mot · H3022482 · 2015-10-06 00:00:00 — En nystart i – förbättra barns uppväxtvillkor 3Moderata värderingar och utgångspunkter 4Alliansregeringens social- och barnreformer 4.1 Stärkt skydd för barn som far illa 4.2 Kvalitetssatsning – kvalitetsregister och öppna jämförelser 4.3 Tillsynsreform – minimera risk för vanvård 4.4 Möjlighet att ta ut samtidig föräldrapenning 4.6 Fritidspeng för ekonomiskt särskilt utsatta barn 4.8 Särskilda bidraget för barn inom ramen för bostadsbidraget 4.9 Möjlighet till kommunalt vårdnadsbidrag 5Tio samhällsutmaningar inom och barns uppväxtvillkor 5.3 Behov av en total översyn av socialtjänstlagen 5.4 Barn och ungas psykiska ohälsa 5.5 Kränkningar på internet – mobbning i vardagen 5.6 Barnfamiljers ekonomiska utsatthet 5.7 Social rörlighet – nya utanförskap 5.8 De socialt mest utsatta barnen – när föräldrar inte räcker till 5.9 Långvariga placeringar av utsatta barn 5.10 Brister i tillsyn och följdåtgärder 6Förslag för att nystarta och förbättra barns uppväxtvillkor 6.1 Höjd kvalitet – tydligare ansvarsfördelning 6.2 Säkra kompetensförsörjning – stärk det sociala yrkets roll 6.2.1 En nationell strategi 6.3 Genomför en total översyn av socialtjänstlagen 6.4 Stärk barn och ungas psykiska välbefinnande 6.5 Stimulera social rörlighet – riv nya utanförskap 6.6 Stärkt tillsyn av – tydliga följdåtgärder 6.7 Familjehem och nationell adoption – En tydlig strategi behövs 6.8 Stärk utsatta barnfamiljers ekonomiska förutsättningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en total översyn av socialtjänstlagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en tydligare och bättre arbetsfördelning mellan politik och profession inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och ta fram kvalitetskrav och utbildningskrav för hur kan ställa legitimationskrav på myndighetsutövande medarbetare i socialt arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en strategi för långsiktig personalförsörjning och kompetenslyft för och dess medarbetare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska få ett tydligare uppdrag att fokusera på barnens utbildning och studieresultat i kontakten med utsatta familjer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att familjer som får stöd av ska få hjälp att söka sig till skolor utanför s.k. utanförskapsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förebygga och minska ohälsa bland barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka samverkan mellan skola, hälso- och sjukvård och socialtjänst i syfte att inget barn faller mellan stolarna gällande de olika myndigheternas ansvar och skyldigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en strategi för hur, med, och när vilka barn ska tas om hand och placeras i t.ex. familjehem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda fler hel- och halvprofessionella fosterfamiljer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra fler nationella adoptioner och ta fram en hållbar strategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alltid ställa frågan och låta systematisk adoption eller vårdnadsöverflyttning vara ett alternativ till långvariga placeringar av små barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt ta fram riktlinjer för krav på formell kunskap och erfarenhet för att få arbeta med svårt utsatta barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ännu högre grad arbeta förebyggande med frågor som rör barns och ungas psykiska välbefinnande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka tillgängligheten till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt se över de stöd, rutiner och ersättningar som tillämpas för att ge familjehem bättre förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de verksamheter som drivs i alternativ regi och som finns via förstärkt familjehemsvård endast ska få bedrivas om de har tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg () och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt genomföra en nationell översyn för att säkra rekryteringen av familjehem och jourhem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en strategi för långsiktig personalförsörjning och kompetenslyft för och dess medarbetare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla metoder för att stärka socionomer och kuratorer i deras yrkesansvar, bl.a. genom att kvalitetssäkra dem som legitimationsyrken, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående genomföra legitimation för hälso- och sjukvårdens kuratorer enligt framtagna underlag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjd kvalitet genom bl.a. en tydligare ansvarsfördelning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stimulera social rörlighet och riva utanförskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt tillsyn av och följdåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för att kunna åtgärda kränkningar mot barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn i syfte att stärka skyddet mot umgängessabotage och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett krav på kommunerna att erbjuda föräldrar deltagande i minst ett föräldrastödsprogram under barnets uppväxt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödboende och tillkännager detta för regeringen. Moderata värderingar och utgångspunkter Varje enskild människa är den viktigaste utgångspunkten för politik och vårt samhällsengagemang. Våra värderingar formas av vår syn på människan. Vi ser hela människan. Vi vet att varje människa har stora förmågor och möjlighet att utveckla dessa och växa när man möter nya utmaningar, som människan ibland ställs inför svåra situationer och prövningar där man behöver hjälp och stöd, ibland mer än samhället förmår att klara av. är ett av världens bästa länder att växa upp i för barn och unga. Det ska fortsatt vara så. ska vara ett land där alla blir sedda, hörda och känner sig behövda oavsett ålder, bakgrund och erfarenheter. Att vara ung är såväl en förmån med hela livets möjligheter framför sig som en stor utmaning i en alltmer rörlig, krävande och föränderlig värld. De allra flesta barn i har det bra; finns det emellertid barn som inte har det bra, utan som mår dåligt och lever i en uppväxtmiljö som till och med ibland är direkt skadlig. Vi måste se bägge bilderna av verkligheten utan att varken skön- eller svartmåla. Det är verklighetens samhällsutmaningar som är utgångspunkten för analys. Utan den kan vi inte lösa dagens och morgondagens brister och tillkortakommanden. Dagens socialtjänst behöver en nystart. Socialtjänstlagen behöver en bred översyn. Den utgör ett lapptäcke föreskrifter och är oöverskådlig. Ett sjuttiotal stora förändringar och cirka 200 tillägg har gjorts . En bra start är den av alliansregeringen tillsatta utredningen om barns och ungas rätt till tvångsvård. I den finns många intressanta förslag. Men i den utsatthet som alltför många känner behövs en nystart. bör få ett tydligare uppdrag att fokusera på barnens utbildning och studieresultat i kontakten med utsatta familjer. Gällande en översyn av socialtjänstlagen finns det därtill mycket som talar för att det behövs en tydlig förstärkning i linje med de behov som växer fram i takt med den snabba samhällsutvecklingen. Därtill vill vi att det förebyggande arbetet gällande ungas psykiska välbefinnande stärks och utvecklas. Det övergripande syftet med socialtjänstlagen är att den ska vara en ramlag utan detaljregleringar. Vår utgångspunkt och analys är emellertid att motsatsen alltför ofta förekommer genom att lagen blivit en samling av olika föreskrifter som ofta är detaljstyrande. En central utgångspunkt för syn på en nystart för , och möjligheterna att förbättra barns uppväxtvillkor, är att verksamheter ska finansieras gemensamt, rättvist och solidariskt, ges efter behov och vara tillgänglig för alla, oavsett bakgrund och var i landet man bor. Alla barn har rätt att känna trygghet och tillit till såväl sin familj som att samhället bidrar till rimliga uppväxtvillkor. Därtill kunna lita på tydliga lagar och regler som finns till skydd och omsorg om barnens bästa. Ett tydligt barnperspektiv är en central utgångspunkt i syn på den enskilda människan. Där samhället behövs som allra mest för barn och unga handlar om den gemensamma generella välfärdspolitikens delar såsom mödravårdscentral, barnavårdscentral, förskola, skola, barnsjukvård, tandvård, samt hjälp och stöd via till de allra mest utsatta barnen. Denna inriktning på den gemensamma välfärden är bra för alla barn och unga, men den är allra viktigast för de barn och unga som av olika orsaker får allra minst stöd hemifrån. Vår utgångspunkt är att förslag till reformer måste prövas mot vad de offentliga finanserna ger utrymme för och samhällsekonomin medger. Alliansregeringens social- och barnreformer Alliansregeringens genomförda reformer såväl för socialpolitiken som för att förbättra barns och ungas uppväxtvillkor är omfattande. De nedanstående redovisade reformerna är långtifrån allt som gjordes –2014. Däremot speglar urvalet av reformer den strävan alliansregeringen hade att dels genomföra en analys och översyn av gällande lagar och regler för att förbättra alla barns och ungas rätt till en trygg uppväxt, dels förbättra den ekonomiska situationen särskilt för de mest ekonomiskt utsatta barnen och deras familjer. 4.1 Stärkt skydd för barn som far illa Alliansregeringen tillsatte en utredning med uppdrag att göra en översyn av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Detta i syfte att ytterligare stärka barnperspektivet, bidra till ökad kvalitet inom den sociala barn- och ungdomsvården, med särskilt fokus på tvångsvård, samt stärka rättssäkerheten för barn och unga. Denna utredning har både och fått ett breddat uppdrag. Dels i syfte att se över olika placeringsalternativ för barns och ungas boende, vård och fostran och att lämna förslag till fler alternativ än vad som finns . Dels att göra en översyn av hur långsiktighet och stabilitet i större utsträckning kan säkerställas för barn som är eller bedöms bli långsiktigt placerade. Skyddet för barn som far illa eller riskerar att fara illa har stärkts. Barn som är placerade i familjehem och hem för vård och boende (HVB) har rätt till en namngiven socialsekreterare som har skyldighet att följa upp barnets situation. Barns rättigheter att framföra sina åsikter har stärkts och förtydligats. 4.2 Kvalitetssatsning – kvalitetsregister och öppna jämförelser I syfte att stärka kvalitet, öppenhet och transparens fattade alliansregeringen beslut om att i samverkan med Kommuner och Landsting (SKL) skulle utveckla ett nationellt system för öppna jämförelser av kvalitet, effektivitet och kostnader i kommuner och landsting, t.ex. vård och omsorg och hemsjukvård. Därefter har detta uppdrag vidgats i syfte att stärka kunskapsbasen, ge bättre förutsättningar för höjd kvalitet samt bättre och tydligare underlag för att kunna jämföra i olika delar av landet. 4.3 Tillsynsreform – minimera risk för vanvård Alliansregeringen har genomfört en tillsynsreform inom det sociala området. Myndigheten Inspektion för vård och omsorg () infördes i syfte att förbättra nödvändig tillsyn och uppföljning, samt underlätta för brukare och anhöriga att kunna framföra klagomål, påpeka brister och att anmäla utförare av vård, omsorg och socialtjänst som brustit i sitt sätt att ge vård, omsorg och socialtjänst. är ett av flera viktiga redskap och medel i det långsiktiga arbetet att skärpa tillsyn och tillståndsgivning inom socialtjänst, vård, omsorg samt verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Ambitionen är att det ska vara enkelt att kunna framföra klagomål gällande upplevda brister i bemötande, service och kvalitet. 4.4 Möjlighet att ta ut samtidig föräldrapenning Alliansregeringen införde, som en del av den samlade familjepolitiken med barnens perspektiv i centrum, en möjlighet för båda föräldrarna att ta ut föräldrapenning i sammanlagt under barnets första levnadsår, så kallade dubbeldagar. Alliansregeringen införde en så kallad jämställdhetsbonus. I all korthet var bonusen konstruerad så att den lämnas till den förälder som tagit ut föräldrapenning under flest dagar och som arbetar när den andra föräldern tar ut föräldrapenning. Den faktiska omfattningen av bonusen för den enskilde bestäms dels av förvärvsinkomsten, dels av i vilken utsträckning föräldrarna delar på föräldrapenningen. Nivån avgörs av den arbetande förälderns faktiska arbetsinkomst. I förslaget ingick att den högsta bonusnivån skulle vara per dag och för att få full bonus krävdes att arbetsinkomsten uppgick till i genomsnitt per dag. Studiemedel likställdes med arbetsinkomst och jämställdhetsbonus lämnas kalenderårsvis, men beräknas separat månad för månad. Vartefter justerade alliansregeringen systemet gällande jämställdhetsbonus i syfte att förenkla och förtydliga för den enskilde hur och när man har rätt till denna. 4.6 Fritidspeng för ekonomiskt särskilt utsatta barn Alliansregeringen införde en s.k. fritidspeng på efterfrågan från bl.a. barnrättsorganisationer, så som , i syfte att göra det möjligt för barn i ekonomiskt särskilt utsatta familjer att kunna få rimligare förutsättningar att delta aktivt i fritidsaktiviteter. Fritidspengens omfattning är och riktas till barn mellan i ekonomiskt särskilt utsatta familjer som haft ekonomiskt bistånd eller längre. Verkligheten visar nämligen tydligt att barn och unga i ekonomiskt särskilt utsatta familjer är underrepresenterade gällande aktivt deltagande i organiserade fritidsaktiviteter. Fritidspengen var ett verksamt medel som alliansregeringen använde för att vända den utvecklingen. Alliansregeringen genomförde under bägge mandatperioderna insatser för att stärka stödet till föräldrar genom den s.k. särskilda föräldraskapssatsningen. Den var en del i alliansens samlade familjepolitik med utgångspunkt att öka barnens möjligheter dels att utvecklas tillsammans med sina föräldrar, dels att utveckla stödet till föräldrar så att barns psykiska hälsa kan förbättras. Totalt deltog 76 kommuner i pilotprojekt inom ramen för ett förbättrat föräldrastöd. 4.8 Särskilda bidraget för barn inom ramen för bostadsbidraget Alliansregeringen höjde –2014 det särskilda bidraget för barn inom ramen och systemet för bostadsbidraget. För hemmavarande barn höjdes ersättningen med för första barnet, till sammanlagt . 4.9 Möjlighet till kommunalt vårdnadsbidrag Alliansregeringen införde lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag som ger landets 290 kommuner rätt att införa, finansiera och administrera kommunala vårdnadsbidrag inom vissa givna ramar. Dessa ramar handlar dels om att det är frivilligt för kommunerna att införa vårdnadsbidraget. Dels att detta innebär att det är först när en kommun infört vårdnadsbidrag som en enskild sökande kan få sin ansökan prövad och beviljad. Det kommunala vårdnadsbidraget är således inte en generell förmån som kan utges i hela landet till alla sökande barnfamiljer utan det finns ett grundläggande krav att vårdnadshavaren ska vara folkbokförd i kommunen där man söker bidraget. Tio samhällsutmaningar inom och barns uppväxtvillkor De tio samhällsutmaningar vi tar upp i denna motion är långt ifrån alla utmaningar som samhället står inför gällande respektive barns och ungas uppväxtvillkor. De speglar däremot väl den kris som måste klara av att möta. Därtill vikten och betydelsen av att se barns och ungas olika uppväxtvillkor och förutsättningar att utvecklas positivt trots varierande hemmiljöer. fattades beslut om en ny socialtjänstlag. I samband med detta etablerades begreppet socialtjänst som ett tydligt samlande sätt att beskriva det kommunalt organiserade sociala arbetet. omfattar bland annat vård och omsorg av äldre, stöd och service till människor med funktionshinder samt individ- och familjeomsorg. I denna motion ligger vårt huvudsakliga fokus på individ- och familjeomsorgen. I vår motion om äldre respektive i vår motion om funktionshinder berörs de andra områdena. Kvalitet är inte ett enkelt eller självklart begrepp. Detta begrepp bör definieras noggrant helst i systematisk samverkan mellan olika intressenter. Utredningen för en kunskapsbaserad socialtjänst presenterade i betänkandet Evidensbaserad praktik inom (SOU 2008:18) en rad slutsatser om behovet av en förstärkt kunskapsutveckling inom . Bland annat visar denna utredning att kunskapsbasen för insatserna inom är outvecklad. arbete bedrivs i huvudsak grundat på professionella erfarenheter, riktlinjer för ärendehandläggning samt befintlig lagstiftning. , enligt utredningen, bedrivs arbetet i för liten grad av kunskap om effekten av insatser, arbetssätt och metoder. Det finns därför ett omfattande behov av fortsatta insatser till stöd och hjälp för kunskapsutveckling inom . Detta ställer krav på ett engagerat och målmedvetet arbete från huvudmännen, därtill ett systematiskt utformat stöd från statens sida. Det kan vara fruktbart att jämföra den medicinska professionens utgångspunkter och förhållningssätt med den syn som präglat det sociala arbetet. är i sammanhanget en mycket ny och outvecklad vetenskap som styrs i detalj av politiska beslut ända ned på enskild individnivå. Där varje kommun via socialtjänst och socialnämnd förväntas ha den kunskap och kompetens som krävs för att fatta välgrundade beslut. Detta gällande exempelvis några av de allra svåraste ingripanden som finns att vidta – att omhänderta barn från sina föräldrar. Inom den medicinska professionen är kopplingen mellan vetenskaplig utveckling och det kliniska vårdande arbetet självklar. Inom vård och omsorg förväntar sig alla inblandade parter att vårdpersonalen fattar alla beslut om behandling och den politiska beslutsnivån sysslar med beslut om ekonomiska ramar, lagar och uppföljning av resultat i befintlig verksamhet. En utmaning framöver i strävan att nå högre kvalitet inom är att noga pröva om det är en tänkbar väg att välja att skilja på politikens roll och professionens uppgifter. Där den politiska nivån fortsätter att ansvara för organisation, budget, utvärdering och resultatuppföljning. som profession, med domstolarna och lagarna som ramar, får ta fullt ansvar för myndighetsutövning gentemot enskilda individer. Det kan vara en utveckling mot mer av en professionalisering av , som det sker inom etablerad modell för fortsatt lokalt självstyre. Därtill är vi övertygade om att det behövs och finns ett behov av mer forskning och kvalificerade utredningar av arbete, resultat och kvalitet. Det skulle också kunna ge professionen bättre möjligheter att utveckla en vetenskapligt baserad praktik och kunna utveckla ett brukarperspektiv i relation till arbete. är ytterligare en del av ett systematiskt kvalitetsarbete som ska bedrivas enligt socialtjänstlagen. Vid allvarliga missförhållanden ska en anmälan ske till . avslutades ungefär 170 lex Sarah-anmälningar som handlade om barn och unga, 12 av dessa föranledde beslut med krav på åtgärder. (Källa: Utvecklingen inom den kommunala sektorn, regeringens skrivelse 2014/15:102.) Därutöver är ett fortsatt arbete med öppna jämförelser särskilt viktigt och nödvändigt i strävan att utveckla bättre kvalitet i . Öppna jämförelser handlar om betydelsen av att utveckla kvalitet och att uppföljning ger nödvändig kvalitativ information. Öppna jämförelser har därtill ett egenvärde. Denna metod bidrar till positiva drivkrafter att förbättra sig, att premiera transparens och sprida lärdomar via goda exempel. Kompetensförsörjning inom har flera utmaningar. Dels det alldeles avgörande att tillgodose det stora behov av personal, såväl nyrekrytering som förmåga att behålla erfaren och kompetent personal. Dels att ta tillvara på och använda de underlag som öppna jämförelser utgör gällande områden för att vidareutveckla kompetens hos personalen. Antalet kommunalt anställda inom de samlade verksamheterna i uppgick till minst 250 000 personer, enligt SKL. Det är avgörande för verksamheternas kvalitet att kunna säkra rätt kunnande inom . Det krävs såväl lämplig utbildning som erfarenhet. I SCB:s arbetskraftsbarometer bedömer arbetsgivarna att det råder brist på yrkeserfarna socionomutbildade. De vanligaste yrkena inom den kategorin är socialsekreterare och kuratorer, därefter följer behandlingsassistenter och verksamhetschefer inom vård och omsorg. Enligt Personalchefsbarometern 2015 uppger hälften av alla personalchefer att det blir svårt att hitta medarbetare inom socialt och kurativt arbete. Av svaren framgår att det ofta handlar om svårigheten för kommuner att kunna anställa utbildade socialsekreterare. Denna brist på socialsekreterare medför att alltfler kommuner anlitar så kallade stafett-socionomer. Det i sin tur medför kraftigt ökade kostnader för dessa inhyrda socialsekreterare. Det kan handla om den dubbla kostnaden jämfört med en ordinarie anställd. Varje kommun, även de allra minsta, har ansvar för också de allra svåraste sociala insatserna, beslut om tvångsvård och omedelbara omhändertagande. Det bör inte fungera så att de nyexaminerade socionomerna får ta hand om de allra svåraste fallen. Det bör, generellt, fungera tvärtom så att ökad erfarenhet och kunskap leder till större ansvar, befogenheter och inflytande över beslut om vård och behandling. Öppna jämförelser gällande barn- och ungdomsvården förmedlar bilden av att hälften av handläggarna i landets kommuner har socionomutbildning och erfarenhet av barnutredningar. Öppna jämförelser visade vidare att åtta av tio av kommunerna hade ordinarie licens för Barns behov i centrum, system som stödjer utredning och dokumentation i barn- och ungdomsvård (BBIC). Detta är en ökning . (Källa: Utvecklingen inom den kommunala sektorn, regeringens skrivelse 2014/15:102.) bedriver ett arbete i syfte att ta fram kompetensbeskrivningar för personal inom . Detta för att lägga en enhetlig och väl avvägd grund avseende kompetenskrav för socialtjänstpersonal. Utgångspunkten är vilka krav på kunskap och färdighet som brukare och klienter ska kunna ställa på personalen inom . Ett alltför litet antal socionomer vidareutbildar sig eller till och med tar en doktorsexamen. Ännu färre får ett bättre jobb och högre lön om de ändå gör det. Detta förhindrar en utveckling mot en mer genuin professionalisering av det avancerade och svåra sociala arbetet. Denna utmaning är av avgörande betydelse för kvalitet inom , inte minst gällande beslut om placering av barn och unga. 5.3 Behov av en total översyn av socialtjänstlagen Socialtjänstlagen är avsedd att utgöra en övergripande ramlag. upplevs den dock som en lag som utgör en samling av olika föreskrifter, ofta på en mycket detaljstyrande nivå. Därtill att lagen ibland saknar ett tydligt väl fungerande perspektiv sett ur användarens ögon.