mot · H3022569 · 2015-10-06 00:00:00 — Men föräldraskapet är ett gemensamt åtagande och därför är det också föräldrarna själva som gemensamt ska få avgöra hur dagarna sedan ska användas, inte eller . Ju mer fyrkantiga system som skapas desto sämre passar de in i olika familjers vardag. Vi motsätter oss därför vänsterregeringens utökade tvångskvotering som i praktiken innebär ett förbud för föräldrarna att överlåta dagar till varandra. Eftersom vi ser föräldraskapet som ett gemensamt åtagande, och att vi tror att föräldrar bäst vet vad som passar den egna familjen och det egna barnet, vill vi avskaffa tvångskvoteringen helt. Föräldrarna ska få ökad makt över sina föräldrapenningdagar och hur de ska fördelas. 2.1.1 Vad tycker föräldrar och svenska folket om föräldraförsäkringen? Vänsterregeringen skriver i budgetpropositionen i ”En modern familjepolitik måste utgå från den vardag som dagens föräldrar lever i och svara mot de värderingar och attityder som dagens föräldrar har.” Det är en riktig och viktig utgångspunkt men problemet är att vänsterregeringen med sina olika förslag går tvärtemot föräldrarnas åsikter om föräldraledighet. Det finns inget stöd för att föräldrar vill kunna välja färre barnomsorgsformer eller att man vill att politiker i större utsträckning ska bestämma vem som ska vara föräldraledig och hur . Vänsterregeringen saknar en sådan redovisning. Men undersökningar som visar på det motsatta förhållandet finns däremot. En undersökning från Novus visar att en överväldigande majoritet, , anser att föräldrarna själva ska bestämma hur föräldraförsäkringen ska fördelas. Även bland vänsterregeringens egna väljare är det som anser att det är föräldrarna själva som ska bestämma över föräldraförsäkringen. studier visar dessutom att många föräldrar vill vara hemma lite längre med sina små barn och därför har det under blivit vanligare att både kvinnor och män förlänger föräldraledigheten . har genomfört en undersökning som visar att en stor majoritet av föräldrarna, av kvinnorna och av männen, är nöjda med den fördelning som de har gjort av föräldraledigheten. Det är till och med en ökning jämfört med en liknande studie . Därför är det högst anmärkningsvärt och ytterligare ett svek mot väljarna att utan mandat beskära valfriheten och driva politiken i en riktning som går tvärt emot föräldrars önskan. 2.1.2 Vad tycker remissinstanserna om kvotering av föräldraförsäkringen? ”Barn, liksom föräldrar, har olika grundförutsättningar, lever under olika förhållanden och utvecklas på olika sätt. Behoven av omvårdnad kan därför skifta, vilket kan påverka föräldrarnas val när det gäller föräldraledighetens längd och fördelning och därmed även behovet av flexibilitet.” Det skulle ha kunnat vara en skrivning hämtad direkt ur familjepolitiska handlingsprogram men istället är det taget ur vänsterregeringens proposition om att kvotera föräldraförsäkringen. På vilket sätt kvotering tillmötesgår föräldrars och barns olika förutsättningar, behov och prioriteringar är mycket svårt att se. Själva utgångspunkten för förslaget om kvotering handlar snarare om att vilja få in alla familjer i en och samma mall. Det är också därför flera remissinstanser varit kritiska till förslaget. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), utvärdering (IFAU), , Makalösa föräldrar. Haro med flera betonar att ytterligare kvotering riskerar att barnet sammantaget får med föräldrarna. En del pekar även på att kvinnor ändå kommer att välja att förlänga tiden hemma med barnen men då utan ersättning som i sin tur kan påverka deras situation på arbetsmarknaden samt framtida pension. Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () och avvisar förslaget om en kvotering av föräldraförsäkringen just för att de tycker att det begränsar flexibiliteten för familjer. Även RFSL anser att det ytterligare begränsar den flexibilitet som finns i föräldraförsäkringen för stjärnfamiljer. vill gärna se att man ska kunna få undantag från kvoteringen om det av olika skäl behövs. 2.1.3 Vänsterregeringen har planer på att detaljstyra familjers liv ytterligare De finns flera uttalanden från socialförsäkringsministern och statsministern som tyder på att det finns klara ambitioner att ytterligare beskära familjers möjlighet att tillbringa med sina barn under de första så viktiga åren. I kvoteringspropositionen resonerar regeringen över frågan om att helt kvotera föräldraförsäkringen och drar slutsatsen: ”Regeringen anser därför att det är mer lämpligt att stegvis reservera mer tid åt vardera vårdnadshavaren.” Det är dock ingen hemlighet att Socialdemokraterna, och vill kvotera föräldraförsäkringen helt och hållet. Men socialförsäkringsministern har också uttalat sig negativt om den möjlighet som finns för föräldrar att vara föräldralediga utan någon ersättning. Den prioritering med barnen som vissa föräldrar vill göra och som innebär att de har en lägre inkomst , ska alltså också tas bort. Det finns inga gränser för hur vänsterregeringen vill detaljreglera föräldrars omsorg om barnen. Men de vill mer än så. De vill nämligen även reglera familjens fördelning av hemarbetet! Vänsterregeringen har nämligen ett jämställdhetspolitiskt delmål som innebär att man vill ha ”en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, att kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet. Lite skämtsamt skulle man kunna uttrycka det som att det snart kommer att finnas ”en Löfven vid varje barnfamiljs köksbord”. 2.1.4 Skyddad inkomst för föräldralediga och rätt till tjänstledighet Dagens regelverk medger en flexibel användning av föräldraförsäkringen under barnets första levnadsår. Vid barnets ettårsdag inträder dock ett antal begränsande regler och villkor som starkt styr såväl hur uttaget av föräldrapenningen sker samt planeringen av ett syskon. En begränsande och styrande regel är att den sjukpenninggrundande inkomsten påverkas om man går ner i arbetstid utan att fylla ut med lika många föräldrapenningdagar. Det innebär att många föräldrar känner sig pressade att ta ut dagar så fort som möjligt när han eller hon kanske hellre vill ta ut färre dagar för att på så sätt förlänga tiden hemma med barnet. Dessa regler missgynnar inte minst pappor eftersom de oftast är föräldralediga när barnet är lite äldre. Det finns vidare en regel som innebär att man måste bli gravid och 9 månader efter det första barnet, för att kunna behålla sin ursprungliga föräldrapenning, den s.k. ”snabbhetspremien”. Även rätten till föräldraledighet begränsar möjligheten att nyttja föräldraförsäkringen flexibelt. föreslår att den sjukpenning- och föräldrapenninggrundande inkomsten skyddas istället för som respektive och . Vi vill också utvidga rätten till tjänstledighet på heltid för föräldrar tills barnet fyller . Dagens regler missgynnar pappor som ofta förlägger föräldraledigheten när barnet är lite äldre. Vi är positiva till jämställdhetsbonusen som uppmuntrar föräldrar att dela lika på föräldrapenningen utan att begränsa valmöjligheterna eller försämra för dem som väljer på annat sätt. Rätt utformad kan jämställdhetsbonusen ge ett inkomsttillskott som möjliggör mer tid för barnen. Vi avvisar således regeringens förslag om att ta bort jämställdhetsbonusen . 2.1.6 Ökad möjlighet att ta ut föräldrapenning för större barn kan föräldrar ta ut föräldrapenning till dess barnet är . Men även äldre barn har behov av sina föräldrar och vi vill ge föräldrar möjlighet att spara maximalt som ska kunna tas ut upp tills barnet fyller . Vi vill också möjliggöra att få föräldrapenning för hela inskolningen. 2.1.7 Bättre planeringsmöjligheter genom ett föräldrapenningkonto För att ge föräldrarna makten över föräldraförsäkringen behöver planeringsverktyg utvecklas ytterligare. Målet är att verktyget mer ska likna ett ”föräldrapenningkonto” där föräldrar med gemensamt barn ska kunna välja att ha ett verktyg för att på ett mer överskådligt sätt kunna planera familjens gemensamma föräldrapenninguttag och därmed föräldraledighet. Information om antalet kvarvarande dagar, antalet dagar som varje förälder disponerar, antalet kvarvarande samtida dagar ska finnas tillgänglig och en förenklad möjlighet att överlåta dagar sinsemellan. Utifrån den aktuella sjukpenninggrundande inkomsten ska föräldrarna även kunna se den totala ersättningen per barn, , per dag och så vidare, beroende på hur man väljer att ta ut sina föräldrapenningdagar och vilken förälder som gör det. Dessutom bör de föräldrar som så önskar på ett lättare sätt kunna få del av denna information även per post, till exempel genom att skicka ett sms. 2.1.8 Förenkla reglerna vid VAB Dagens regler är onödigt krångliga när det gäller att anmäla tillfällig föräldrapenning. Först ska en anmälan göras som barnet insjuknar och sedan ska en begäran om tillfällig föräldrapenning göras dagen då föräldern är tillbaka på arbetet. Anmälan fyller inget motiverat syfte utan ses som krångligt och föräldrar som missar att göra en anmälan tror att de då inte kan begära tillfällig föräldrapenning. har föreslagit att anmälan slopas. Vi föreslår att en förenkling görs genom att slopa själva anmälan. Istället ska endast en begäran räcka. 2.2 Obligatoriskt vårdnadsbidrag i alla kommuner Socialdemokraterna bevisar återkommande hur lågt de värderar föräldraskapet och familjens beslutanderätt. När vårdnadsbidraget infördes första gången användes det av av småbarnsföräldrarna. Så fort Socialdemokraterna kom till makten togs det bort. av socialdemokratisk regeringsmakt, fanns det ett starkt tryck för valfrihet i barnomsorgen. Föräldragrupper i ett fyrtiotal kommuner tog initiativ för folkomröstningar om valfrihet i barnomsorgen och där det genomfördes blev det en klar majoritet för fler alternativ. kommun skapade även ett eget system för de föräldrar som ville vara hemma lite längre med sina barn. infördes en möjlighet för kommunerna att införa ett skattefritt vårdnadsbidrag om högst per barn och månad för barn mellan . Det var ett första och mycket viktigt steg för att utöka stödet till familjerna och utöka familjernas frihet. Vårdnadsbidraget har införts i cirka hälften av landets kommuner och har därför inte varit möjligt för alla föräldrar att utnyttja. Flera begränsningar samt den relativt låga ersättningsnivån har också gjort det svårt att utnyttja för dem som hade velat gå ner i arbetstid under småbarnsåren. Trots att vårdnadsbidraget har varit hårt kringskuret och därmed svårt att ta del av för många småbarnsfamiljer är det en reform som provocerar vänsterregeringen starkt. Det första som hände efter regeringsskiftet var att vänsterregeringen, med Socialdemokraterna i spetsen, återigen deklarerade att vårdnadsbidraget ska avskaffas. Men det finns ett starkt stöd från allmänhet och föräldrar runtom i landet när det gäller valfrihet i barnomsorgen. Enligt en Novusundersökning är beskedet tydligt, är emot att vårdnadsbidraget tas bort. Även bland regeringens väljare är fler emot att vårdnadsbidraget tas bort än för. Bland kvinnorna är det som vill att vårdnadsbidraget är kvar. av alla tillfrågade är för ett borttagande. Men liksom i fallet om tvångskvotering av föräldraförsäkringen är denna viljeinriktning inget som vänsterregeringen bryr sig om. vill gå i motsatt riktning och underlätta för familjer att lägga sitt eget livspussel och att välja att prioritera mer tid för barnen om de önskar. De valen ska stödjas, inte motarbetas. Därför vill vi införa ett obligatoriskt vårdnadsbidrag för alla kommuner. Vi avsätter till kommunerna för detta ändamål. Dessutom vill vi avskaffa vårdnadsbidragets belopps- och åldersgräns. Kommunerna ska själva kunna avgöra om de vill ha ett högre belopp eller till barn som är äldre än . Syftet med barnomsorgspengen är att öka föräldrarnas valfrihet och möjlighet att välja olika former av pedagogisk verksamhet för sina barn. beslutade om ändringar i skollagen som ger enskilda förskolor och fritidshem etableringsfrihet. Barnomsorgspengen innebär att kommunerna också blir skyldiga att godkänna andra pedagogiska omsorgsformer i enskild regi, inte bara förskolor och fritidshem. I praktiken innebär det alltså en utökning av etableringsfriheten till att innefatta all form av förskole- och skolbarnsomsorg. Barnomsorgspengen är en välkommen och efterlängtad reform. Reglerna innebär att makten över barnomsorgen flyttas närmare föräldrarna, där den rätteligen bör ligga. Dessvärre ger regelverket stort utrymme för kommunerna att på olika sätt förhindra verksamhet som föräldrarna egentligen efterfrågar. Reformen har inte heller marknadsförts, vilket gör att det är få föräldrar som känner till vilka möjligheter som finns. Det behövs bättre information till föräldrarna om barnomsorgspengen och hur den kan användas. Det finns en tendens att kommunerna prioriterar förskoleverksamheten framför den pedagogiska omsorgen vilket gör att familjedaghemmen minskar som barngrupperna i förskolan blir allt Risken är att förskolan prioriteras högre än principen att erbjuda barnomsorg som ligger i linje med föräldrarnas önskemål och barnens behov. anser därför att bland annat bestämmelsen om att en kommun får neka att betala barnomsorgspeng med hänvisning till ”påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet” ska tas bort. vill att det ska finnas möjlighet för föräldrar att få barnomsorgspeng för omsorg om enbart egna barn i hemmet. 2.4 Graviditetspeng – trygghet i väntans tider saknas det ett generellt system som möjliggör för gravida att i slutet trappa ner eller att helt avstå från arbete. är behovet av samhällsstöd stort. En mycket stor del av alla gravida uppbar någon form av ersättning i graviditeten. De flesta hänvisas till att ta ut sin föräldrapenning . Ett fåtal får graviditetspenning (tidigare havandeskapspenning) för att miljön som de arbetar i anses farlig för dem. Andra sjukskrivs, och det är något som har varit omdebatterat då bedömningarna har varierat bland läkare och . Rättsosäkerheten har varit hög. har påpekat att hanteringen av tre olika förmåner och gränsdragningen mellan dessa orsakar problem. Dessutom riskerar dagens system att upplevas som oförutsägbart och orättvist. och flera utredningar har därför föreslagit införandet av ett generellt ersättningssystem för gravida. Vi vill stärka tryggheten för kvinnor i slutet av graviditeten. Vi föreslår därför att en generell graviditetspeng under i graviditeten införs. Graviditetspengen ska ses som en möjlighet för den kvinna som vill utnyttja den. Utformningen bör likna tillfällig föräldrapenning och antalet ersatta dagar bör därmed uppgå till 20–, beroende av månadens längd. Dagarna ska inte kunna sparas. Rätten till graviditetspenning (tidigare havandeskapspenning) före beräknad födsel kvarstår. Det nya systemet blir enklare, bättre och mer rättssäkert. Frågan om en graviditetspeng bör utredas vidare. 2.5 Familjeliv och arbetsliv 2.5.1 Ett föräldravänligt arbetsliv Kulturen på arbetsmarknaden och arbetsgivarens syn på föräldraskap, barn och familj är avgörande för föräldrarnas möjligheter att möta sina barns behov. Det är därför viktigt att värna en kultur på arbetsmarknaden där det är accepterat att småbarnsföräldrar är hemma på heltid, eller går ner i arbetstid, för att ta hand om sitt barn. står sig väl i det avseendet och det är av stor vikt att fortsatt slå vakt om ett familjevänligt arbetsliv. återstår en del innan mammor och pappor ses som likvärdiga föräldrar och ges samma möjligheter att ta en aktiv roll i föräldraskapet. 2.5.2 Det gränslösa arbetslivet och familjens gräns För många yrkeskategorier är de tydliga ramar som tidigare präglade arbetslivet borta. Gränserna för när och var arbetet ska utföras och när man ska förväntas vara tillgänglig för arbetsgivare, kollegor, kunder och uppdragsgivare på mobil och mejl är otydligare . Arbetsförhållandena präglas av gränslöshet och flexibilitet. Det skapar förutsättningar till flexibla lösningar som gynnar den anställde. Men det finns också förutsättningar att vara tillgänglig och utföra arbete , , under semestern och när barnen är sjuka, något som kan vara svårt att säga nej till om det etableras som norm. Ett sådant exempel är det som Unionens undersökningar visar, att en del föräldrar är hemma med sjuka barn men jobbar istället för att ta ut tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. Föräldrar försöker vara både närvarande föräldrar med sitt sjuka barn och jobba. Den flexibilitet som ny teknik möjliggör uppskattas av många. Unionens undersökningar bland föräldrar som har flexibel arbetstid visar att detta är uppskattat. Det ökar friheten och skapar större möjligheter att själv påverka och styra det egna arbetet och gör det enklare att förena familj och arbetsliv. Men det finns också risk för ökad stress och mindre tid för återhämtning. Även familjelivet kan påverkas. Politik och lagstiftning är ett alltför trubbigt verktyg för att komma åt de problem och den stress som det gränslösa arbetslivet kan ge upphov till för familjer och enskilda. Regleringar skulle sannolikt försvåra såväl för företagande som familjeliv. Men anser att det behövs mer kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande. För att minska den belastning på välfärdssystemen som det kan innebära behöver fler arbeta längre upp i åldrarna. För att uppnå detta behöver vi verka för ett arbetsliv som präglas av en god arbetsmiljö där man kan uppnå balans i tillvaron och få tid för livets olika delar. Lite drygt en fjärdedel av arbetskraften i är sysselsatta inom den offentliga sektorn. Det är viktigt att offentliga arbetsgivare, som är direkt eller indirekt politiskt styrda, går före i aktivt arbetsmiljöarbete. 2.5.3 Fördelningen av arbete och omsorg i familjen har betydelse för hälsan presenterade en studie där de slog fast att sannolikheten att bli sjukskriven är högre för kvinnor än män före första graviditeten. efter andra barnet är sannolikheten för sjukskrivning mer än dubbelt så hög för kvinnor än för män. Det är en mycket oroande utveckling. huvudsakliga slutsats var att mammor som har en likvärdig ställning i arbetslivet som pappan men tar huvudansvaret för hemmet löper större risk att bli sjukskrivna. Det här är i sig inget konstigt, den som har mycket både hemma och på jobbet blir mer stressad och mår förstås sämre. Däremot är det svårare att förstå de som vill hävda att kvotering av föräldraförsäkringen skulle vara lösningen på samma problem. I en ny fördjupad studie har studerat hur sjukfrånvaron ser ut för föräldrar fyra–efter det att det första barnet föddes i relation till parens fördelning av föräldrapenning, vab och inkomst. Flera intressanta slutsatser dras av studien. Den slutsats som känns minst anmärkningsvärd är att pappor som arbetar lika mycket som mamman men tar huvudansvaret för hemmet löper, liksom motsvarande studier av mammor, större risk för sjukskrivning. De mer oväntade slutsatserna är att föräldrapar som har lika fördelning av föräldrapenning och inkomst, enligt definitionen mest ”jämställda”, har högre risk för sjukskrivning. De föräldrapar där kvinnan använder en större del av föräldrapenningen och vab och mannen har en högre inkomst, enligt definitionen mest ”traditionella”, har lägst risk för sjukskrivning. I föräldrapar där det omvända gäller är dock risken för sjukskrivning högre. Dessa resultat ska förstås inte tas som intäkt för att jämställdhet är något som ska överges vare sig som en grundläggande värdering i samhället eller en viktig målsättning men det visar att lagstiftning och tvång är ett mycket trubbigt redskap, eller till och med kontraproduktivt, för att lösa det som familjerna bäst kan och bör bestämma. Något som är påtvingat oavsett om det är att leva på det ena eller det andra sättet kan aldrig vara bra. Därför är det viktigt att bredda bilden när man föreslår åtgärder. Höga sjukskrivningstal bland kvinnor förklaras av kunskapssammanställning med att många kvinnodominerade yrken är mer fysiskt slitande och att kvinnor inom samma yrken som män ändå har uppgifter som är tyngre. Det är kvinnor i branscher som vård, skola och omsorg som därför löper störst risk att bli sjukskrivna. Kvinnor med högre utbildning och inkomst löper mindre risk att bli sjukskrivna enligt . Därför är det också här som fokus bör ligga för att förbättra kvinnors hälsa. Det är knappast kvotering av föräldraförsäkringen som är svaret på denna stora och svåra fråga. Familjepolitiken ska bidra till en trygg familjeekonomi. För familjer med svag ekonomi bör inriktningen på den generella politiken vara att förbättra barnfamiljernas ekonomi genom bättre möjligheter för eget arbete och sparande, exempelvis genom skattesänkningar. För de sämst ställda barnfamiljerna vill vi dock genomföra flera reformer. 3.1 Förbättringar för resurssvaga familjer genom höjt barnrelaterat bostadsbidrag Bostadsbidraget är det familjepolitiska stöd som bäst når barnhushåll med låg ekonomisk standard. Av de barnfamiljer som fick bostadsbidrag var en övervägande del, , ensamstående föräldrar. Bostadsbidraget är alltså av särskilt stor betydelse för ensamstående föräldrar som oftast är kvinnor. Dessa barnfamiljer lever under knappa ekonomiska omständigheter där pengar kan saknas till saker som julklappar, medicin, glasögon eller barnkalas. eftersträvar en bättre fördelningspolitisk profil av familjestöden. För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin och därmed öka deras marginaler vill vi höja det särskilda bidraget för hemmavarande barn med för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. Det gynnar de som bäst behöver det. Genom förbättringarna i bostadsbidraget får familjer med lägre inkomster ett stöd ända tills barnen blir . Vi avsätter därmed för detta ändamål. 3.2 Höjt golv i föräldraförsäkringen Inkomstbortfallsprincipen, som tillämpas i föräldraförsäkringen, innebär att den som inte hunnit skaffa sig en sjukpenninggrundande inkomst före barnets födelse får en relativt låg ersättning på grundnivå. Det är främst yngre föräldrar som studerar eller av annat skäl inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden som får detta grundbelopp. Det finns flera skäl till att höja denna nivå. För det första ska inte blivande föräldrar behöva oroa sig över en oskäligt låg ersättningsnivå och av den anledningen skjuta upp barnafödandet. Enligt en undersökning genomförd av bl.a. SFS och TCO svarar av de tillfrågade studenterna att de skjutit upp barnafödandet på grund av studier. Många uppger att de ekonomiska villkoren för att skaffa barn är dåliga. Det kan vara en bidragande orsak till att föräldrarnas ålder vid första barnets födelse har blivit högre. För det andra bör socialbidragsberoende undvikas. Med en höjning kan fler leva på sin föräldrapenning istället för socialbidrag, vilket är positivt. För det tredje ska inte båda föräldrarna tvingas att börja arbeta eller studera redan under barnets första levnadsår. Vårt mål är att man ska kunna känna trygghet , oavsett var man befinner sig i livet. har länge drivit frågan om att höja grundnivån i föräldraförsäkringen från per dag till per dag. Vi ser att regeringen delar denna uppfattning och välkomnar därför höjningen av golvet till per dag. 3.3 Fritidspeng för barn i familjer med svag ekonomi av barn bor i hushåll som får ekonomiskt bistånd. Statistiken visar även att barn och unga i ekonomiskt utsatta familjer är underrepresenterade i organiserade fritidsverksamheter. Därför är det viktigt att de får samma förutsättningar att utöva fritidsaktiviteter som andra barn. Vi anser precis som , , Föreningen och andra remissinstanser att regeringens förslag om att ta bort fritidspengen är helt fel väg att gå. vill fortsätta med denna satsning för att stärka möjligheten för barn i dessa familjer att få en aktiv fritid. Vi avsätter därför 81 miljoner för att fritidspengen ska vara kvar. Vi menar även att det finns skäl att ytterligare stärka dessa familjers ekonomiska situation genom att höja socialbidragsnormen.