mot · H3023279 · 2015-12-01 00:00:00 — Handlingsplan till följd av migrationskrisen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen offentligt ska tydliggöra för kommissionen att måste få ett tidsbegränsat undantag från hela det gemensamma asylsystemet (, CEAS) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till förhandling och uppdatering av hela det internationella asylsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt asylprocess och transitzoner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till att ge i uppgift att inleda ett Dublinförfarande mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till att ge i uppgift att omtolka Dublinförordningen i fråga om första EU land och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska anse att Dublinförordningen har fallit och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till en fördragsbrottstalan mot och gällande Schengen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka biståndet till krisers närområde i takt med att pengar frigörs till internationellt bistånd i stället för avräkningar för flyktingmottagning i och tillkännager detta för regeringen. Sedan den allmänna motionstiden har mycket hänt i omvärlden och vad gäller asyltrycket på . har länge varnat för en systemkollaps och när vi står inför en fullbordad kris behövs ytterligare åtgärder som inte kan anstå till nästa motionstid. Då vi inte anser att regeringens åtgärder är tillräckliga vill vi lämna in denna motion med anledning av den migrationskris står inför. Världen upplever just nu flera långdragna och brutala konflikter. utgör ett akut hot mot internationell fred och säkerhet och tvingar många människor på flykt. Det exceptionella antalet asylsökande till just har dock beskrivits som ett naturfenomen som är helt omöjligt för politiker att påverka. Detta är inte sant och är en i grunden farlig inställning till samhällsfrågor. I svävar mottagningssystemet på gränsen till en kollaps. Boendeplatserna är slut, sökande förpassas först till tält, migrationsverkets receptioner, bussar och gatan. När landet nu står inför en fullbordad kris presenterar vi en konkret handlingsplan som har goda chanser att göra skillnad, både direkt och signalpolitiskt. Vi välkomnar regeringens senaste förslag om skärpt asylpolitik. när lade samma förslag hade det kanske varit tillräckligt. Tyvärr är situationen nu så akut att måste gå bortom signalpolitik och ta tag i problemets kärna. har ingen direkt kontroll över volymen av sökande, då vi är bundna av det gemensamma europeiska asylsystemet (CEAS) som består av Dublinförordningen och ytterligare ett par direktiv. Situationen är dock ohållbar när alla parter inte håller sin del av avtalet. Vi vill omförhandla medlemskapet, och andra partier har signalerat att de är villiga att i alla fall testa regelverkets gränser. Vi har därför tagit fram en handlingsplan med sju konkreta förslag, inga krav utan utgångspunkter för förhandling. Vi uppmanar också övriga partier att inse situationens allvar och lägga gamla meningsskiljaktigheter samt politisk prestige åt sidan, till fördel för konstruktiva samtal. Regeringen bör offentligt be att ska få använda undantagsregeln i (Lissabonfördragets artikel 78.3) för att få befrias från CEAS:s bindande regler. Om undantag ges kan ändra utlänningslagen och ta bort möjligheten att söka asyl vid gränsen. Pausen skulle avlasta den akuta situationen och ge tid för diskussion om långsiktiga åtgärder, vilket betyder en omförhandling och modernisering av hela det internationella asylsystemet. Det är uppenbart att nuvarande flyktingkonvention och CEAS inte är anpassade efter den typen av stora migrationsströmmar som vi står inför . Enligt , chef för och en av främsta experter på folkrätt, skulle avvisningar till inte strida mot eftersom konventionen bara utesluter avvisningar till länder där den avvisade riskerar att förföljas. Regeringen bör lägga förslag på en skärpt asylprocess för att underlätta återförandet av asylsökande till första EU-land enligt Dublinförordningen. bör kräva att den sökande förklarar hur denne tagit sig hit, avvisa sökande som inte samarbetar och konsekvent återsända de som samarbetar till deras första EU-land. Proceduren ska ske i transitzoner. Pröva det grekiska asylsystemet En stor del av de asylsökande kan inte skickas tillbaka till första EU-land enligt Dublinförordningen, detta eftersom deras första EU-land är och 2011 beslutade att inte tillåta överföringar dit på grund av allvarliga brister i asylsystem. Human Rights Watch har påpekat att den nya grekiska asylmyndigheten har inneburit en förbättrad process och ökat antal beviljade ansökningar. Regeringen bör därför få dagens situation prövad genom att begär att skicka tillbaka sökande till , och vid nekande eller överklagan från enskilda inleda fördragsbrottstalan mot från . Detta innebär att stämmer för att landet inte uppfyller kraven i CEAS. Omtolka ”första EU-land” Enligt kan det förutsättas att varje medlemsstats asylsystem överensstämmer med kraven i internationell rätt. I det fall asylsystem permanent inte når upp till kraven bör få prövat en tolkning där inte anses vara första EU-land enligt Dublinförordningen; bör därför begära att asylsökande överförs till landet som den sökande passerat efter . Enligt Dublinförordningen är medlemsländerna skyldiga att ta emot asylansökningar men har rätten att få ansvaret överfört till sökandens första EU-land. Denna rättighet är just nu kraftigt begränsad på grund av situationen i . Det är orimligt att ska hålla fast vid skyldigheten utan att kunna nyttja rättigheten. Dublinförordningen kan därför anses ha fallit och vi kan ta bort möjligheten att söka asyl vid gränsen. Regeringen bör inleda ett fördragsbrottsförfarande mot och eftersom de inte uppfyller förpliktelser om att säkra EU:s yttre gräns. Enligt avtalet ska de utföra gränskontroller vilket betyder att de som saknar Schengenvisum ska söka asyl där eller vända tillbaka. Brist på exempelvis mat och möjlighet till skolgång kan göra att människor söker sig vidare även om de fått skydd i närområdet. Detta är en ohållbar situation. I grannländer genomför FN just nu 3RP (Regional Refugee and Resilience Plan). 3RP representerar ett paradigmskifte inom flyktinghjälpen eftersom den samlar både humanitärt arbete och utvecklingsarbete och tar ett helhetsgrepp om krisen. För 3RP har FN efterfrågat 47, , men FN är starkt underfinansierade. Genom ovanstående förslag kan avräkningarna från biståndet minska vilket ger en möjlighet att bidra till flyktinghjälp i krisers närområde, både humanitärt och långsiktigt. Suspendera möjligheten att söka asyl I sista hand, om inget av ovanstående av alternativen ger effekt, kommer att kräva att medvetet bryter mot Dublinförordningen och slutar ta emot asylansökningar vid gränsen. Vi är ett parti som står upp för lag och rätt och principen om att avtal ska hållas, och vi ser därför denna nödåtgärd som beklaglig men helt nödvändig för undvika att landet drabbas av en fullständig systemkollaps. Vi bedömer det som orimligt att ska hålla sin del av avtalet när inte andra gör det, och dessutom på bekostnad av fullbordad kris i . Per Klarberg (SD)