mot · H2023040 · 2015-03-25 00:00:00 — med anledning av skr. 2014/15:72 om primärvårdens styrning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tilläggsdirektiv till utredningen nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster (dir. 2015:22) så att det av direktivet tydligt framgår att utredningen inte får föreslå förändringar i regleringen som innebär att landstingens skyldighet att ha vårdvalssystem i primärvård försvinner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Myndigheten för vårdanalys i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag om hur olika huvudmäns utformning av primärvårdsuppdrag respektive ersättningssystem i primärvården ur ett patientperspektiv påverkar vården. Vår bedömning av iakttagelser Målsättningen med vårdvalsreformen var främst att stärka patientens rättigheter genom rätt till valfrihet samt att öka mångfald och tillgänglighet genom en fri etableringsrätt. Myndigheten för vårdanalys konstaterar att tillgängligheten i form av fler vårdcentraler och andra förbättringar av den fysiska tillgängligheten visar ett trendbrott och att antalet läkare i primärvården har ökat. Målsättningarna har uppnåtts för flertalet medborgare. Vårdvalet i primärvården har skapat förutsättningar för kvalitetskonkurrens i stora delar av landet. av alla patienter har numera minst en alternativt driven vårdcentral i sin kommun. 4 av 5 patienter har minst två vårdcentraler att välja mellan i sin närhet (extra med bil för att ta sig till en annan vårdcentral än den som ligger närmast). Det gör att patienterna har verkliga valmöjligheter och att ingen vårdcentral kan ta sina patienter för givna. Regeringens beskrivning att vårdvalet har lett till en ”ökad tillgänglighet i vissa delar av landet” ter sig mot den bakgrunden som en underdrift. Det är långtifrån bara i de mest tätbefolkade och välbeställda delarna i landet som alternativa vårdcentraler och mottagningar har öppnat. Åtskilliga alternativa vårdgivare har startat verksamheter utanför storstadsregionerna eller i storstädernas mindre välbärgade stadsdelar. Sedan vårdvalet infördes har alternativa mottagningar öppnats i bland annat och i , i , samt i , , , och i . Ingen vårdcentral i glesbygd har lagts ner. Patienter uppskattar möjligheten att välja – och välja bort – vårdgivare. Enligt Myndigheten för vårdanalys finns det ett brett stöd för möjligheten att välja vårdgivare bland både personer med stora vårdbehov och befolkningen i stort. Tre av fyra anser att möjligheten att byta vårdgivare är bra. Myndigheten för vårdanalys har i en fördjupande studie visat att möjligheten att välja vårdcentral anses som särskilt viktig bland äldre och patienter med kronisk sjukdom. Det är också grupper av patienter som i högre utsträckning än andra har kontakt med primärvården. Vårdvalet - centralt för primärvårdens utveckling Regeringen borde i sin skrivelse ha redovisat att resultaten i studier är omstridda. I den uppföljning av vårdvalet som utförts av Myndigheten för vårdanalys konstaterades att flertalet studier inte visar på några undanträngningseffekter eller ett mer ojämlikt vårdutnyttjande. menar däremot efter att ha studerat framför allt två regioner, och , att vårdnyttjandet skulle ha blivit mer ojämlikt sedan vårdvalet infördes. Resultaten tillbakavisas helt av , som i sin rapport visar att antalet läkarbesök i primärvården i regionen har ökat för de personer som är svårast sjuka och minskat för de minst sjuka. Rapporten hävdar med emfas att deras vårdvalsmodell ligger i linje med medicinsk prioritering och att resurser fördelas utifrån medicinska behov. Regeringen hävdar vidare, baserat på analys, att de nya vårdcentralerna i högre utsträckning skulle ha etablerats i socioekonomiskt starkare områden. Även detta menar är fel. Samtliga geografiska områden i har fått nyetableringar. De nya vårdcentralerna har dessutom en större socioekonomisk tyngd än vårdcentraler som varit verksamma innan vårdvalets införande. I () uppföljning av vårdvalet i pekar författarna på att samtliga inkomstgrupper har ökat antalet läkarbesök utan att det gått ut över någon annan grupp. Personer med låg inkomst träffar läkare oftare, även om de med högre inkomst ökat antal besök. KI visar också att högutbildade, som ofta har lägre vårdbehov, har färre antal besök än patienter med kortare utbildning. Personer är den grupp av patienter som har ökat läkarbesöken mest. I en som studerat vårdvalet i primärvården dras slutsatsen att det generellt tycks finnas ”positiva effekter av valfriheten i primärvården och att evidens som tyder på betydande negativa effekter saknas”. Där konstateras vidare att ”de uppföljningar som gjorts tyder inte på undanträngning av vårdkonsumtion för särskilt vårdtunga patientgrupper[…] Vi finner inte att utvecklingen mot att bättre möta den genomsnittlige brukarens preferenser har undanträngningseffekter som väsentligt hotar servicen till andra patientgrupper.” Professorerna är kritiska till analys och hävdar att rapporten ”utmärks av starka yttranden baserade på ett selektivt urval av resultat och referenser som är anpassade till budskapet[…] Vårdvalet har långt ifrån löst alla problem, men i flera avseenden finns en positiv utveckling med förbättrad tillgänglighet, ökad valfrihet och förtroende bland medborgarna samt intresse för nyetableringar som också hade förtjänat att belysas.” beslöt att ge regeringen tillkänna att den inte skulle återkomma till med förslag på ändringar av HSL § 5, lydelse enligt SFS 2014:822. Bakgrunden till beslutet var att regeringen i sin proposition 2014/15:15 ”Upphävande av kravet på vårdvalssystem i primärvården”, föreslagit att vårdvalet ska bli frivilligt för landstingen. Då förslaget inte var berett enligt de krav som regeringsformen ställer, vilket påpekades av Lagrådet, och bedömdes därtill av flertalet remissinstanser få stora negativa konsekvenser för patienter och vårdgivare i både offentlig och alternativ regi, beslöt regeringen att dra tillbaka propositionen. För att undanröja den oro som trots allt skapats av regeringens initiativ valde att göra ett tillkännagivande. Timmarna innan fattade sitt beslut valde regeringen att tillsätta en utredning ”Ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster” (dir 2015:22). Där gavs utredaren i uppdrag att föreslå hur rätten att fritt välja primärvård inte längre skulle gälla i hela landet. Utredaren gavs även i uppdrag att föreslå hur regleringen skulle ändras så att landstingen inte längre skulle vara skyldiga att ha vårdvalssystem i primärvården. Eftersom regeringsbeslutet fattades innan riksdagsbeslutet kan det inte i formell mening sägas strida mot riksdagsbeslutet. Vi finner det dock uppseendeväckande att en regering som själv beskriver sig med epitetet ”samarbetsregering” på ett så flagrant sätt väljer att gå emot en riksdagsmajoritet. bör som sin mening ge regeringen tillkänna att ett tilläggsdirektiv bör ges till nämnda utredning om att inte föreslå förändringar i regleringen så att landstingens skyldighet att ha vårdvalssystem i primärvård försvinner. Detta i syfte att skapa tydlighet om hur ser för alla människors rätt att välja primärvård. Ett tydligt ställningstagande är också viktigt för att undvika osäkerhet kring framtida regler – något som riskerar att hämma utvecklingen av alternativa utförare. Vi anser att fokus bör ligga på hur vårdvalet kan vidareutvecklas. föreslår att regeringen bör ta initiativ till att göra ersättningsystemen mer enhetliga och enkla samt att primärvårdsuppdraget inte ska formuleras för brett. Vi delar helt uppfattningen att det finns mycket att vinna på förenkling och en större enhetlighet av ersättningssystemen. De definitioner av primärvårdsuppdrag samt de regelböcker som olika sjukvårdshuvudmän formulerat har också en avgörande inverkan på primärvården ur ett patientperspektiv. De påverkar i högsta grad möjligheten att etablera verksamhet i de mer glest bebodda områdena av vårt land. Ersättningssystem samt primärvårdsuppdrag med därtill hörande regelböcker beslutas av sjukvårdshuvudmännen. Staten kan däremot bidra till ett mer enhetlighet genom att bistå sjukvårdshuvudmännen med kunskapsunderlag. Regeringen bör därför ge Myndigheten för vårdanalys i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag för hur olika utformningar av ersättningssystem, definitionen av primärvårdsuppdraget med tillhörande regelverk har påverkat resultatet ur ett patientperspektiv.