mot · H3023043 · 2015-10-06 00:00:00 — Det nya utanförskapet har blivit en allt viktigare utmaning på svensk arbetsmarknad. När vi tittar på arbetslöshetens sammansättning och dess förändring är utvecklingen tydlig: arbetslösheten hos personer med förgymnasial utbildning ökar medan den minskar i andra grupper, och gruppen utrikes födda ökar som andel av arbetslösheten. Att bekämpa utanförskapet måste i mycket hög utsträckning syfta till att ge unga utan utbildning och utrikes födda utan svenska erfarenheter betydligt större möjligheter att ta klivet in på arbetsmarknaden. Flera strukturella problem som finns på arbetsmarknaden är särskilt problematiska för dessa grupper. Höga trösklar in på arbetsmarknaden i form av starka marginaleffekter på arbete, och få jobb som kan utföras för dem som har mer begränsad utbildning, påverkar unga utan utbildning och utrikes födda särskilt hårt och stänger många ute. När unga och utrikes födda inte får sitt första jobb ger det svåra följdeffekter för den enskilde. Det riskerar att låsa in människor i utanförskap från mycket ung ålder och därmed skapa ett närmast livslångt utanförskap. Varje människa i utanförskap nekas möjligheten att bygga en framtid utifrån sin egen vilja och förmåga. Det skapar otrygghet och ofrihet. Effekterna är också stora för samhällsekonomin. När en allt större del av den arbetslösa arbetskraften befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden och inte är för att ta de jobb som finns ökar matchningsproblemen på svensk arbetsmarknad. Företagen hittar inte den arbetskraft de behöver för att växa och utvecklas. Att bryta det nya utanförskapet är därför till lika delar en social utmaning som en rent ekonomisk. Det krävs avgörande reformer på många politikområden för att vi ska lyckas. Rusta människor för det första jobbet Ett stort hinder för många i det nya utanförskapet är att deras kunskaper inte räcker till på den svenska arbetsmarknaden. Kraven på svensk arbetsmarknad ökar . Allt fler arbetsgivare efterfrågar en gymnasieexamen, även inom yrken där utbildningskraven traditionellt sett har varit låga. innebär en snabbare strukturomvandling att nya yrkeskompetenser och kunskaper efterfrågas, vilket ställer krav på en hög omställningsförmåga i arbetskraften. Enligt Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutsikter riskerar strukturarbetslösheten höjas , vilket sammanhänger med ett stort inflöde av arbetssökande som saknar gymnasiekompetens. En viktig förklaring till detta är att många nyanlända har bristfällig utbildningsbakgrund. hade gruppen förgymnasialt utbildade i åldern 25–en sysselsättningsgrad på – det kan jämföras bland dem som har eftergymnasial utbildning och bland dem som har gymnasial utbildning. Det finns därför stor potential att öka sysselsättningen bland dem som är korttidsutbildade. För att det ska vara möjligt krävs förutsättningar för fler arbetsgivare att vilja anställa, som många behöver rustas med utbildning för att få in en fot på arbetsmarknaden. vill göra det möjligt för alla människor att skaffa sig en utbildning som motsvarar arbetsmarknadens efterfrågan för att skapa fler chanser till jobb. Både för dem som saknar en fullständig utbildning och för dem som vill byta yrke eller inriktning spelar den kommunala vuxenutbildningen en viktig roll. Ett utbyggt yrkesvux är ett annat effektivt sätt att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning. utvärderingar visar exempelvis att cirka tre av fyra av dem som har gått yrkesvux har fått en anknytning till arbetsmarknaden efter avslutade yrkesstudier. Utan denna typ av utbildning skulle dörren in till det första jobbet vara stängd för många. För att fler ska få chansen att lära sig ett yrke och få sitt första jobb vill bygga ut yrkesvux. Utbyggnaden sker genom permanenta anslagsökningar till kommunerna och motsvarar totalt uppemot 13 000 utbildningsplatser. satsar för att bygga ut yrkesvuxutbildningarna. Satsningen byggs successivt ut och uppgår 2019 till . Rätt till komvux för alla som är behöriga De flesta som är är behöriga att delta i vuxenutbildning på gymnasial nivå. Men det är bara vissa grupper som har rätt till en plats på vuxenutbildningarna. Övriga antas i mån av plats. Eftersom möjligheten att läsa in gymnasiebetyg i många fall är avgörande för att få det första jobbet vill att alla som är behöriga för vuxenutbildning också ska ha rätt till en plats inom vuxenutbildningen och läsa in grundläggande behörighet till högskolestudier. Även rätten att läsa in särskild behörighet till högskolestudier bör bli generell så att fler får chansen att ställa om mitt i yrkeslivet. satsar för att ge alla som har behörighet rätt till komvux. Det ska löna sig att ta det första jobbet har, trots de skattereformer som Alliansen gjort, fortfarande en av västvärldens högsta marginalskatter. upptäcker alltför många att det lönar sig alltför dåligt att arbeta. Det bidrar både till att arbetskraftsdeltagandet blir lägre och arbetslösheten högre. Skattesystemet skapar tillsammans med bidragssystemen fortsatt höga trösklar för dem som har låga inkomster. Det medför att många får svårt att komma in på arbetsmarknaden och att antalet arbetade timmar i ekonomin riskerar att bli färre. Utformningen på skatte- och bidragssystemen påverkar drivkrafterna för att arbeta och är avgörande för att pressa tillbaka utanförskapet och få fler i arbete. Den främsta ekonomiska reformen för fler jobb som alliansregeringen genomförde var jobbskatteavdragen. De steg som tagits i jobbskatteavdraget beräknas ge 120 000 fler jobb och jobbskatteavdraget fortsätter att stötta jobbtillväxten inte bara här och utan också . står nu inför nya utmaningar. De grupper som drabbas av det nya utanförskapet möts av höga tröskeleffekter för att ta sitt första jobb. För dessa grupper behöver trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas ytterligare, genom att det blir mer lönsamt att arbeta. Trösklarna in till arbetsmarknaden är fortsatt höga för personer med låga inkomster. Exempelvis har en ensamstående kvinna med två barn så höga skattekilar i jämfört med om hon bott i . Detta skattetryck måste sänkas. Det räcker inte att vårda redan genomförda reformer utan vi bör nu ta nya steg för att fler jobb skapas även med de nya utmaningar vi står inför. När allt fler unga och utrikes födda står utanför arbetsmarknaden och behöver få det första jobbet krävs starkare drivkrafter för att ta sig in på arbetsmarknaden för dem som har låga inkomster. vill därför införa ”förstajobbetavdraget”, som ger en tydlig skattelättnad riktad till dem som har låga arbetsinkomster. Satsningen uppgår till . Förstajobbetavdraget säkerställer att de som vill – och bör – ta klivet in på arbetsmarknaden och få sitt allra första jobb har tydliga ekonomiska drivkrafter att också göra det. En person med låg ingångslön eller en deltid av denna skulle med förstajobbetavdraget få en skattelättnad som, i förhållande till inkomsten, är tre till fyra gånger så stor som skattelättnaden för dem som har högre inkomster. Förstajobbetavdraget innebär ett tillskott på för en servitör eller ett vårdbiträde, jämfört med skatten . En barnfamilj där föräldrarna är bussförare, barnskötare eller butiksbiträde kan få extra att röra sig med. Skattelättnader för dem som arbetar, särskilt riktat mot dem som har låga inkomster, är en internationellt sett vanlig och väl utvärderad reform för att bidra till ökad sysselsättning. Liknande skattelättnader finns exempelvis i , , , , , och enligt . Förstajobbetavdraget leder både till att människor kan lämna utanförskap och komma i arbete och till att det blir mer lönsamt att arbeta mer. Sammantaget beräknas förstajobbetavdraget leda till motsvarande 10 000 ytterligare heltidstjänster. Sju av tio av dessa beräknas komma från utanförskap, då sysselsättningen väntas öka med drygt 7 000 personer. satsar för att sänka skatten för dem som har låga inkomster. Anstränga sig för det första jobbet Motsvarande var sjunde person i arbetsför ålder lever fortfarande helt på offentliga sociala ersättningar. Det finns många orsaker till att människor hamnar i utanförskap, men oavsett anledning får det negativa effekter för individen och för samhället. Varje människa i utanförskap nekas möjligheten att bygga en framtid utifrån sin egen vilja och förmåga. Det skapar otrygghet och ofrihet. Många delar av de svenska bidragssystemen har reformerats för att öka drivkrafterna att arbeta och minska risken att människor pressas ut i utanförskap. Men det finns starka indikationer på att mer behöver göras. Försörjningsstödet är en grundläggande del av det svenska trygghetssystemet. Stödet är tänkt att täcka det nödvändigaste, under relativt korta perioder och när inga andra transfereringssystem är möjliga. Vi ser nu att det långvariga biståndsmottagandet ökar, från av de vuxna biståndsmottagarna 2013. För att hejda denna utveckling och se till att fler går från försörjningsstöd till egen försörjning, behöver drivkrafterna för att komma tillbaka i arbete förstärkas. Jobbstimulans och aktivitetskrav i försörjningsstödet Internationell forskning visar att kombinationen av aktivitetskrav och ekonomiska incitament har störst betydelse för att minska bidragstagandet och öka sysselsättningen. Ekonomiska incitament är viktiga då försörjningsstöd ofta har betydande marginaleffekter. Länge var försörjningsstödet sådant att för varje krona man fick genom egen ansträngning trappades stödet av med en krona. Detta skapade hinder och belönade inte egna ansträngningar. Vissa aktivitetskrav inom försörjningsstödet finns , men de kan förstärkas. Många kommuner arbetar aktivt med aktivitetskrav, men det kan förbättras ytterligare på många håll. Exempelvis är det enbart av kommuner som alltid kräver att en person som får försörjningsstöd ska söka lämpligt arbete även utanför det geografiska område där denna person bor. införde alliansregeringen en jobbstimulans för att göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Stimulansen innebär att för den som har fått försörjningsstöd i följd kan av en sökandes nettoinkomst från arbete undantas från att räknas med vid beräkningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Men är trösklarna höga. Att gå från försörjningsstöd till ett deltidsjobb lönar sig till exempel ofta dåligt. Därför föreslår att jobbstimulansen som finns i försörjningsstödet förstärks från till . bör aktivitetskraven i socialtjänstlagen skärpas. Socialtjänstlagen bör tydligt slå fast att den som är arbetsför och oförhindrad är skyldig att vara aktivt arbetssökande, anmäld på den offentliga arbetsförmedlingen och även i övrigt stå till arbetsmarknadens förfogande. Ett naturligt krav är att de som får försörjningsstöd i normalfallet bör söka arbete även i andra delar av landet än där de själva bor. Den ökade jobbstimulansen kan ha betydande effekter på hushållsekonomin för dem som har de allra lägsta inkomsterna. För en ensamstående tvåbarnsförälder som får ett halvtidsjobb som vårdbiträde skulle jobbstimulansen kunna innebära ytterligare en tusenlapp i ökad inkomst . vill skärpa aktivitetskraven för att erhålla försörjningsstöd i Socialtjänstlagen och satsar på ökad jobbstimulans i försörjningsstödet. Bredare vägar till det första jobbet Även om svensk arbetsmarknad har utvecklats starkt , finns det fortfarande grupper som inte får del av den goda utvecklingen. En stor andel av de som är arbetslösa har svag förankring på arbetsmarknaden och svårigheter att etablera sig. Ett nytt utanförskap har vuxit fram som till stor del består av utrikes födda och unga med bristande utbildningsbakgrund. Det nya utanförskapet kräver fler nya vägar in på arbetsmarknaden och ökade drivkrafter för företag att anställa. Kostnaderna för att anställa en person med bristande erfarenhet eller kort utbildning i kombination med ett starkt anställningsskydd leder till att inträdande grupper har en svagare ställning än den etablerade arbetskraften. Att sänka kostnaderna för och osäkerheten med att anställa minskar arbetsgivarens risktagande och gör att fler vågar öppna dörren. Bättre möjligheter behövs också för att pröva om en arbetssökande fungerar på arbetsplatsen och för de specifika uppgifter som ska utföras. En ny anställningsform i LAS: Förstajobbetanställning vill också införa en ny anställningsform i lagen om anställningsskydd, LAS: en förstajobbetanställning. Anställningen ska vara tidsbegränsad och innehålla vissa utbildningsinslag där arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om vad utbildningsinnehållet ska bestå av. Arbetsförmedlingen och Komvux får i uppdrag att ansvara för stödstrukturer av utbildningsinnehållet. Krav på kollektivavtal ställs inte för de arbetsgivare som väljer att anställa medarbetare genom förstajobbetanställning. Denna nya anställningsform i LAS kommer att komplettera YA-jobben genom att utbildningsinnehållet kan anpassas till arbetsplatsens och den arbetssökandes individuella behov. ges arbetsgivaren en förlängd period för att pröva om den arbetssökande klarar de uppgifter som han eller hon utbildas för. På så sätt kan fler unga och nyanlända få in en fot som arbetsgivarnas kompetensförsörjning underlättas. Halverade arbetsgivaravgifter för de allra yngsta Regeringens höjning av arbetsgivaravgifterna bedöms enligt minska antalet sysselsatta med 6 000 till 10 000 ungdomar. Höjda trösklar in till arbetsmarknaden för ungdomar riskerar att öka det nya utanförskapet. Bland annat bedömer att nedsatta socialavgifter har en positiv effekt på sysselsättningen, och rekommenderar därför regeringen att behålla nedsättningen i någon form och överväga andra alternativ för att åstadkomma ökade skatteintäkter. När utanförskapet i allt större utsträckning återfinns hos unga utan gymnasieutbildning och utrikes födda bör insatserna fokuseras där. För att öka incitamenten för arbetsgivare att våga ta steget och anställa unga med kortare utbildning bör en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för de allra yngsta införas. Satsningen fokuseras till de allra yngsta, ungdomar , för att träffa de ungdomar som står längst ifrån arbetsmarknaden och som skulle ha låg sannolikhet att hitta arbete annars. I denna grupp är träffsäkerheten störst och undanträngningseffekterna begränsade. En riktad nedsättning kompletterar förstajobbetavdrag för att nå och bryta det nya utanförskapet. satsar 2016 för att ungdomar ska bibehålla nuvarande nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Därefter ökas satsningen till 2017 och för att halvera arbetsgivaravgifter för ungdomar . Breddat RUT-avdrag för flyttjänster Anställning inom RUT-branschen är en viktig väg in på arbetsmarknaden för många som har begränsad utbildningsbakgrund eller har varit borta länge från arbetsmarknaden. Att som regeringen gör sänka taket i RUT-avdraget riskerar att stänga dörren till arbetsmarknaden för människor som har begränsad utbildning och svag anknytning till arbetsmarknaden. Det är fel väg att gå. För att bredda vägarna till arbete bör RUT-avdraget istället utvidgas till att även omfatta flyttjänster. Det skulle bidra till ökad sysselsättning, ökat nyföretagande, omvandla svart arbete till vitt och underlätta för till exempel äldre som vill flytta. Ett breddat RUT-avdrag bygger vidare på en välfungerande reform som fler än en halv miljon människor använder och beräknas leda till över 1 000 nya årsarbeten. satsar på RUT-avdrag för flyttjänster. Yrkesintroduktionsanställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa Efter samtal mellan alliansregeringen och arbetsmarknadens parter skapades yrkesintroduktionsanställningarna 2014 för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga. Anställningarna bygger på branschspecifika avtal om anställning för unga som saknar relevant yrkeserfarenhet eller är arbetslösa. En del av arbetstiden används för utbildning och handledning och är då inte lönegrundande. Arbetsgivare som anställer inom ramen för yrkesintroduktionsavtal får också ekonomiskt stöd för detta. Samlad erfarenhet visar att en kombination mellan arbete, utbildning och handledning är ett bra sätt för unga att komma in på arbetsmarknaden. Vi vill att möjligheten att lära sig jobbet på jobbet ska öppnas för fler grupper – därför vill vi införa ett yrkesintroduktionsstöd även för nyanlända och långtidsarbetslösa. vill avsätta medel för upp till 3 000 nya anställningar. satsar 2016 på yrkesintroduktionsanställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa. Satsningen trappas successivt upp och uppgår till 2019. Stärkt handledarstöd för yrkesintroduktionsanställningar Tyvärr har inte yrkesintroduktionsanställningarna ökat i tillräckligt snabb takt. Antalet personer som hade denna typ av anställning låg strax över 1 000 personer. har inte råd att göra vägen till det första jobbet lång och svår. En nyckel till en lyckad yrkesintroduktion är en kvalificerad handledning som ges av erfarna medarbetare. För att skapa utrymme för arbetsgivaren att avsätta tid för handledning och att handledaren har tillräcklig kompetens för uppgiften finns ett handledarstöd. För att stärka möjligheterna till god handledning vill utöka handledarstödet i yrkesintroduktionsanställningen från dagens till . Förslaget medför att månadskostnaden för att anställa en 19-åring inom ramen för yrkesintroduktionen sänks från dagens till . Satsningen bedöms kunna träda i kraft . satsar 2016 på stärkt handledarstöd för yrkesintroduktionsanställningar. Satsningen trappas successivt upp och uppgår till 2019. För den som varit arbetslös är de stöd som finns inte alltid tillräckliga. Osäkerheten för arbetsgivaren gällande hur den som varit utan jobb långvarigt ska fungera på arbetsplatsen är stor. Här behöver nya vägar prövas. vill därför införa så kallade matchningsanställningar. Den arbetssökande får en anställning hos en matchningsaktör, till exempel ett bemannings- eller rekryteringsföretag, och får stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Den arbetssökande har en trygg anställning hos matchningsaktören och arbetsgivaren får pröva personen i fråga utan att bära arbetsgivaransvaret, som matchningsaktören aktivt verkar för att den arbetssökande får anställning hos en annan arbetsgivare. Satsningen på matchningsanställningar bör omfatta långtidsarbetslösa som har genomgått jobb- och utvecklingsgarantins två första faser. satsar 2016 på matchningsanställningar för långtidsarbetslösa som har genomgått jobb- och utvecklingsgarantins två första faser. Satsningen trappas successivt upp och uppgår till 2019. Förläng tiden i provanställning från Den svenska arbetsmarknadsmodellen har tjänat väl. Ansvarstagande parter på arbetsmarknaden leder till stabilitet, vilket skapar långsiktigt trygga villkor för investeringar i . En viktig del i den svenska modellen är att arbetsrätten ger ett starkt skydd mot godtyckliga uppsägningar, vilket bidrar till att skapa trygghet för arbetstagaren. Flexibiliteten på arbetsmarknaden är dock den svenska modellens akilleshäl. Alltför strikta regleringar kan minska rörligheten och ge vissa negativa effekter på arbetsmarknaden. Effekterna på den totala sysselsättningen är små men en högre del av arbetslösheten riskerar att bäras av inträdande grupper såsom unga och utrikes födda. För att underlätta för dessa grupper att komma in på arbetsmarknaden och få sitt första jobb bör tiden för provanställning förlängas från . f. Trygga socialförsäkringar som uppmuntrar till arbete Var sjunde person i arbetsför ålder lever fortfarande helt på offentliga sociala ersättningar. Det finns många orsaker till att människor hamnar i utanförskap, men oavsett anledning får det negativa effekter för individen och för samhället. Varje människa i utanförskap nekas möjligheten att bygga en framtid utifrån sin egen vilja och förmåga. Det skapar otrygghet och ofrihet. Många delar av de svenska bidragssystemen har reformerats för att öka drivkrafterna att arbeta och minska risken att människor pressas ut i utanförskap. Tack vare alliansregeringens reformer av social- och arbetslöshetsförsäkringarna har utanförskapet minskat med nästan en fjärdedel. Men mer behöver göras. Det krävs först och främst för att sänka hindren för att de som står längst ifrån arbetsmarknaden ska kunna få det första jobbet, och för att de som haft ett jobb ska kunna komma tillbaka. Men det är också viktigt att vi har kontroll på socialförsäkringssystemen för att hejda de stora utgiftsökningar som vi ser bland annat i sjukförsäkringssystemet. Arbetslöshetsförsäkringen som effektiv omställningsförsäkring Arbetslöshetsförsäkringen reformerades under alliansregeringen i syfte att uppmuntra till arbete, öka sysselsättningen och stärka dess roll som omställningsförsäkring. Bland annat har ersättningens storlek tydligare kopplats till det arbete som utförts före försäkringsperioden. En nedtrappning av ersättningen har införts för att kretsen av jobb som en arbetssökande accepterar ska vidgas successivt. Enligt ekonomiska bedömare som och leder reformer av detta slag till ett ökat deltagande på arbetsmarknaden och därmed till ökad sysselsättning. Motsatt effekt ses med det förslag till höjd arbetslöshetsförsäkring som regeringen lagt fram. bedömer exempelvis att dessa förslag leder till 27 000 färre jobb. En tidig hög ersättning riskerar dessutom att förlänga arbetslöshetsperioderna eftersom människor skjuter upp sitt jobbsökande eller ställer för höga krav för att acceptera ett nytt jobb. Det är viktigt att värna a-kassans roll som omställningsförsäkring. Nivån på taket i a-kassan, samt ersättningens avtrappning, bör fortsatt vara sådan att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. föreslår därför att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag och därefter uppgår till per dag. Förslaget innebär en höjning jämfört med den försäkring som gällt fram till regeringens höjning, men ger starkare drivkrafter till arbete än regeringens förslag. säkerställer avtrappningen av ersättningen att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. En uppskattning av sysselsättningseffekterna ger vid handen att utformning leder till ytterligare cirka 13 400 jobb jämfört med regeringens förslag. föreslår att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag och därefter uppgår till per dag. Förslaget bedöms förstärka de offentliga finanserna med . En sjukförsäkring som inte pressar ut människor i utanförskap och stärkt av Alliansens sjukförsäkringsreformer sjönk ohälsotalet kraftigt, och trenden mot ett allt bredare utanförskap kunde brytas. Det var bra och nödvändigt av flera skäl, i synnerhet för att inte fler sjukskrivna skulle slås ut från arbetsmarknaden via förtidspensionering. Men reformerna bidrog också till en bättre offentlig ekonomi och byggde upp viktiga buffertar som rustade inför finanskrisen. ser vi dock att sjukfrånvaron ökar igen och att sjukpenningskostnaderna stiger. Bara har sjukpenningen ökat med och denna utveckling förväntas fortsätta . Det finns också en tendens till att sjukskrivningstiderna blir längre. Orsakerna är sannolikt många, men enligt en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen har minskat sina kontroller . Tillsammans med ökande sjukfrånvaro på grund av olika psykiska diagnoser är detta en oroväckande utveckling. som sjukfrånvaron ökar, om än från en betydligt lägre nivå än förra gången, börjar regeringen riva upp de strukturreformer som gjordes inom sjukförsäkringen. Att avskaffa den bortre tidsgränsen är en riskabel väg att gå. Först och främst drabbas de sjukskrivna som riskerar att hamna utanför arbetsmarknaden för gott. Skulle utanförskapet återigen öka kraftigt riskerar dessutom de ökade kostnaderna som följer i dess spår att äta upp resurser som skulle behövas till annat. Till slut tvingas man då till mycket smärtsamma åtgärder. Istället bör nu flera, både kortsiktiga och långsiktiga, åtgärder vidtas för att bryta utvecklingen mot ökande sjukfrånvaro. säger nej till att riva upp den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Detta bedöms stärka de offentliga finanserna med .