mot · H3023141 · 2015-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1, 3.8 och 3.9). Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning omfattar sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjuk- respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall, boendetillägg, närståendepenning, medel för köp av arbetshjälpmedel m.m., aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning, ersättning vid arbetsskador och inom det statliga personskadeskyddet (tidigare benämnt kroppsskador) samt bidrag för sjukskrivningsprocessen. Kostnaderna för sjukskrivning och förtidspension har varit mycket höga. fick av befolkningen sin försörjning från sjukförsäkring, arbetslöshetsersättning eller från socialbidrag, dubbelt så många som 1970. Andelen förtidspensionärer var högre än 1970. har sjuktalen och kostnaderna för sjukförsäkringen sjunkit för att sedan återigen öka. Alliansregeringens reformer och attitydförändringar har gett resultat. Det är djupt oroande att regeringen aviserat att riva upp stora delar av dessa reformer. liberalerna välkomnar och stödjer i huvudsak de förslag som den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2015:21) har lagt fram för sjukförsäkringen, för arbetsskadeförsäkringen och om ett mer rättvisande inkomstunderlag. Vi beklagar att kommittén inte nådde längre. liberalerna delar socialförsäkringsutredningens uppfattning att det och endast finns begränsade offentliga resurser till förfogande för reformer av socialförsäkringarna. Målet behöver dock fortsatt vara ett tydligare samband mellan förmåner och inbetalade . Ju större andel av befolkningen som inte får hela sin inkomst försäkrad, desto fler börjar ta ut privata tilläggsförsäkringar för att täcka upp den del av inkomsten som den allmänna sjukförsäkringen inte ersätter. Då urholkas tilltron till vårt samhälles allmänna trygghetssystem. De stora förlorarna blir då de som behöver det offentliga sjukförsäkringssystemet mest, det vill säga låginkomsttagare och sjuka. Ett tydligare samband mellan och förmåner minskar också incitamenten för skatteplanering och skattefusk. Det behövs fler konkreta verktyg för att förstärka hälso- och sjukvårdens incitament och möjligheter att verka för att patienter ska kunna behålla eller återfå sin arbetsförmåga. Stimulansmedel som sjukskrivningsmiljarden, kömiljarden och rehabiliteringsmiljarden har fyllt viktiga funktioner för att korta väntetider på behandling och rehabilitering och för att se till att rätt insatser sätts in i rätt tid. Än mer effektiva än stimulansmedel är åtgärder via hälso- och sjukvårdens egna budgetar. Därför behöver arbetet med att utveckla Finsam fortsätta, med större engagemang och större frihet. Vi välkomnar därför regeringens förslag till anslagsökning för samordningsförbunden. Det är nödvändigt med ett tydligt regelverk för hur och när myndigheter, arbetsgivare och den sjukskrivne ska samarbeta för att återgång i arbete ska bli möjligt. Innan de fasta tidsgränserna i sjukförsäkringen infördes hölls människor i passivitet och ovisshet . Det skapade lidande och utslagning. Regeringens förslag om att de fasta tidsgränserna i sjukförsäkringen ska avskaffas är mot den bakgrunden djupt olyckligt. Bland andra , Inspektionen för socialförsäkringen och Arbetsförmedlingen visar tydligt i sina remissvar att kostnaderna riskerar att bli betydligt större än regeringen räknat med. Med bibehållen tidsgräns beräknar vi att statens utgifter minskar med på anslag 1:1, men ökar med på anslag 1:2. Som en konsekvens av att vi säger nej till den föreslagna höjningen av taket i a-kassan föreslår vi inte heller någon höjning av sjukpenningen vid arbetslöshet. Detta minskar utgifterna på anslag 1:1 med . Den ökning regeringen aviserar av förvaltningsanslag bör användas till insatser för att förbättra kvaliteten i handläggningen, som beslutsstöd och kompetensutveckling för personalen. Unga som på grund av funktionsnedsättning behöver förlängd skolgång bör få ersättning från studiemedelssystemet, inte aktivitetsersättning, i enlighet med förslagen i betänkandet SOU 2013:52 Moderniserad studiehjälp. En rad utredningar och rapporter visar att mycket få som fått aktivitetsersättning för förlängd skolgång sedan lämnar aktivitetsersättningen. De som tidigt i livet blir beroende av socialförsäkringssystemet för sin försörjning får lägre ekonomisk standard och har mycket större risk för ekonomisk utsatthet än sina jämnåriga. Bara de som inte har något annat alternativ bör få aktivitetsersättning. Förändringen bör träda i kraft , och förstärker sammantaget statsfinanserna med . Detta innebär minskade utgifter på anslag 1:2 med . För att finansiera prioriterade satsningar i denna budgetmotion avvisar vi också höjningen av ersättningsnivån i sjuk- och aktivitetsersättningen. Detta innebär minskade utgifter på anslag 1:2 om 2016. liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2016–2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. På detta utgiftsområde påverkas 2:1 och 2:2. Anslagsförslag 2016 för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Avvikelse från regeringen (FP) Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Sjukpenning och rehabilitering m.m. Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m.