandling och kontrakt med en privat leverantör i är företagshälsovård, drift av friluftsområde och service till föreningslivet – verksamheter som i många kommuner aldrig har utsatts för konkurrens. Hade det funnits en obligatorisk utmaningsrätt skulle marknadsföringen mellan kommunerna inte behöva skilja sig åt i landet. är kännedomen om utmaningsrätten begränsad hos privata entreprenörer, mycket beroende på att kommunerna själva väljer hur de vill marknadsföra utmaningsrätten. Utmaningsrätten riskerar därmed bli en pappersprodukt utan genomslag, vilket inte är vad lagstiftarna syftade till att åstadkomma. Syftet med utmaningsrätten är att bästa tänkbara tjänst ska tillhandahållas av bästa leverantör. Kvaliteten ska vara avgörande, inte vem som tillhandahåller tjänsten. Därför bör en uppdaterad modell för utmaningsrätten skapas så att det blir obligatoriskt för kommuner och landsting att införa denna inom alla områden förutom myndighetsutövning, strategiska ledningsfunktioner och vad som enligt lag eller förordning måste utföras av kommunen med egen personal. i (M)
mot · H3022226 · 2015-10-06 00:00:00 — Avskaffande av fribelopp för studiemedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen och tillkännager detta för regeringen. Fribeloppets övre gräns har höjts i flera steg. De har alla varit välkomna initiativ och steg mot ett rättvisare studiemedelssystem. Trots det kvarstår alltjämt en gräns för hur mycket en student kan tjäna för att få erhålla studiemedel. Det innebär att en student som arbetar mer än vad fribeloppsgränsen medger, betalar skatt och bidrar till statens inkomster, men får ett lägre studiemedel för resten av terminen. Många studenter väljer att arbeta för att på så vis delfinansiera sina studiekostnader och bidrar till vår allmänna välfärd. Att arbeta vid sidan av studierna innebär att studenten får in en fot på arbetsmarknaden och etablerar värdefulla nätverk, vilket kan underlätta för studenten den dag hon eller han lämnar studierna och söker arbete på heltid. Den som studerar kan bäst själv bedöma hur mycket hon eller han kan och förmår arbeta utöver sina studier. Arbetslivserfarenhet är en viktig komponent på arbetsmarknaden och det ska löna sig att arbeta. Förekomsten av fribeloppet slår därför fel. Systemet leder till att en student som arbetar för mycket får ett lägre studiemedel för resten av terminen. Studenter som väljer att göra lite mer, på sin fritid vid sidan av studier, bör inte bestraffas för detta. Därför bör regeringen se över om fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen bör avskaffas. i (M)
mot · H3022230 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 5 Internationell samverkan Avvikelse från regeringen (SD) Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet 1:3 Nordiskt samarbete vill satsa på att öka språkförståelsen, kulturutbytet och på ett ökat nordiskt samarbete. vill ta vara på det nätverk av stipendiater som studerat på Svenska institutets ledarskapsprogram. Nätverket är både diplomatiskt och handelsmässigt viktigt för då stipendiaterna är framtida makthavare och företagsledare. vill även se att tar fram en kommunikationsplan och väljer 5–10 länder man ska storsatsa på.
mot · H3022231 · 2015-10-06 00:00:00 — Det är dock viktigt att regelbundet följer upp och utvärderar resultat av verksamheten i multilaterala organisationer och att svenska biståndsmedel används på ett ändamålsenligt sätt. (2011) Bistånd det omöjliga uppdraget? Reflektioner kring utveckling och bistånd. (2010) Bistånd och utveckling, givarnas stora utmaning. () Dnr 2014:1480 WaterAid, Empowering women and girls 2012. of the poor; Studie bestående av tre böcker: Can Anyone Hear Us? (2000), Crying Out for Change (2000) och From Many Lands (2002). (2008) , Agriculture for development. WWF (2015) artikel, Sustainable management (2015) Release 2015 /IMF (2015) Lower Trade Barriers, Can Help End Extreme Poverty [1] Se . [2] , UD, utvecklingssamarbete.
mot · H3022234 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Avvikelse från regeringen (SD) Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Sjuklön för små företag vill reformera sjuklöneansvaret för företag. För att fler företag ska våga ta steget att anställa nya medarbetare vill vi avskaffa detta för upp till 9 anställda. Vid fler än 9 anställda ersätts företaget enbart upp till maxtaket och vid färre ersätts man upp till det antal anställda man de facto har. Ett genomsnittligt småföretag skulle därmed få dra av sjuklönekostnader . Ett mikroföretag med en något friskare personal än genomsnittet slipper således helt att betala sjuklönekostnader. Vi ställer oss positiva till nya och bättre lösningar för att långtidssjukskrivna inte ska hamna på obestånd när hälsan inte tillåter återgång i arbete. Däremot anser vi det är vanskligt att, som regeringen föreslagit, ta bort den bortre parentesen i sjukförsäkringen. Denna tveksamhet delas av flera av regeringens egna remissinstanser och ett borttagande av parentesen skulle tvivelsutan leda till ytterligare höjda kostnader för sjukskrivningarna, samt riskera att låsa fast människor i sjukskrivning. En rad mindre förändringar i anslagen är kopplade till besparingar som blir följden av en minskad invandring.
mot · H3022238 · 2015-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 15 Studiestöd Avvikelse från regeringen (SD) Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Vi kan se att det behövs en morot för att motivera elever att välja tekniska inriktning och ökar studiestödet mer än regeringen. Pengar som är öronmärkta för att öka studiestödet till dem som väljer teknisk inriktning.
mot · H3022240 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkrare certifieringsförfarande av skogsmaskiner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa ett bättre samarbete mellan berörda myndigheter och tillkännager detta för regeringen. Svensk Maskinprovning, SMP, utför klassificeringen av skogsmaskiner (skotare). Är tjänstevikten är det en tung terrängvagn. Annars är det en lätt terrängvagn. Klassificeringen är förenlig med svensk lagstiftning (lag om vägtrafikdefinitioner 2001:559). SMP besiktigar endast tunga terrängvagnar vilket de är ackrediterade (Kategori 3 fordon) för enligt fordonslagen 4 kap. 2a § (2002:574). Enligt SMP ska alla deras besiktningsingenjörer behandla fordonen lika och klassificeringen ska utföras på ett entydigt sätt. Ändå visar det sig att det går att tillverka och sälja maskiner utan att klassificera maskinen. har svenska tillverkare utvecklat allt mer högteknologiska skogsmaskiner i nära samarbete med skogsbranschen utifrån arbetsmiljökrav och miljölagstiftning. Tillsammans med ny kunskap om markskadors inverkan på miljö och erosion har det gett svenska tillverkare ett försprång på marknaden. Men skogstraktorstillverkarna konkurrerar inte på lika villkor då det är möjligt att undgå certifiering. Det råder osund konkurrens, då det för flera svenska tillverkare är uppenbart att det går att smita undan certifiering. Det finns andra som inte följer samma kravspecifikationer som de ”stora” skogsmaskinstillverkarna. Vimek och alla andra ”stora” tillverkare av skogsmaskiner (skotare), till exempel , , Ponsse, Gremo, och Eco-Log måste få samtliga av sina maskiner kontrollerade och godkända av SMP innan leverans kan ske. Men om inga krav ställs på deras konkurrenter vid leverans av deras maskiner blir följden att det uppstår brister och osund konkurrens samt att säkerhetskrav kan kringgås. Eftersom fordonen inte registrerats är det svårt att följa upp om något fel är begånget. Huruvida någon av SMP:s besiktningsingenjörer klassificerat eller bedömt något fordon avvikande mot svensk lagstiftning går inte att avgöra då fordonet inte registrerats i vägtrafikregistret. Företagen kan välja att inte registreringsbesiktiga sina fordon innan leverans, och istället överlåta det på köparen eller ombud. Naturligtvis ska lagstiftningen vara lika för alla, med de undantag som finns för till exempel fordon som används inom inhägnat område. Tyvärr har det visat sig att det går att försäkra fordon som är oregistrerade hos vissa försäkringsbolag. Visar det sig att oregistrerade fordon brukas är det inte Transportstyrelsen som har tillsynsansvar utan polisen och till viss del . Det är flera av varandra oberoende myndigheter och möjligheterna till ett bättre samarbete dem emellan bör övervägas. Flera andra tillverkare och importörer undgår klassificering genom att överlåta klassificeringen på kunden. Det måste vara samma förutsättningar för alla och det är viktigt att påpeka vikten av att alla maskintillverkare som finns på den svenska marknaden följer lagstiftningen.
mot · H3022241 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anvisar anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge och ett särskilt uppdrag för att utreda finansieringen av terrorism och tillkännager detta för regeringen. och bör få ett särskilt uppdrag för att utreda finansieringen av terrorism. Därför vill vi öka anslaget till dessa två myndigheter med totalt . Avseende utgiftsområde 3 föreslår vi därmed att anslag höjs med . För att finansiera prioriterade satsningar görs en justering av de anslag som berörs av PLO-uppräkning. Effekten blir att uppräkningen av vissa anslag blir något lägre jämfört med regeringens förslag. förslag till anslag för uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Avvikelse från regeringen (M) Ett särskilt uppdrag för att utreda finansieringen av terrorism För att bekämpa terrorismen behöver vi komma åt dess finansiärer. Trots att har hög kompetens för att utreda ekonomisk brottslighet används den inte på bästa sätt för att komma åt terrorfinansiärer. Detta är en tydlig svaghet i kampen mot terrorism. och bör få ett särskilt uppdrag för att utreda finansieringen av terrorism. För att finansiera utredningen bör anslagen till dessa två myndigheter öka med . anslag föreslås höjas med . Minskad uppräkning av förvaltningsanslag För att finansiera prioriterade satsningar görs en justering av de anslag som berörs av PLO-uppräkning. Effekten blir att uppräkningen av vissa anslag blir något lägre jämfört med regeringens förslag.
mot · H3022242 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att synliggöra arbetsgivaravgiften per anställd på månadsbasis för såväl kontrollmyndighet som arbetstagare och tillkännager detta för regeringen. Arbetsmarknaden förändras och det är viktigt för såväl den enskildes trygghet som för värnandet av skattebasen att myndigheter kan utföra sitt tillsynsarbete på ett tillfredsställande vis. Enligt nuvarande regler lämnas kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst en gång . Detta blir otillräckligt när arbetstillfällen, arbetstagare och företag är mer rörliga . Vi vill i stället att kontrolluppgifterna ska lämnas på månadsbasis och även synliggöras på månadsbasis för såväl kontrollmyndighet som arbetstagare. Det är viktigt att även privatpersoner får ta del av uppgifter som angår dem själva och inte bara kontrollmyndigheter. På så sätt ökar såväl egenkontrollen som tillsynsmyndigheters kontrollmöjligheter. Rätt använd kan också informationen användas för effektivare kontroller vilket minskar belastningen för det kontrollerade företaget. Per Åsling (C)