mot · H302761 · 2015-10-02 00:00:00 — Exempelvis har det beräknats att de totala nettovinsterna för är 2,6 gånger högre än kostnaderna. Armén bör bestå av såväl rörliga fältförband som territorialförsvarsförband. En fältarmé med samövade brigader är oundgänglig om ska kunna försvaras. Med befintliga anläggningar, materiel, yrkesofficerare och kontrakterade kan två mekaniserade brigader sättas upp. Ytterligare brigader bör sättas upp successivt när försvarsförmågan återtas med målet att ha sju mekaniserade brigader. Bemanning av dessa måste i så fall ske med en blandning av kontrakterad och värnpliktig personal. Territorialförsvarsförband skapas ur de nationella skyddsstyrkorna/hemvärnet och kan utgöras av lokalt rekryterade värnpliktiga och frivilliga soldater med minst GMU och kort mobiliseringstid. Marinen har ett behov av såväl en förstärkt regional indelning som förnyade materielsystem . Vi föreslår därför att Marinbas (), Marinbas () samt och Marindetachement sätts upp. Marinbas (alternativt ) bör sättas upp för att utbilda till amfibiebrigader. bygger på värnplikt och dubbel organisation (freds-/krigsorg.) medan övriga marinen bygger på anställda och kontrakterade. Jämte flygflottilj (F 7 ), flygflottilj (F 17 ) och flygflottilj (F 21 ) bör flygflottilj (F 16 ) sättas upp. Flygvapnet bygger på anställda och kontrakterade. BAS 90-systemet bör återskapas. Skydd genom spridning är kostnadseffektivt och ger ett stort strategiskt värde. uppfattning är att anskaffning av ytterligare JAS 39 E/F ska förberedas inom möjliga och rimliga tid med en målbild om 200 Gripenplan . En utveckling av flygvapnets kapacitet är nödvändig för att kunna möta den nivå som andra flygvapen i vårt närområde kommer att ha . Antalet krigsplacerade stridspiloter är en nyckelfaktor för vår försvarsförmåga och därför krävs det att vi också ökar rekryteringen av antalet nya stridspiloter. Ett effektivt luftvärn är en av de största bristerna i den befintliga krigsorganisationen. Enligt vår mening är luftvärnet så viktigt för försvarsförmåga att modernt långräckviddigt luftvärn måste anskaffas redan under den nuvarande försvarsinriktningsperioden. FRA är i tider av nya hotbilder och ökad terrorism en första försvarslinje och det är viktigt att FRA har möjlighet att teknikutveckla för att kunna upptäcka utländska förhållanden som utgör ett hot mot vår nation eller mot enskilda svenska medborgare. Försvarsunderrättelsedomstolen och Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten ska garantera att den personliga integriteten inte hotas på ett orimligt sätt när signalspaningen söker nya metoder att fånga säkerhetshot. Försvaret och är i behov av forskningsbaserad kunskap. FOI är därför nödvändigt för en självständig utveckling av vår försvars- och säkerhetspolitik. Den svenska modellen där bestämda myndigheter har krisberedskap på sitt verksamhetsområde och där regeringen har nationellt områdesansvar, länsstyrelserna regionalt och kommunerna lokalt är en effektiv modell. Jämte områdesansvaret finns sektorsansvar. Det är viktigt att MSB:s utredande och samordnande roll inte tar över de faktiska utförarna av krisberedskap och krishantering. Försvarsmakten bör upprätthålla en tätare kontakt med det civila regionala och kommunala områdesansvaret. Olika elkraftskonsumenter är olika beroende av säker el. För samhällsviktig verksamhet kan oacceptabla konsekvenser uppstå snabbt vid elavbrott. Med hjälp av modern styrteknik kan olika användare sättas i prioriteringsordning vid brist på el. Forskning visar att särskilda reservkraftnät med viss radie är kostnadseffektiva när det finns flera samhällsviktiga verksamheter nära varandra. Regeringen bör utreda reglering och planering av särskilda reservkraftnät i våra residensstäder. försvarspolitik ska fokusera på försvaret av . Genom att stärka vårt eget försvar, genom att fullt ut verka för ett nordiskt försvarssamarbete och genom partnerskapet för fred med Nato tar sitt säkerhetspolitiska ansvar. Försvarsmakten ska inte delta i Nordic Battlegroup. ska inte heller utlova ensidiga solidaritetsgarantier. är mycket positiva till de steg som tagits avseende samarbete och samverkan mellan de nordiska länderna vad gäller försvarssystem. Det framstår som mycket tydligt att det finns betydande ekonomiska skalfördelar att uppnå med ytterligare integrering av de nordiska ländernas försvarssystem. vill ta ytterligare initiativ på dessa områden och vill inrätta svensk-finsk försvarsallians med ömsesidiga förpliktelser och garantier. I grunden beror givetvis inte en dylik kraftfull inställning på ekonomiska skalfördelar utan på en att det inom de nordiska länderna finns en uppfattning om gemenskap, solidaritet samt vilja att just biträda varandra – även med militär trupp – i händelse av ofred. har en sådan uppfattning. 14.1.4 NEJ TILL NATO Det finns inte tillräckliga skäl att vi ska ansluta oss till Nato. Nato har förvisso historiskt löst många svåra uppgifter; inte minst har man besegrat det kommunistiska genom kapprustning. har dock sedan spelat en faktisk roll som en alliansfri och militärt stark fredsbevarande nation. I partnerskap med Nato bör det finnas konkreta planer för såväl vilket bistånd ska lämna vid angrepp mot ett eller flera Natoländer som lika konkreta planer över den hjälp vi kan vänta av Nato vid angrepp på . För att kunna avtala och skapa ett konkret partnerskap med Nato så måste äga en militär kapacitet som är avsevärt mer utvecklad än den nuvarande. förespråkar ett återinförande av den allmänna värnplikten. I ett första steg budgeteras för att 8 400 ungdomar tas ut för genomförande av grundläggande militär utbildning (GMU). Målsättningen är att hälften av dessa vid godkänd utbildning ska kontrakteras för krigsplacering vid brigaderna. På lång sikt är målsättningen att huvuddelen av de unga männen i varje årskull ska genomföra värnplikt. Syftet med en återinförd värnplikt är i första hand att ge Försvarsmakten den personalförsörjning som behövs för att kunna lösa sin yttersta uppgift: att värna rikets territoriella integritet. Den sysselsättningsskapande effekten bör dock inte negligeras i sammanhanget, utan kan snarare ses som ett slags bonus. Dels skapas sysselsättning för tusentals ungdomar , vilket givetvis bidrar till att stävja den väldigt höga ungdomsarbetslösheten. Dels har värnplikten även en fostrande aspekt där viktiga egenskaper som ansvar, mognad och social kompetens utvecklas, vilket ökar de ungas anställbarhet. När över 8 000 företagsledare tillfrågades gällande varför yngre människor har svårare att få jobb än äldre lyftes negativ inställning, oförmåga att passa tider samt ren ovilja till arbete fram. Kort och gott har det skett en attitydförändring sedan unga män slutade att göra militär tjänstgöring. Värnplikten fungerar till yttermera visso som en ypperlig arena för att motverka segregation, då personer med olika bakgrund och socioekonomisk status får mötas och tvingas samarbeta för att lösa svåra uppgifter under tuffa förhållanden. 14.1.6 KRAFTIGT STÄRKT FÖRSVARSFÖRMÅGA Trots ivrigt prat från flera andra partier om vikten av att stärka den militära kapaciteten är det inget annat parti som orkar ta krafttag. På sin höjd föreslås symboliska anslagshöjningar som i bästa fall kompenserar för inflationen. avsätter totalt (utöver regeringens förslag) för att stärka vår förmåga. 14.2.1 SATSNING PÅ POLISEN Det arbete som inleddes med att öka polisens numerär från cirka 17 500 poliser till 20 000 var lovvärd. Men på grund av den snabba befolkningsökningen, som en följd av hög invandring, har antalet poliser i relation till befolkningen minskat och är snart utraderad. Fler poliser är en förutsättning för att polisen både ska kunna bekämpa den organiserade brottsligheten och även finnas tillgängliga för medborgarna. vill därför göra en rejäl satsning på fler poliser och dessutom säkerställa att polisens relativa antal inte minskar : Vi budgeterar för att utbilda 7 000 fler poliser fram . Rikttalet bör vara 250 poliser per hundra tusen invånare. Poliser ska efter 2021 utbildas i den takt som krävs för att säkerställa detta rikttal. Fördelen med ett sådant rikttal är en stabilitet för polisväsendet som därmed garanterat bibehåller sitt relativa antal och medborgarna garanteras en stark och närvarande polis. Resurstillskottet ska säkerställa att polisen kan bekämpa den organiserade brottsligheten och öka sin närvaro i kriminellt belastade förorter. Polisen ska även öka sin närvaro i landsorten och i mindre städer. Någon form av minimibemanning lokalt bör utredas så att vi inte möts av stängda polisstationer och långa inställelsetider i glesbygden. Vi budgeterar även för en förstärkt polis i allmänhet. För många poliser är arbetssituationen ansträngd. Lönerna är fortsatt relativt låga framförallt för polisassistenter. Arbetstidsavtal har gjort situationen för dem som jobbar skift sämre och omorganisationen kräver resurser. Dessutom behöver polisen förbättra sina it-system och vidta andra åtgärder. Vi anslår därför ytterligare generellt till polisen för att möjliggöra förbättrad arbetsmiljö, större utrymme för löneutveckling och en utvecklad polisverksamhet. Utöver det satsar vi på att minska den administrativa bördan på poliserna genom fler civilanställda. De frigjorda resurser detta medför ska gå till att förstärka gränspolisen för att på ett mer omfattande sätt kunna lagföra illegala invandrare. Dessutom bör frigjorda resurser gå till arbetet mot organiserad brottslighet samt större närvaro på gator och torg. Slutligen budgeterar vi för att återinföra beredskapspolisen. Beredskapspolisen omfattades innan det lades ner av cirka 1 500 man som med mycket kort varsel kunde sättas in som förstärkning till den ordinarie polisen. Bara i kunde de vid särskilda händelser sätta in 300 man på . Vid en terrorattack eller större händelse så kan detta vara helt avgörande för att säkra tryggheten för befolkningen. Polismyndigheter runt om i landet skickade begäran till om att få använda beredskapspolisen, men utan framgång eftersom avslog i stort sett alla ansökningar som kom. När beredskapspolisen sedan avvecklades anfördes det låga utnyttjandet som ett av skälen, och detta trots att det var som själv avslog ansökningarna. Enligt () så uppgår kostnaderna som belastat detta anslag till mellan och . uppgav exempelvis kostnaden för omgång 2007–2009 till . Med tanke på de kravaller som utspelas sig exempelvis i och andra utanförskapsområden , som totalt dränerat polisen på resurser, liksom risken för terrorattacker, inte minst med tanke på den okontrollerade massinvandringen, så tycks behovet vara större än någonsin för en förstärkningsresurs till polisen. Vi budgeterar därmed för att återinföra beredskapspolisen till en kostnad på . Många av de medborgare som sätter sig i vittnesbåset är utsatta och de vittnar alltför ofta med fara för sitt eget liv. Rättsväsendet har inte förmått hantera den organiserade brottslighetens grenar som spridit sig ända in i rättssalen. Vittnestrakasserier blir allt vanligare och antalet vapen som smugglas in i svenska domstolar är alarmerande. Övergrepp i rättssak är ett mycket allvarligt brott då det inte bara riktar in sig mot individer utan utgör ett hot mot rättsstaten, och i slutändan mot det demokratiska statsskicket. vill se ett kraftigt utökat stöd till vittnesskyddet. Det handlar om polisskydd, hjälp med bostadsbyte och andra säkerhetsåtgärder. har även de juridiska ombuden fått motta hot, trakasserier och rena våldsdåd från kriminella nätverk. Även här förordar vi ett ökat skydd och budgeterar för ändamålet. Vi vill även att permanenta säkerhetskontroller ska införas i anslutning till domstolsentréer i förebyggande syfte. Ett genomförande av förslaget innebär att entréer måste byggas om och att viss teknisk utrustning måste införskaffas. Betydligt fler ordningsvakter kommer också att behövas. Därför stärker vi anslaget till Domstolar med som ska täcka ombyggnation och extra säkerhetspersonal. 14.2.3 STATLIGT ANSVAR FÖR SKADESTÅND TILL BROTTSOFFREN kan en person som döms för ett brott dömas att betala skadestånd till brottsoffret. Dock finns ett stort problem i det att brottsoffret självt, med hjälp, måste kräva gärningsmannen på det utdömda beloppet. Om gärningsmannen inte betalar är det upp till offret att vända sig till sitt försäkringsbolag i ett försök att få ersättning. Fungerar inte detta ska brottsoffret självt ta kontakt med . Här ska offret skriftligen ansöka om att få det som kallas brottsskadeersättning, vilket kan skilja sig från det skadestånd personen i fråga blivit tilldömd. Denna procedur, där offret återigen måste förklara sig och vädja till gärningsmannen, utgör ytterligare en förnedring och ett ifrågasättande av offret. Dessutom finns ingen garanti för att offret får den ersättning som en domstol en gång beslutat. vill istället se ett system där staten betalar ut det utdömda skadeståndet till brottsoffret och därefter kräver in pengarna från gärningsmannen. Detta skulle innebära att offret så snart domslutet vunnit laga kraft får sitt skadestånd, som staten tar hand om vidare behandling och kontakt med gärningsmannen. Vi menar att det är ett system som bör vara självklart i en rättsstat. Vårt förslag skulle minska frustrationen och det onödiga lidande som åsamkas brottsoffer på grund av dagens system för skadeståndsutbetalningar. vill även stärka stödet till landets alla brottsofferjourer som gör ett fantastiskt arbete med att stödja och hjälpa de medborgare som har fallit offer för brottslingars gärningar. vill se kraftiga straffskärpningar för vålds-, sexual- och stöldbrott samt brott kopplad till organiserad brottslighet. Detta innebär inte minst en rejäl höjning av miniminivåerna eftersom svenska domstolar oftast dömer i nedre delen av straffskalan, riktiga livstidsstraff, kraftigare skärpningar vid upprepad brottslighet och borttagen så kallad mängdrabatt. vill införa en princip om ”tredje gången gillt” för vålds-, sexual- och stöldbrott som resulterat i fängelsedom (också villkorlig sådan). Denna princip innebär att den person som för tredje gången inom fälls för sådan brottslighet per automatik bör dömas i den övre fjärdedelen av lagens maxstraff. Detta minskar utrymme för domstolarna att döma ut för låga straff. tillämpar så kallad tvåtredjedelsfrigivning vilket innebär att den kriminelle automatiskt blir villkorligt frigiven efter att två tredjedelar av straffet avtjänats på anstalt. Detta skapar en stor diskrepans mellan den allmänna rättsuppfattningen och den lagstiftning som finns. För att öka förståelsen för svensk lagstiftning och för att försvåra för en kriminell livsstil vill avskaffa den automatiska frigivningen efter två tredjedelar. anser inte att det är rimligt att en utländsk medborgare som begått ett brott ska belönas med uppehållstillstånd och svenskt medborgarskap. Tyvärr är det dock så att utlänningar i får stanna i landet trots att de begått grova brott och trots att lagen medger utvisning. Detta för att utvisningsprövning inte är obligatorisk och för att dagens lagstiftning och rättspraxis verkar bry sig mer om förövare än om samhälle och brottsoffer. I de fall där utvisning döms ut så rör det sig ofta om . En person utan svenskt medborgarskap ska inte få förmånen att stanna i om personen i fråga inte kan eller vill respektera våra lagar och regler. Det bör därför vara obligatoriskt att alltid pröva frågan om utvisning när en utlänning begått ett brott i . Vi anser vidare att endast om det föreligger synnerligen starka skäl ska en utlänning, som blivit dömd för ett brott som kan leda till utvisning, kunna undgå att utvisas. Svensk domstol bör inte tillmäta någon större vikt till utlänningens levnadsomständigheter, eller hur länge utlänningen vistats i , när frågan om utvisning behandlas. Inte heller bör en utlänning som begått grova eller upprepade brott i få stanna på grund av flyktingstatus. För att kunna kontrollera att utvisade individer inte kommer åter till under annan identitet ska foto, fingeravtryck och DNA-prov tas och lagras i ett register som alla nya immigranter ska kontrolleras mot. Återfinns en person i detta register ska denna frihetsberövas och en ny utvisning ska utföras. Det är inte rimligt att vårt land som praxis åtar sig ansvaret att straffa individer som inte är svenska medborgare. Därför anser vi att när en utlänning blir dömd till fängelse med efterföljande utvisning ska sträva efter att straffet ska avtjänas i den dömdes hemland eller i annat anvisat land. ska därmed arbeta för att upprätta avtal med andra länder för att möjliggöra detta. begriper att lagändringar och straffskärpningar inte är tillräckliga för att motverka kriminaliteten. I grunden behövs även kraftfullare resurser. Av den anledningen vill vi stärka de rättsvårdande myndigheterna och anslår därför högre anslag, utöver polisorganisationen beskriven ovan, till bland andra , Domstolar samt Kriminalvården. vill intensifiera kampen mot den organiserade brottsligheten genom införandet av en svensk variant av de så kallade RICO-lagarna, som tillämpats framgångsrikt i . Dessa lagar gör det bland annat lättare att döma gärningsmän enbart genom bevis att de deltagit i maffialiknande verksamhet. Terrorism och extremism utgör allt större hot – både i omvärlden och i . har konstaterat att terrorhotet kommit att bli alltmer utbrett och att antalet terrordåd ökar. har även uttryckt en allvarlig oro över att personerna använder sin extremistiska ideologi för att främja terrorism. vill se krafttag för att bekämpa dessa hot och skydda det svenska samhället. Att garantera medborgarnas säkerhet är en av statens viktigaste uppgifter. vill införa en rad åtgärder: Förbjuda propaganda för terrorism, straffa varje form av deltagande i eller stöd till terroristorganisationer, skärpa straffen för terroristbrott, frånta terrorister deras medborgarskap, tillåta hemlig dataavlyssning, tillåta signalspaning vid förundersökningar, ta bort sekretesshinder för underrättelseverksamheten i olika myndigheter. Därmed ökar vi Säkerhetspolisens anslag för att möjliggöra mer personal, effektivare informationsutbyte mellan FRA och Must samt ökade resurser till personskyddet. 14.2.8 GRÄNSSKYDDET OCH ORGANISERAT TIGGERI Ur ett EU-perspektiv är det främst den organiserade brottsligheten som har kunskap och resurser att bedriva sin brottsliga verksamhet över gränserna. Vår medverkan i det EU där man förbjuds ha uppsikt över sina gränser har medverkat till att den organiserade brottsligheten fått fäste och brottsligheten ökat, vilket regeringen erkände i en proposition där de skriver: ”De kriminella nätverken breder ut sig och blir allt fler. Brottsligheten har också blivit mer internationell, bland annat till följd av medlemskap i och inträde i .” har tullens resurser minskat och dess rättigheter att kontrollera gränsen urholkats. På en tioårsperiod har tullens personal minskat och antalet kontroller rasat . vill se ett där det är lätt att resa, turista och uppleva varandras länder. Dock medför den transnationella brottsligheten att tryggheten i våra olika länder minskar. För att skydda våra medborgare och andra från människohandel, inbrott, droger och hitrest brottslighet vill vi se ett återupprättat gränsskydd. Tullen stärks för att möjliggöra mer personal och resurser avsätts för ytterligare en mobil scanner vid gränspassagerna. Dessutom utrustas och utbildas gränsskyddspersonal med vapen. 15.1 BISTÅND SOM GÖR NYTTA – MED DE MEST UTSATTA I FOKUS vill se ett bistånd som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån deras grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Vi vill ha ett tydligt fokus på fattigdomsbekämpning och att barnens bästa ska stå i centrum. Vi vill se ett ansvarsfullt bistånd där varje satsad krona ska göra så mycket nytta som möjligt. Vi nöjer oss inte med en kvantitativ målsättning utan fäster större fokus vid kvaliteten och ett bistånd som är inriktat på effektivitet och resultat med de mest utsatta människorna i fokus. Det långsiktiga målet med bistånd måste vara att länder utvecklas till den grad att de inte längre behöver något bistånd. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd, en större koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och på färre inriktningar kan vi effektivisera utvecklingsbiståndet och ha en biståndsram på av BNI, vilket är i linje med . Genom att vi lägger mindre pengar på avräkningar för flyktingmottagning i och genom att vi prioriterar bistånd till de mest utsatta och fattiga kan vi trots den minskade ramen göra ökningar till flera viktiga områden såsom flyktinghjälp, humanitärt bistånd, vatten, sanitet och jordbruk. 15.2 HUMANITÄRT BISTÅND – FLYKTINGHJÄLP Konflikter, naturkatastrofer och andra humanitära kriser kan förorsaka stor förödelse för ett land . Det är för oss en självklarhet att generöst och efter bästa förmåga ska bidra vid sådana katastrofer. De humanitära behoven är något som ökat på grund av flera humanitära katastrofer, inte minst den i och dess grannländer. Enligt UNHCR har över 4 miljoner människor tvingats fly från till närliggande länder. Behoven är enorma och UNHCR har endast finansiering för en liten del av behoven. Därtill kommer att 7,6 miljoner syrier är internflyktingar och att 12,2 miljoner, över hälften av landets befolkning är i behöv av humanitär hjälp. I grannlandet har 2 miljoner människor tvingats lämna sina hem och befinner sig på flykt i och utanför landet. Även Programme (WFP) lider brist på resurser och har fått halvera sitt matbistånd i till flyktingar i krisens närområde. De väpnade konflikter som ger upphov till flyktingströmmarna ser inte ut att avta utan snarare förvärras, och 2016 ser ut att kunna bli då antalet flyktingar i världen ökar ytterligare. Med vetskapen om att det för varje satsad krona går att hjälpa betydligt fler människor i krisområdenas närhet än vad som är möjligt i anser det vara en varken klok, rättvis eller human flyktingpolitik som bedrivs där de stora ekonomiska resurserna läggs på flyktingmottagning i . Nuvarande regering budgeterar 2016 för avräkningar på runt 8 miljarder för flyktingmottagning i som man bidrar med 715 miljoner, mindre än en tiondel så mycket till UNHCR. Genom en ansvarsfull flyktingpolitik där vi prioriterar kvotflyktingar genom UNHCR räknar vi med att successivt kunna minska kostnaderna för mottagande av asylsökande. Därmed kan vi minska avräkningarna från biståndet och i istället satsa 9 miljarder på flyktinghjälp i krisområdenas närhet. Detta innebär att vi kan stärka viktiga organisationer som UNHCR, WFP, , samt lokala organisationer och aktörer inne i exempelvis och för att nå fram till utsatta internflyktingar. Situationen i har i och med den nuvarande flyktingkrisen ställts på sin spets. kalkyler om 74 000 asylsökande kommer med all sannolikhet att spricka då det anlänt 65 000 asylsökande. I system finns nu över 100 000 människor inskrivna, vilket är ett nytt rekord. Denna utveckling har som enda parti förutspått och vi är också det enda parti som har humana och realistiska lösningar. utgångspunkt är att asyl ska beviljas i det första säkra område en flykting når. Därför vill vi ställa tydligare krav på att förstalandsprincipen följs och kombinera detta med skärpt gränsbevakning, inte minst vid och färjehamnar. På så sätt beräknar vi kunna minska asylinvandringen med i princip . vill vi återgå till att endast bevilja temporära uppehållstillstånd, införa en princip om säkra länder och genom direktiv till avbryta all praxis som per automatik ger uppehållstillstånd till sökande från vissa länder utan större prövning. Tillsammans med ovan nämnda reformer skapar detta en tydlig signalpolitik som leder till att färre anser det lönt att försöka ta sig till . I praktiken är vår målsättning att allt flyktingmottagande i ska ske genom UNHCR:s vidarebosättningssystem där kvoten regleras av vår mottagningsförmåga.