ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3022417 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta vikten av yrkesutbildad personal inom storkök och tillkännager detta för regeringen. Medelåldern inom de offentliga köken är hög och få söker jobb. Många valideras till jobbet, eftersom så få som söker har relevant utbildning. Många av de som går kök- och restaurangutbildning inom gymnasieskolans program kommer aldrig ut i yrket av olika anledningar. Att laga mat i storkök är ett viktigt och svårt jobb. Finns det utbildad personal på alla positioner så uppstår det bra rutiner om hur måltiderna ska komponeras för de som behöver specialkost. Det handlar dels om att ta bort det som allergiker inte tål, dels om att maten ändå ska vara näringsriktig och aptitlig. har i sin sammanställning visat att drygt två av tre medarbetare () inom de kommunala förskolornas skolmåltidsverksamhet har en storköksutbildning, kockutbildning eller liknande. Skillnaderna mellan kommunerna är dock stora och i av kommunerna är det en minoritet av förskolornas skolmåltidspersonal som har denna typ av utbildning. uppger nästan var fjärde kommun () att alla eller nästan alla medarbetare inom förskolornas skolmåltidsverksamhet har storköksutbildning, kockutbildning eller liknande. Det finns ett visst samband mellan kommunens storlek (räknat utifrån antalet barn och elever i förskolor och skolor) och skolmåltidspersonalens utbildningsnivå; ju större kommun, desto mer välutbildad är personalen inom skolmåltidsverksamheten. ska vi komma ihåg att medelåldern är hög och att de som har utbildning på många ställen är på väg att gå i pension. Vikten av yrkesutbildad personal inom storkök bör beaktas.
mot · H3022418 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge goda planeringsförutsättningar för att möta de åtaganden som följer på byggnationen av Ostlänken, inte minst på det bostadspolitiska området, och tillkännager detta för regeringen. Ostlänken med höghastighetståg mellan och kommer att innebära ett lyft för med bättre kommunikationer inom länet såväl som till och från . Till detta kommer de satsningar på bostadsbyggande som planläggs i länet vilket kommer att innebära ett stort tryck på den fysiska planeringen som ombesörjes av länsstyrelserna i de berörda länen. Med anledning av ovanstående föreslår vi att tillkännager som sin mening till regeringen att tillse att rätt förutsättningar finns för att undvika onödig tidsutdräkt.
mot · H3022419 · 2015-10-06 00:00:00 — Samarbete mellan Arbetsförmedlingen och för att öka rehabiliteringsinsatserna ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbete mellan Arbetsförmedlingen och för att öka rehabiliteringsinsatserna och tillkännager detta för regeringen. upplevs bristen i kommunikation mellan de statliga myndigheterna Arbetsförmedlingen och och de olika försäkringssystemen som otillfredsställande för den enskilde som drabbats av sjukdom eller olycka. Vi föreslår en förutsättningslös översyn av möjligheterna till att öka samordningen mellan Arbetsförmedlingens och regelverk i syfte att underlätta för den enskilde att snabbt kunna återgå i arbete.
mot · H3022420 · 2015-10-06 00:00:00 — Svensk anslutning till Enlarged Partial Agreement on Sport (EPAS) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ansluter sig till EPAS och tillkännager detta för regeringen. antog en resolution om att etablera en samarbetsorganisation för att stärka det europeiska samarbetet i idrottsfrågor och för att möta idrottens utmaningar på ett koordinerat sätt. Enlarged Partial Agreement on Sport – EPAS etablerades. EPAS fungerar som en mellanstatlig plattform för dialog i idrottsfrågor och bidrar till att lyfta fram idrottens goda värden och tar initiativ för att möta idrottens utmaningar. Bland annat har EPAS varit instrumentell i arbeten med den nya konventionen mot manipulation av sport. är 36 av länder medlemmar i , varav samtliga nordiska länder förutom . har en idrottsrörelse att vara stolt över och vi har en historia av att vara aktiva och progressiva i internationella idrottssammanhang. har mycket att bidra med i dessa sammanhang men röst saknas i EPAS. bör därför överväga att ansluta sig till EPAS.
mot · H3022421 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om livränta vid inkomstförlust och tillkännager detta för regeringen. Livränta kan utgå som ersättning för den inkomstförlust som uppstår när en försäkrad till följd av en arbetsskada byter eller omplaceras till ett lägre betalt arbete än före skadan. Den beräkningsmetod som tillämpas tillkom . Regelverket är inte förenligt med den grundläggande principen inom arbetsskadeförsäkringen att livränta i princip skall ge full kompensation för den inkomstförlust som arbetsskadan förorsakat i det enskilda fallet. Vi föreslår att förutsättningarna för en förändring av livräntan vid inkomstförlust ses över i enlighet med motionen.
mot · H3022422 · 2015-10-06 00:00:00 — Högre utbildning i hela landet genom kommunala lärcenter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till högre utbildning i hela landet genom kommunala lärcenter och tillkännager detta för regeringen. För mindre kommuner på landsbygden är den långsiktiga kompetensförsörjningen en av de största utmaningarna. Näringsliv och offentliga aktörer har svårt att hitta personal med rätt utbildning i många kommuner. Unga människor flyttar iväg till större städer och till högskole-/universitetsorter för att utbilda sig och återvänder i mindre grad som det är svårt att attrahera nya inflyttare. har antalet högre utbildningar på distans eller i utlokaliserad form minskat vilket har påskyndat denna negativa utveckling. Den kunskaps- och kompetensklyfta som just nu förstärks hotar i förlängningen såväl landsbygdskommunernas tillväxt som samhällsutvecklingen i hela landet. De utbildningspolitiska vägvalen har inte kunnat hejda den negativa trenden. Trots ett ökande söktryck har lärosätena svårt att svara upp mot behoven på mindre orter på grund av faktorer som urbanisering och generellt stegrande krav på den högre utbildningens arbetsmarknadsmatchning. Tillgången till högre utbildning i det egna närområdet och i relation till den lokala arbetsmarknadens behov är en nyckelfaktor för samhällsutvecklingen. I många kommuner har därför lokala lärcenter byggts upp. Till dessa har ett antal högskolor och universitet kopplats, vilka erbjuder studenter att läsa kurser och program via distansteknik. Dessa utbildningar är mycket populära och utgör ett bra komplement till traditionella utbildningar vid högskolor och universitet. Genom att finnas nära människor och erbjuda möjlighet att studera på hemmaplan sprids möjligheten för fler att skaffa sig en högre utbildning utan att behöva flytta. Ett bra exempel är Campus , ett lärcenter knutet till Linnéuniversitetet, samt . Utifrån ett kommunalt initiativ för att klara vårdsektorns behov startade man här en sjuksköterskeutbildning i samverkan med Linnéuniversitet, och andra kommunala campus. Till sjuksköterskeutbildningen på Campus är det ungefär 300 sökande till 15 platser och avhoppen är få. Vi vill att regeringen överväger möjligheten att ge högskolor och universitet i uppdrag att utveckla samarbetet med kommunala lärcenter och andra parter för att möjliggöra högre utbildning i hela landet.
mot · H3022423 · 2015-10-06 00:00:00 — Utveckling och vidareutveckling av Fojos uppdrag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av att utvidga och vidareutveckla Fojos uppdrag som nationell och internationell resursbas med syftet att bidra till utveckling och förnyelse av mediernas och journalisternas demokratistärkande roll och tillkännager detta för regeringen. 2016 firas 250-årsjubileet av tryckfrihetsförordningen och världens äldsta pressfrihetslagstiftning. Det är ett utmärkt tillfälle att synliggöra och förstärka mediernas, pressens och tryckfrihetens betydelse för demokratin och samhällsutvecklingen. Jubileet firas i då demokratins värdegrund utmanas och ett digitaliserat samhälle ställer oss medborgare inför både möjligheter och svåra överväganden. I har vi en unik tradition av yttrandefrihet, pressfrihet och fri, oberoende granskande journalistik. har tagit ansvar för demokratiutveckling och mänskliga rättigheter i andra länder, ofta kanaliserat genom mediebistånd. På hemmaplan ser vi nu en utveckling där hat, hot och trakasserier mot medmänniskor såväl som mot journalister påverkar den fria, oberoende och granskande journalistiken. Vi är på väg att få en situation alltmer lik den vi försökt motverka i länder där människor kämpar för det vi tagit för självklart. Den värdegrund som vårt samhälle vilar på, är viktig att stå upp för. Fri, oberoende och granskande journalistik är ett grundfundament i en demokrati. Samhällsutvecklingen ställer journalister inför helt nya krav på kompetenser och förmågor. Utbildnings- och utvecklingsbehoven är stora, i såväl som i andra länder. har redan en fungerande och stark aktör med uppdrag att stärka journalister och fri, oberoende granskande journalistik, vid Linnéuniversitetet. Med hänvisning till vår tids unika utmaningar, bör behovet av att institutets uppdrag och möjligheter utvidgas ses över. Avstamp bör göras i de solida lärdomar som byggts inom ramen för Fojos nationella och internationella insatser.
mot · H3022424 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga ut E6 genom till en trefilig motorväg på fler avsnitt och tillkännager detta för regeringen. Trafiksituationen på genom västra är sårbar. Den tunga trafiken är betydande. Köbildningar på grund av olyckor eller andra trafikhinder uppstår allt som oftast. är som en pulsåder i en region som växer befolkningsmässigt år . Transittrafik till och från kontinenten och likaväl som ökad regional trafik i Malmö-, Lund-, Landskrona-, Helsingborgs- och Ängelholmsregionerna är betydande orsaker. Befolkningen ökar snabbare än genomsnittet för . Infrastrukturen behöver byggas ut för att möta ett ständigt växande behov. har planer på att försöka minska den köbildning som uppstår genom att bygga om vissa kritiska punkter. Det är viktigt att detta arbete kan komma igång skyndsamt. Vid backar finns på ett kort avsnitt över krönet trefilig motorväg. På fler avsnitt av vägen behövs trefilig motorväg. Det finns också anledning se över på- och avfarter för att undvika köbildningar som uppstår.
mot · H3022425 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. Vid bedömning av rätt till sjukersättning prövas arbetsförmågan till alla på arbetsmarknaden förekommande arbeten. När nu den så kallade bortre parentesen i sjukförsäkringen tas bort föreslår vi en översyn av förutsättningarna för bedömningskriterierna i sjukförsäkringen.
mot · H3022426 · 2015-10-06 00:00:00 — Förstärkt kamp för frihet ställer sig bakom det som anförs i motionen om kampen för att få fri, vikten av att omvärlden får information om hans tillstånd och att som nation står upp för det fria ordet, och tillkännager detta för regeringen. när vi lämnar in denna motion har den svenska journalisten suttit fängslad i i , . Han gör det för att han tillsammans med andra journalister och politiker förespråkade demokrati, yttrandefrihet och politiska rättigheter. Han gjorde det som är en mänsklig rättighet, att få säga sin mening. Oavsett var i världen man gör detta är det för oss fullständigt oacceptabelt att man fängslas. är en av världens värsta diktaturer, där omfattande övergrepp, tortyr, trakasserier och fängslanden utan rättegång ständigt förekommer. Religionsfrihet råder inte, och inte heller yttrandefrihet, enligt rapporter från Human Rights Watch. Det är inte heller acceptabelt att svenska myndigheter eller internationella frivilligorganisationer inte har tillåtits besöka i fängelset av humanitära och mänskliga skäl. Omvärlden måste få information om tillstånd. Som land måste vi stå upp för mänskliga rättigheter. Föra en principfast och konsekvent politik gentemot samtliga odemokratiska regimer. Pressfriheten är ofta det första en diktatur ger sig på. Journalister och författare måste få arbeta i det fria. Den tidigare regeringens strategi i försöken att få till en frigivning av har inte fungerat. Det räcker inte med att i efterhand stå upp för det fria ordet. Kampen för demokrati och yttrandefrihet måste ske och med stor tydlighet. Med starkare tryck och med nya metoder måste och omvärldens protester till stöd för en frigivning fortsätta och ambitionen måste vara att fortsätta arbetet tills är på fri fot. i (S)
mot · H3022427 · 2015-10-06 00:00:00 — Barns rätt till kunskap om sina egna rättigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stärka alla barns rätt till kunskap om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barn- och ungdomsorganisationers betydelse för att öka kunskaperna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge lärare kunskap vad gäller och tillkännager detta för regeringen. Äntligen har åter en statsminister som på allvar menar att barns rättigheter i detta land ska stärkas. Arbetet med att gör till lag är ett viktigt steg i att sätta barns bästa i främsta rummet och ta nästa steg i den resa som började för när med i spetsen ratificerade 1990. För att kunna ställa krav och stå upp för sina rättigheter måste man i grunden känna till dem. Alltför många barn har aldrig fått utbildning i eller ens information om . Det visar undersökningar från bland annat barnrättsorganisationer som Unga Örnar och . med sattes det av pengar för att olika frivilligorganisationer skulle kunna sprida kunskap om till landets skolelever. Skolmaterial togs fram, och en rad olika insatser bidrog till att 90-talets barn fick en ökad kunskap om sina rättigheter. finns inte samma möjlighet och stöd till barnrättsorganisationerna. har också i den svenska granskningen lyft fram kritik mot den låga kunskapsnivån bland barn och ungdomar om innehåll. Kunskapen om barns rättigheter bland lärarna är också alltför låg. Detta är en utveckling som bör brytas. Alla barn har rätt till kunskaper om sina rättigheter. En väg är att stärka skrivningarna i skolans styrdokument så att elever under sin skoltid blir utbildade i . Här är lärarna en helt avgörande yrkesgrupp för att förverkliga innehållet i FN:s konvention om barnets rättigheter och möjligheterna att ge såväl blivande som redan verksamma lärare mer kunskap i dessa frågor bör ses över. Men det räcker inte med skolan. När nu blir lag bör överväga att införa regelbundna utbildningar om barnets rättigheter för alla som jobbar med eller för barn. Det är en rekommendation från FN som man gett såväl 2005 som 2015 i den granskning som görs. behöver man likt också se över möjligheten att stärka barn- och ungdomsorganisationer så att de kan vara en aktiv del i den folkbildning som kommer att behövas. Det är grundläggande att varje barn känner till sina rättigheter och lär sig mer om dem. I samband med att inkorporerar behövs en kraftsamling för att ge alla barn rätt till kunskap om sina rättigheter. i (S) Shadiye Heydari (S)
mot · H3022428 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att i samverkan med SKL ta fram nationella riktlinjer för införandet av idrottsbibliotek i landets samtliga kommuner och tillkännager detta för regeringen. Idrottsutövande i allmänhet har varit ett fundament för stärkt folkhälsa, social fostran och gemenskap och välbefinnande i det svenska välfärdssamhället. Förmånen att träna på allmänna ytor i kombination med ett starkt ideellt ledarskap har gett unika förutsättningar att såväl fostra unika talanger som ge ett stort utrymme för breddidrott. Idrottsrörelsen har alltid varit i samklang med samhällsutvecklingen, även varit i framkant av densamma. Under har idrotten dock blivit alltmer kommersiell. Det finns ett stort utbud av privata aktörer som söker kommersiella framgångar inom – och runt idrottsrörelsen. Det har inneburit att idrottsutövandet också numera blivit en klassfråga. skämtades det om att golf och ridsport var idrotter för de som har råd, är det lika kostsamt, om inte dyrare att utöva ishockey, alpin och traditionell skidåkning med mera. Många barn och ungdomar exkluderas därmed från möjligheterna att ens prova på dessa idrotter, då utrustningen och kostnaderna för att vara med i föreningar kan vara väldigt kostsamma. Ett antal av landets kommuner har infört idrottsbibliotek. Det är bibliotek där man främst som barn- och ungdom kan låna olika sorters utrustning för idrottsutövande. Skridskor, skidor, ishockeyutrustning med mera. Det ger många fler möjligheter att ändå få prova på olika idrotter, utan att ta på sig alltför stora utrustningskostnader. På det viset breddar de möjligheterna att minska snedrekryteringen till olika idrotter i kombination med att utöka mångfalden bland idrottsutövarna även i grenar som nya svenskar sällan eller aldrig medverkar i. Det är därför angeläget att regeringen ser över möjligheterna att arbeta fram nationella riktlinjer för införandet av idrottsbibliotek i landets samtliga kommuner.
mot · H3022429 · 2015-10-06 00:00:00 — Om dessa pengar används smartare kan de aktivt bidra till ett konkurrenskraftigare näringsliv och en bättre miljö. vill därför att kraven vid offentlig upphandling skyndsamt ändras inom ramen för den översyn av LoU som pågår för att främja miljöhänsyn och djurskyddsregler motsvarande svensk nivå i upphandling. Det är också viktigt att det arbete som sjösattes som exempelvis Nationellt centrum för måltiden, som är ett utbildningscentrum som riktar sig till alla som arbetar med människor och måltider inom skola, vård och omsorg, får fortsätta.
mot · H3022432 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en förändrad och generösare strandskyddslagstiftning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelsernas överprövning av kommunala strandskyddsdispenser tas bort och tillkännager detta för regeringen. En av de mera grundläggande principer vi har runt byggande och boende är det s.k. kommunala planmonopolet. Många kommuner i vårt land ser stora möjligheter till utveckling om nuvarande strandskyddsbestämmelser förändras. En viktig förutsättning för landsbygdsföretagande är att kommuner och regioner har möjlighet att skapa attraktivitet utifrån sina specifika förutsättningar. tycker många att lagstiftning och byråkrati sätter hinder för detta. Många kommuner vittnar om att möjligheterna begränsas på grund av ett stelbent strandskydd. Att värna viktiga strandmiljöer, allemansrätten och människors tillgång till naturen är för oss en självklarhet, men det måste finnas en avvägning mellan bevarande och utveckling. Därför vill vi att strandskyddslagstiftningen förändras på sätt som ger kommunen större inflytande att bestämma över vilka strandområden som ska bevaras och vilka som kan bebyggas. Länsstyrelsernas överprövning av kommunala beslut måste således tas bort. Detta bör ges regeringen tillkänna. Per Lodenius (C)
mot · H3022433 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om användande av marksnål teknik – nedgrävning vid intrång på mark för ledningsutbyggnad m.m. – och tillkännager detta för regeringen. Av olika skäl uppstår intressekonflikter mellan boende, enskilda markägarnas vilja och samhällets önskemål att kunna utnyttja mark för olika ändamål. Två traditionella områden som ofta innebär intressekonflikter är vägar och järnvägar. handlar det lika ofta om ledningsdragningar av olika slag, med därtill hörande anläggningar. Exempel som har medfört infekterade diskussioner mellan markägare och exploatörer är byggande av nya stamnät för elöverföring. Ledningsdragningar som tar väldigt mycket mark i anspråk. Ofta innebär nya ledningsdragningar att redan hårt exploaterade områden, där markägare har fått sina möjligheter att utnyttja sin mark kringskurna, ytterligare drabbas. I ett modernt samhälle kommer man då och då till situationer då man behöver utnyttja mark för allmänna ändamål. Markägarens krav på avkastning från marken finns dock kvar både vad gäller mark avsedd för jordbruk och skogsbruk. Vi vet att markens koldioxidsänkande förmåga, den kolsänka som växande skogsmark utgör, kraftigt reduceras vid t.ex. exploatering av ledningsgator. Skogsbruk som näring är därtill en av landets viktigaste industribaser med ett högt exportnetto. Därtill kan vi konstatera att det är välståndspåverkande om betydande områden skogsmark görs improduktiv pga. ledningsgator. Boendemiljöer påverkas av luftburna ledningar som av de flesta människor uppfattas som fula och störande. Enligt vårt synsätt är det därför rimligt att marksnål teknik används vid exploatering för t ex ledningssträckningar. I praktiken innebär detta att ledningar förläggs under markytan, i syfta att spara mark men också att minimalt påverka boendemiljöer. Regeringen bör i regleringsbrev till berörda myndigheter och företag föreskriva att marksnål teknik ska användas. Per Lodenius (C)
mot · H3022434 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av regionala flygplatser och stabila spelregler och tillkännager detta för regeringen. Flygplatserna i och är viktiga motorer i den regionala utvecklingen. har valt att stoppa utbetalningen av driftbidrag till fem regionala flygplatser, däribland och . Utbetalningarna har efter stoppet återupptagits. Stoppet skapade likviditetsproblem och osäkerhet kring framtiden hos dessa företag. Informationen kring anledningen till stoppet av utbetalning från berörd myndighet fanns inte. har i budget betydande belopp avsatta till stöd för den motor som regionala flygplatser utgör. En förutsättning för att verksamheten ska fortsätta att utvecklas är att det finns långsiktiga och stabila spelregler. , föreslår vi, måste besluta om ett tillkännagivande till regeringen i anledning av det inträffande. I annat fall riskerar trovärdigheten i den av beslutade politiken att falla. Regeringen ska dessutom se till att genomföra den av beslutade politiken genom sina myndigheter.
mot · H3022435 · 2015-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av kostnaderna och kostnadsfördelningen vid skyddsjakt och tillkännager detta för regeringen. Vid ett flertal tillfällen har det efter beslut om skyddsjakt blivit uppenbart att en översyn om kostnaderna för densamma måste göras. I våra hemlän respektive län har det t.ex. skilt sig åt kring vem som ska stå för kostnaderna för exempelvis jaktledning. Stora problem uppstår då skyddsjakt kan komma att bedrivas i två län efter samma individ. Vem som står för kostnaden vid skyddsjakt är inte reglerat i författningar och det skiljer sig därför åt i ställningstagande vad gäller kostnader mellan olika län. Praxis är inte heller utvecklat på detta område. Följden blir att länsstyrelser fattar olika beslut till följd att förutsättningarna blir olika mellan länen. Dessutom skiljer det sig mellan vilken typ av skyddsjakt som beslutas och på vilka djur. Vi anser att det finns anledning att genomföra en översyn av framförallt kostnaderna vid genomförande av skyddsjakt. Speciellt viktigt är detta när det gäller statens vilt. Denna översyn måste därtill titta på om staten ska ta ett större ansvar för kostnaden vid skyddsjakt på vissa djur eller på typer av skyddsjakt som sker till största del ur ett samhälls- och trygghetsperspektiv.