ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H302771 · 2015-10-02 00:00:00 — Tillstånd för handel med metallskrot och andra åtgärder mot metallstölder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett särskilt tillstånd – s.k. certifiering – för att handla med metallskrot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förbud mot kontanthantering vid uppköp av metallskrot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en skyldighet att föra bok över inköp även för annan metallhandel än guld och tillkännager detta för regeringen. stjäls stora mängder metall i , inte minst koppar. Stölder som i sin tur förorsakar skador för mångmiljonbelopp i form av tågförseningar, el- och teleavbrott, störningar i industriproduktionen, försenade byggen och ett förskingrat kulturarv. Stölderna drabbar små och stora företag, myndigheter, kommuner och kyrkor. Den omfattande handeln med stulen metall går också ut över seriösa skrothandlare. Skrothandeln är en kontantintensiv bransch vilket gör att det är förhållandevis enkelt för oseriösa i branschen att handla med stulet gods. För att säkerställa en god och ordnad utveckling av branschen är det därför angeläget att även metallhandeln anpassar sig till moderna betalningssystem för att på så sätt undvika hanteringen av kontanter. För att komma till rätta med problemet bör ett antal olika åtgärder genomföras. Dels att införa ett licensieringsförfarande för handel med metallskrot, dels att införa samma skyldighet att föra bok över inköpen som guldhandlarna har för övrig metallhandel. Detta skulle hjälpa de seriösa företagen att utvecklas och växa, men se till att oseriösa företag och kriminella inte kan få fäste på skrotmarknaden. Regeringen bör ta initiativ till att införa ett särskilt tillstånd – s k certifiering – för att handla med metallskrot och se över ett förbud mot kontanthantering vid uppköp av metallskrot. Regeringen bör också initiera en skyldighet att föra bok över inköp för all metallhandel.
mot · H302772 · 2015-10-02 00:00:00 — Översyn av existerande gränshinder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av existerande gränshinder för näringslivet mellan och och tillkännager detta för regeringen. Trots stora insatser för att minimera gränshinder för näringslivet mellan och , finns det fortfarande hinder kvar. tillkommer nya gränshinder som gör det svårare att arbeta, studera eller driva näringsverksamhet över landgränsen. Företag i såväl som upplever det som svårt och krångligt att göra affärer med grannlandet. Bland de hinder som företagarna själva upplever som störst är exempelvis informationsbrist och olikheter i regelverk och standarder. För att säkerställa att näringslivet i norra och norra kan utvecklas och affärsrelationerna stärkas är det viktigt att få en samlad översikt över de gränshinder som finns så att de lättare kan tas bort eller minimeras. Regeringen bör därför initiera en översyn över existerande gränshinder för näringslivet mellan och . Lämpligen kan ansvaret för att göra en sådan översyn ligga på i .
mot · H302774 · 2015-10-02 00:00:00 — Finansieringen av public service ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sponsring inom public service ska förbjudas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om finansieringen av public service och tillkännager detta för regeringen. (), () och Utbildningsradion (UR) utgör så kallad public service i . SVT formulerar uppdraget så här på sin hemsida: ”För TV-avgiften får du program som är oberoende, opartiska och sakliga. I är det bara public service som har det uppdraget. Vårt uppdrag är inte att tjäna pengar. Vi behöver inte göra program som lockar annonsörer. Det ger oss en frihet och ett ansvar.” Trots påståendet ovan tillåts sponsring i public service. ”Programmet presenteras av…” är ett inte helt ovanligt inslag för TV-tittare. En procent av SVT:s budget kommer från sponsorintäkter. Public service-företagen påstår sig ändå stå helt fria från påverkan. ”Alla kan också lita på att sponsrande företag inte påverkar innehållet i programmen”, skriver SVT på sin hemsida. Idén bakom public service bygger på totalt oberoende. Det är svårt att hävda ett sådant som man tar emot sponsorbidrag. Denna möjlighet bör därför tas bort. En utgångspunkt bör vara att endast den som tar del av en tjänst ska behöva betala för den. Radio- och tv-avgiften ligger på , vilket är en stor utgift för många hushåll. Eftersom det är viktigt att människor kan planera och prioritera i sin ekonomi, bör det också vara möjligt för dem att i så stor utsträckning som möjligt välja bort tjänster och produkter. Det fanns då det var svårt att tekniskt begränsa vem som kunde titta på tv-kanaler. Då kan det ha varit motiverat att driva in avgifterna för public service via Radiotjänst alternativt via skatt. finns de tekniska lösningarna. Andra icke reklamfinansierade tv-kanaler är hänvisade till sådana. Resultatet är att om man inte betalar för att kunna se vissa filmkanaler, så kan man inte heller lagligen se dem. Motsvarande lösning skulle kunna användas av SVT. På så vis skulle det heller aldrig kunna råda några tvivel om vem som nyttjar vissa tjänster och inte. När det däremot gäller radio är det svårare, eftersom motsvarande teknisk lösning som den för tv inte finns. Det är också praktiskt omöjligt för Radiotjänst att kontrollera vem som innehar radioapparat. Finansiering av public service-radio bör därför i stället ske genom uttagande av skatt. Eftersom statens beskattningsrätt bör användas med mycket stor försiktighet, är det rimligt att utbudet av public service-radio, och därmed kostnaderna, ses över. [1] Enligt
mot · H302775 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvotering till börsnoterade bolags styrelser och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har påbörjat arbetet med en könskvoteringslagstiftning som riktar sig mot de börsnoterade bolagens styrelser. För företagen innebär uttalandena om kvotering till styrelserna ett hot om en helt ny spelplan. Aktieägares möjlighet att påverka bolagets resultat, och därmed de egna investeringarna, begränsas i princip till att utse styrelsen som ansvarar för bolagets förvaltning och organisation. Det är centralt att ägarna är helt fria i det valet. Att från politiskt håll begränsa aktieägarnas val av styrelserepresentanter kan alltså starkt ifrågasättas utifrån ett äganderättsligt perspektiv. Men kvotering är inte bara fel av principiella skäl. Den missar också sitt mål. I har man haft kvoteringslagstiftning . Forskning visar att lagstiftningen där inte har haft avsedd effekt, eftersom jämställdheten har stannat i styrelserummen. Man kan inte se att förändringen i styrelserna har lett till positiva förändringar i chefsleden eller vad gäller inkomstskillnader mellan män och kvinnor. Resultaten i vårt grannland visar att kvotering är att förenkla ett komplext problem. Det finns mycket som kan göras för att motverka ingrodda strukturer som hindrar människor i karriären. Det offentliga har exempelvis mycket att göra vad avser kommunala och landstingsägda bolagsstyrelser. Däremot bör man inte tvinga det fria näringslivet att kvotera sina styrelser. bör, med anledning av ovanstående, tillkännage för regeringen att det fria näringslivet inte bör tvingas att kvotera vid rekrytering till styrelser.
mot · H302776 · 2015-10-02 00:00:00 — Lokalisering av statliga företag och myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lokaliseringen av statliga företag och myndigheter och tillkännager detta för regeringen. I kölvattnet av den globala ekonomiska krisen som har bromsat upp tillväxten även här i kan man se regioner där tillväxten är påtagligt bättre än på andra håll. Tydliga mönster finns där universitets- och högskoleorter har fördelar med närheten till dessa utbildningsinstitutioner. Det finns en berättigad rädsla för överhettning i dessa attraktiva områden, och det är naturligtvis olyckligt om tillväxten hindras av att personal saknas. Vi kan t.ex. se att i tvingas vissa statliga verksamheter till högre lönelägen för att överhuvudtaget få personal. I har olika regioner olika tillväxttakt, och så kommer det säkert att förbli. Ser man till de kommuner som inte har högskolor finns ofta viljan hos ungdomar att vidareutbilda sig efter gymnasieskolan. Detta trots att utbildningsinstitutioner inte finns på orten och att ungdomarna behöver flytta från orten för att vidareutbilda sig. Att få en omvärldssyn är alltid bra, och därför kan studier på annan ort vara positivt. Det är dock viktigt att människor kan flytta tillbaka till sina uppväxtkommuner efter avslutad högskoleutbildning och då naturligtvis till jobb som motsvarar de akademiska studierna. Det huvudsakliga problemet är att nu lokaliserar sig oftast inte statliga myndigheter till de orter där detta behov av arbetstillfällen finns. Enligt min uppfattning är det en oklok åtgärd från statens sida eftersom det finns flera mindre orter som också torde vara lämpliga tjänsteställen. Det har även visat sig att det inte alls brukar vara några rekryteringsproblem till mindre orter. Många yngre vill gärna flytta till en mindre ort när de t.ex. bildar familj – det känns tryggt. I dessa mindre överhettade områden är hyrorna oftast betydligt lägre, och staten skulle på så sätt i betydande grad kunna minska sina kostnader. Med dagens informationsteknologi kan man ytterligare understryka att allt inte behöver finnas i eller på andra större orter. Många av dessa mindre orter har ofta en väl fungerande infrastruktur både när det gäller transporter och it. Jag vill särskilt understryka att tillväxtorterna skall vara motorer i sina regioner. Men det är viktigt att tydliggöra regelverket vid statliga effektiviseringar så att större hänsyn tas till att hela skall leva.
mot · H302777 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att göra det enklare att driva företag i glesbygd och tillkännager detta för regeringen. Att kunna bo och arbeta i glesbygd är en oerhört viktig fråga, dels för dem som lever i glesbygden, dels för i sin helhet. För att göra detta möjligt måste det finnas företag och arbetstillfällen. Ett sätt att skapa denna tillväxt är att göra det enklare att driva företag, avskaffa de hinder som uppstår för småföretagen samt att göra det mindre riskfyllt att anställa. Den tidigare regeringen har påbörjat ett gediget förenklingsarbete, vilket är mycket positivt. De administrativa kostnaderna för företagen har minskat med nästan , och har regelförenklingsarbetet vidgats till att omfatta mer än administrativa kostnader. I finns det oerhört många enmansföretag men steget från att vara enmansföretagare till att anställa sin första person är på grund av att situationen ser ut som den gör väldigt långt. Enligt företagen föreligger en rad hinder för att anställa och på så vis kunna växa som företag samt skapa fler arbetstillfällen i sitt närområde. Enligt en undersökning från ansåg av småföretagarna att krångliga regler utgör ett stort hinder för tillväxt. av alla småföretagare ansåg att tidsbrist är ett stort hinder för tillväxt i det egna företaget. I andra undersökningar lyfts för höga arbetsgivaravgifter fram som en bidragande orsak varför man inte anställer. När det gäller de kommunala handläggningstiderna i olika tillståndsärenden kan det skilja sig åt mellan olika kommuner. Det vore önskvärt att det fanns en enhetlighet. Av ovan nämnda skäl är det angeläget att göra en översyn om hur man skulle kunna stimulera till egenföretagande samt se över vilka åtgärder som kan vidtas, alternativt vilka regler som skulle kunna förenklas för att få företag att våga anställa i glesbygdsområden i .
mot · H302778 · 2015-10-02 00:00:00 — Tillsynsavgifter för kommersiell service ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillsynsavgifter för kommersiell service och tillkännager detta för regeringen. Runt om i så spelar den småskaliga lanthandeln en stor roll för lokalsamhället och för en bygds förmåga att överleva. Förutom att fungera som livsmedelsbutik så är man ofta ombud för kommersiell service som , systembolag och post. Den senare servicen omsätter ofta förhållandevis små belopp men än ändå viktig både för lanthandelns överlevnadsförmåga och för det omkringliggande samhället. Denna service, liksom livsmedelsförsäljningen, är också föremål för tillsyn från kommun och stat. Många lanthandlare anser att kopplingen mellan de avgifter de betalar för tillsyn och storleken på omsättningen av verksamheten är alldeles för svag. Det är ofta en liten skillnad mellan vad en stor livsmedelsbutik och en liten lanthandel får betala i avgifter för att bedriva kommersiell service, detta trots att skillnaderna i den faktiska tillsynen som sker på plats i butikerna är väldigt stor. Det finns lanthandlare som betalar sina kontrollavgifter år utan att få ett besök av en inspektör, delvis därför att dessa är upptagna med att inspektera stora butiker som omsätter . Det vore därför rimligt att avgiftssystemet i högre grad anpassades efter faktisk omsättning av den verksamhet som ska inspekteras. [Motionärernas namn]
mot · H302781 · 2015-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om dokumentation av 100-åringars livshistoria och tillkännager detta för regeringen. I finns det en klyfta mellan generationerna. I takt med att vårt samhälle blivit mer och mer individualiserat har kontaktytorna mellan unga och gamla suddats ut mer och mer. Detta innebär en stor risk för att viktiga erfarenheter och mycket historia går förlorad för kommande generationer. Hos varje människa finns det ovärderlig information och erfarenhet om vår samtid och vår historia. Det finns fler människor i som fyllt än . Genom att ta tillvara deras livserfarenhet kan vi föra vidare kunskaper och insikter till en yngre generation som vi stärker förhållandet mellan generationerna. Därför anser jag att ges i uppdrag att samordna och initiera ett samarbetsprojekt med och Länsmuseerna dokumenterar en 100-åring från varje läns livshistoria. Dessa levnadshistorier ska sedan finnas tillgängliga via flera olika medier, som utställningar samt kunna fungera som utbildningsmaterial för barn och ungdomar i och på gymnasiet.
mot · H302782 · 2015-10-02 00:00:00 — Statliga myndighetsjobb i hela ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att nya myndigheter placeras i en annan storstadsregion än , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förvaltningsmyndigheters placering enligt förvaltningsinstruktioner innebär en begränsning av var ledande tjänster i en myndighet kan placeras, och tillkännager detta för regeringen. När det kommer till hur statens myndigheter är placerade i landet finns ett oproportionerligt stort antal av dem i . En rapport från visar att ca 150 av runt 235 förvaltningsmyndigheter ligger i . är kraftigt underrepresenterad med endast en handfull myndigheter som har huvudkontoret där, fyra för att vara exakt. Samma sak gäller . Av de myndigheter som Alliansen upprättade hamnade tre fjärdedelar i . Nuvarande regering fortsätter med Stockholmscentreringen då dess första nya myndighet, , placeras i . Detta trots att ett av regeringspartierna, , i sitt valmanifest markerade att de ville se statliga jobb i hela landet. I en större stad som finns allt som myndigheter behöver för sitt arbete. En stor arbetsmarknad för att hitta rätt kompetens hos medarbetare, både specialister och stabsfunktioner, goda förbindelser för möten samt möjligheter till nätverk med näringsliv, akademi och andra intressenter, för att nämna ett par exempel. kan ge myndigheter tillgång till andra kompetenser och erfarenheter än de som blir tillgängliga vid en slentrianplacering i eller som skulle bli tillgängliga vid en placering på en mindre ort. Trots detta har bland annat Statens museer för världskultur, som är placerad i , valt att flytta över 7 av 8 chefstjänster till . Tvärtemot vad myndighetsinstruktioner säger – i praktiken flyttar myndighetens placering till . Denna trend måste stoppas – hela måste kunna leva. Storstadsregioner har bäst möjligheter att erbjuda statliga myndigheter en mångfasetterad arbetsmarknad med många kvalificerade kandidater. Men regeringen verkar inte vara medveten om att det finns fler storstadsregioner än . och kan, behöver och bör ha fler förvaltningsmyndigheter.
mot · H302783 · 2015-10-02 00:00:00 — Undantag från trängselskatt i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i bör undantas från trängselskatt så länge regeringen inte finner en lämplig lösning för Backaborna, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påminnelseavgifterna för trängselskatt i är för höga och bör sänkas, och tillkännager detta för regeringen. I finns det många skilda åsikter om trängselskatten som infördes . Det finns i vart fall en bred enighet bland göteborgare och Göteborgspolitiker om att det behövs ett undantag från trängselskatt i samt att påminnelseavgifternas storlek är orimlig. Trots den breda enigheten i vägrar regeringen att lyssna på göteborgarna, vilket underminerar förtroendet för rättsstaten och politikerna. När nuvarande trängselskatt infördes i blev utfallet minst sagt problematiskt för boende i stadsdelen på . Det är inte rimligt att behöva betala trängselskatt för att åka och köpa mjölk i den lokala mataffären. Efter en utredning som alliansregeringen genomförde föreslogs att bilister folkbokförda i stadsdelen skulle befrias från trängselskatt när de kör in i eller ut ur . Det så kallade Backaundantaget var tänkt att träda i kraft /15 men än har det inte skett. När (M) ställde en fråga fick hon svaret av finansministern att undantaget fortfarande bereds på departementet. Jag ställde en interpellation utan att få ett besked av finansminister (S). Ännu har inget nytt besked kommit från regeringens sida – vilket betyder att Backaborna betalar för ovilja att få fram en bra lösning snabbt. Det enda rimliga är att Backaborna undantas från trängselskatt helt fram till att regeringen hittar en lämplig lösning. En annan dimension av trängselskatten i som fått problematiska konsekvenser är de extremt höga påminnelseavgifterna. Med nuvarande regler kan en påminnelseavgift om krävas för bilister som betalar en avgift – som initialt var – några dagar sent. Påminnelseavgiften står absolut inte i proportion till den ursprungliga avgiften och bör därför sänkas. Regeringen har inte genomfört något av förslagen. Detta medför, förutom brist på politisk handlingskraft, att regeringen sviker göteborgarna.
mot · H302786 · 2015-10-02 00:00:00 — Möjlighet för fler att läsa till rektor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att vidga rektorsutbildningen för de som inte redan har en anställning som skolledare, och tillkännager detta för regeringen. och alliansregeringen införde en mycket välkommen utbildning för rektorer. räckte det att en person hade ”viss pedagogisk insikt” för att anses lämplig som rektor. är utbildningen obligatorisk för rektorer som är anställda efter och som inte gått en äldre statlig rektorsutbildning. Nyanställda rektorer måste börja utbildningen . Utbildningen är 30 hp och löper och vänder sig till rektorer, biträdande rektorer och förskolechefer. Nackdelen med upplägget på rektorsutbildningen är att den nytillträdda rektorn förutom att vara en god pedagogisk ledare på sin nya arbetsplats också ska läsa ett treårigt program på högskolenivå. Högskolorna själva anger att de räknar med att det avsätts ungefär för studier. Både lärare och rektorer vittnar om problemen detta för med sig i form av en splittrad ledare som självklart inte kan befinna sig på flera platser . Många rektorer har dessutom mer än en skola under sig. Då omsättningen på skolledare på sina håll är stor riskerar skolor att inte ha en rektor på heltid under överskådlig framtid. ska påpekas att skolledarna också vittnar om det positiva i att möta andra i samma situation och kunna diskutera det vardagliga arbetet. krävs en anställning för att få gå rektorsutbildningen. Det som finns i övrigt är kortare kurser om 7,5 hp. Som lärare eller förskollärare finns få karriärmöjligheter, särskilt som de av förra regeringen tillsatta karriärtjänsterna nu får kraftigt försämrade förutsättningar. För många skulle en skolledartjänst kunna vara tänkbar men de flesta vill veta vad de ger sig in på innan de gör så. Att öppna upp rektorsutbildningen även för de som inte har anställning som rektor skulle ge fler möjlighet att få en insikt i vad det innebär att vara rektor. Detta kan förhoppningsvis också leda till att fler stannar kvar i yrket när de väl börjat. För att för rektorerna direkt ska kunna implementera sina nya kunskaper kan givetvis parallella spår vara nödvändiga, ett för de med anställning och ett annat för de som funderar på att ge sig in på banan. Att rekrytera skolledare är tyvärr inte lätt. För att underlätta rekryteringen bör utbildningen öppnas upp även för den som inte redan är anställd som rektor.
mot · H302787 · 2015-10-02 00:00:00 — Adoptioner för samkönade par ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utreda ifall samkönade par vid adoptionsansökningar diskrimineras av svenska adoptionsförmedlare eller deras lokala partner, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge adoptionsförmedlare i uppdrag att förmedla adoptioner från länder och genom förmedlare där samkönade par accepteras som adoptivföräldrar, och tillkännager detta för regeringen. Det är samkönade par enligt svensk lag fick möjlighet att adoptera. Detta gäller både inhemsk och inte minst internationell adoption. Samtliga adoptionsförmedlare i måste vara godkända och tar emot skattepengar för att finansiera sin verksamhet. Trots detta har inga internationella adoptioner av detta slag för samkönade par skett. Av de ca 1 400 adoptioner som de förmedlat har inga varit till samkönade par. Ett av de länder som ligger i topp bland internationella adoptioner till är . Det är också det enda land som svenska adoptionsförmedlare arbetar med som godkänner samkönade adoptionsföräldrar enligt lag. I lagstiftning diskriminerar man inte samkönade par från att adoptera, delvis på grund av att barn riskerar att gå miste om adoptivföräldrar. Till en följd av detta har flertalet sydafrikanska samkönade par adopterat barn i . Med andra ord är samkönade par, i lag, fullgoda adoptivföräldrar i såväl som . Men verkligheten ser annorlunda ut. Trots detta har inga samkönade par som vill adoptera fått den möjligheten. I ett fall fick ett svenskt samkönat par som ville adoptera från svaret av en svensk adoptionsförmedlare att det fanns fler ansökningar än tillgängliga barn och att det således, eftersom de är samkönade, var meningslöst att ens skicka en ansökan som inte prioriteras, detta på grund av att heterosexuella par prioriteras över samkönade par – utan att på något sätt värdera samkönade pars egenskaper och förutsättningar att bli goda föräldrar. Mycket tyder även på att den sydafrikanska partner som svenska adoptionsförmedlare använder öppet diskriminerar samkönade par. För att möjliggöra att samkönade par har samma möjlighet att adoptera som lagen föreskriver bör en utredning tillsättas för att se över ifall samkönade par diskrimineras av svenska adoptionsförmedlare eller deras lokala partner och ge förslag på förändringar som gör det möjligt för samkönade par att adoptera i praktiken. Regeringen bör även som en förutsättning för att tilldela adoptionsförmedlare skattemedel ställa som krav att förmedlare även förmedlar adoptioner från länder där samkönade par har en laglig och verklig möjlighet att adoptera.