· H3C120151126sf · 2015-11-26 14:00:55 — Herr talman och åhörare! Om det fortsätter att komma ungefär 8 000 personer som söker asyl i och den takten skulle hålla i sig till exempelvis skulle det motsvara ett söktryck på som är ungefär dubbelt så många bara den perioden som det kom hela . Vi är i en akut flyktingkris, och den behöver vi möta och lösa. Därför välkomnade jag att statsministern presenterade några steg i rätt riktning , men jag har också tagit upp vikten av att vi får verklig effekt i att människor söker asyl i andra länder - det land de kom till först - och att den som inte får stanna i återvänder. Sådana förslag har vi presenterat. Därför vill jag fråga statsministern om han kan ge besked. Är statsministern beredd att tala allvar om förslag som verkligen ger resultat så att vi får verklig effekt i den akuta kris vi är i nu? Ja, det är en kris, en mycket allvarlig kris. Vi får titta på den utifrån flera perspektiv för att se vad det är som gör att människor söker sig inte bara till , och utan till andra länder i EU så att hela EU faktiskt tar sitt ansvar. Det är därför som regeringen har lagt mycket resurser på samtalet inom EU. Det är där många av lösningarna måste till. Det gäller inte minst kommande samtal med som jag hoppas kan leda till ett bra samarbete mellan och . Vi ska hålla kvar det perspektivet som huvudspår, för det är där lösningen ligger. När det gäller lösningar här hemma finns det ett antal saker. Vi har precis presenterat ett antal förslag som diskuteras mellan partierna som slöt den förra överenskommelsen. Jag hoppas att de samtalen leder fram till att vi är överens om vad vi behöver göra. Det är smärtsamt, men vissa saker måste göras. Samtal inom EU är viktiga, men vi har en situation där ungefär var tusende som man beslutar ska omfördelas faktiskt omfördelas. Vi behöver samtal i om åtgärder som ger verklig effekt. Jag är orolig för att det som regeringen presenterade inte ger verklig och tillräcklig effekt. Det är mot den bakgrunden vi har presenterat dels att de som kommer måste åka till andra säkra EU-länder och få sin sak prövad där, dels att behöver till exempel återvändandeavtal med . Det är den typen av förslag som vi moderater har presenterat och som jag förväntar mig att statsministern tar på allvar. Därför vill jag fråga igen: Om statsministern menar allvar med andrum, vilka ytterligare åtgärder är han beredd att vidta för att faktiskt nå resultat? Och är han beredd att föra seriösa samtal över blockgränserna för att nå tillräckliga resultat? Vad gäller EU-området är det inte bara omfördelning vi talar om där. En nyckelfråga just nu är att EU och kan komma fram till ett samarbete som gör att inte så många människor behöver fly upp i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund När det gäller vill jag påminna om att det inte var länge sedan vi slöt en överenskommelse. På retoriken låter det som om det inte finns några seriösa förslag eller några förslag över huvud taget. Det har slutits en överenskommelse. Vad vi kan se nu har vi ett något lägre antal asylsökande. Den senaste sjudagarsperioden var det 7 000. Det är mycket högt även det, så jag menar att det måste ned ännu mer - kraftigt ned. Men det är inte så att det inte förs samtal. När det gäller återvändande för vi gärna diskussioner med andra länder, de länder flyktingarna kommer från. Men även där är jag helt övertygad om att det bästa resultatet nås om EU kan komma överens med de här länderna. Vi ska ha ett effektivt återvändande till de länderna. Det tror jag är det bästa resultatet. Men vi har flera förslag. De diskuteras här och . Herr talman och statsministern! Som vi hörde här alldeles och som vi har hört befinner vi oss i ett mycket allvarligt läge till följd av flyktingsituationen och flyktinginvandringen till . Det är väl i stort sett alla överens om, åtminstone i den här kammaren. Däremot är vi kanske inte helt överens om hur allvarligt läget är eller om vad som måste göras för att komma till rätta med det här allvarliga läget. Det finns åtskilliga mätningar, inte minst från , som visar att det finns ett starkt stöd bland svenska väljare för en mer restriktiv invandringspolitik. Det pågår också, herr talman, en landsomfattande kampanj för en folkomröstning om asylinvandringen till . Jag har därför en ganska enkel och rak ja-eller-nej-fråga till : Kan tänka sig att lyssna på svenska folkets uppfattning i den här frågan och tänka sig att det genomförs en särskild folkomröstning? Jag ska gå pang på rödbetan, : Nej, vi ska inte ha en folkomröstning om huruvida vi ska följa internationella konventioner eller om huruvida vi ska eller inte ska hjälpa människor som är i nöd. Vi ska ha en mycket seriös diskussion om hur vi gör detta på bästa sätt. Jag vet också att det i finns en mycket stark solidaritetskänsla med människor som har det svårt. har vi dock en situation där vi ser att det finns delar i välfärden som inte fungerar som de ska. Då måste vi också ge uttryck för det. Då ska vi göra så att vi kraftigt sänker antalet asylsökande som kommer till och ser till att de söker asyl i andra EU-länder. Men det är ju inte det här som är främsta mål. Ni har ju aldrig varit för asylsökande. Oavsett om de är tio eller tiotusen är de för många. Ni har en helt annan agenda med anspelningar på folks kultur, religion och jag vet inte allt. Ert bekymmer är inte asylsökande, utan ni har helt andra bekymmer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Mitt bekymmer är väl dels att vi urholkar välfärden i , dels att vi hjälper betydligt färre flyktingar än vi skulle kunna om vi förde en effektiv, human flyktingpolitik till skillnad från den som för. Jag kan ändå för ovanlighetens skull tacka för svaret, för det var väldigt tydligt - ett väldigt tydligt nej. är inte intresserad av att lyssna på vad svenska folket tycker i den här frågan. Han är inte intresserad av att det anordnas en folkomröstning om asylinvandringen till . Jag tackar för det svaret. Jag beklagar det svaret. Med tanke på den diskrepans som finns mellan människor i den här kammaren och människor ute i verkligheten när det gäller synen på framför allt asylinvandringen vore det på sin plats att vi frågar folket hur man ser på det här. Men det är inte den här regeringen beredd att göra. Jag beklagar det men vill ändå återkomma. Vad gäller välfärden är det en fråga om hur ska klara att faktiskt upprätthålla välfärden. Jag tror att alla utom möjligtvis ser att om det inte kommer människor till kommer vi att få en mycket problematisk framtid eftersom vi har en alltmer åldrande befolkning. Vi måste få in människor till landet. Det vi säger nu är att i grunden är detta positivt. Det är det ni sverigedemokrater har så svårt för - ni kan inte se att det är positivt att människor kommer från andra länder. Det är där ert bekymmer ligger. Ni tycker inte om människor från andra kulturer eller andra religioner. Ni har svårt för det. Vi tycker att detta är positivt, för det berikar vårt land. Det har gjort det , och det kommer att göra det . Men vi ska ta emot på ett sådant sätt att vi klarar mottagandet på ett bra sätt och kan se till att vår välfärd kan fortsätta att utvecklas. Det är det vi håller på med . På har antalet asylsökande ökat kraftigt. Det handlar om 80 000 på . Läget är oerhört ansträngt vad gäller mottagandet. Vi har full respekt för att regeringen väljer att lägga fram ett antal förslag, även om vi ser förslagen som mycket problematiska och inte kommer att stödja dem. Vi ser en annan väg. I stället för att stoppa antalet asylsökande skulle vi kunna erbjuda flyktingar skydd men med en betydligt lägre standard än . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund som vi har att hantera den akuta situationen gäller det att också tänka framåt. 80 000 människor har kommit hit . Om de ska bli en del av det svenska samhället, komma in och få jobb och bostad, krävs ganska stora reformer. Om vi inte kan lägga fram och besluta om dem nu kommer vi att behöva vidta akuta åtgärder och det blir panik. Min fråga till statsministern är därför: När kommer regeringen med genomgripande förslag som gör att integrationsprocessen förbättras? tar upp ett mycket viktigt ämne. Det är inte så att regeringen inte har lagt fram förslag. Vi har lagt fram förslag, och vi kommer att fortsätta att lägga fram förslag. Det var det som också de tidigare inläggen handlade om, att de människor som kommer hit kommer, när de väl får sitt uppehållstillstånd och under förutsättning att vi gör rätt, att tillföra vårt land mycket. Jag tror inte på en utveckling där vi säger att de ska få lite sämre skydd, att de får leva i ett annat samhälle än vi andra. Det är inte . I håller vi ihop. I ser vi till att alla, oavsett om man bott här länge, precis har kommit eller kommer , får en utbildning om man behöver det för att klara sig. Kanske ska man genom överenskommelse mellan de fackliga organisationerna och arbetsgivarorganisationerna också ha ett snabbspår in i bristyrkena. Det är den typen av individuella åtgärder som gäller oavsett om du är född i eller precis har kommit till . Jag uppskattar att det hos statsministern finns ett genuint intresse för att göra något på det här området, men tyvärr går regeringens politik åt helt fel håll. När regeringen lägger fram förslag handlar det om höjda skatter och mer regelkrångel i ett läge där vi vet att nyckeln till att de nyanlända ska komma in i det svenska samhället heter småföretag. Vi befinner oss i ett helt nytt läge. Det handlar inte bara om att ta hand om de asylsökande, utan det handlar också om hur vi ska få de 80 000 människor som redan finns här, de som kommit , att komma in i det svenska samhället och få jobb och bostad. Här måste vi tänkta utanför boxen, och därför är min fråga: När kommer det genomgripande förslag på reformering inte bara av den svenska bostadsmarknaden utan också av arbetsmarknaden? Vi måste tänka helt nytt. Det går inte att falla tillbaka till det traditionella sättet och säga att här finns människor som ska ha utbildning och som ska in på arbete den vägen. När kommer förslagen från regeringen? Jag tror att vi är överens om rätt mycket när det gäller behovet av att människor får möjlighet att etablera sig. Jag besökte ett sjukhus i där tre syriska läkare praktiserar. De varvar praktik med språkstudier och andra studier som de behöver. För dem är inte lösningen att sänka skatterna. För dem är lösningen att vi har skatter så att det finns en sjukvård där de kan göra nytta, för de vill göra nytta. Det är lösningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Några enkla grepp, som att sänka skatten och ha sämre förhållanden och villkor för vissa och bättre för andra, är inte lösningen. Däremot ska man när man kommer få språkutbildning . Därför kör vi igång med det redan i asylboendet. Vi har avtal mellan kommuner och Arbetsförmedlingen om hur de tillsammans med arbetsgivarorganisationerna ska jobba mycket aktivare med . De vill göra det. Jag har ganska suttit tillsammans med representanter för flera företag som vill se till att de får folk. fick statsministern ett brev från president på ögruppen i . Hans land är på väg att försvinna. Det är ett av flera länder som på grund av havsnivåhöjningen riskerar att helt gå under om klimatförändringarna fortsätter. Hela befolkning på 100 000 människor kan bli flyktingar tillsammans med de tiotals miljoner flyktingar som redan finns. Presidenten har en vädjan till andra ledande politiker och till dig, . Han vill att vi ska lova varandra att inga nya kolgruvor öppnas, inte en enda, för att därmed kanske kunna undvika katastrofen. Flera länder i har redan skrivit under och lovat president det. Jag vet att kommer att träffa Anote i inför klimattoppmötet. Min fråga är: Kan som första europeiska land skriva under på denna mycket rimliga begäran från ögruppen ? Jag har redan träffat president . Jag har även träffat företrädare för och . har en mycket bra dialog med dessa stater och åtnjuter ett högt förtroende för att vi har ett så starkt klimatengagemang. Vi är överens om att vi behöver samarbeta, inte minst inför COP 21-förhandlingarna i . Det övergripande avtalet måste vara rättsligt bindande och se till att utsläppen tas ned så att vi vet att vi kommer så långt under två grader som det någonsin är möjligt. I det ligger att för att det ska ske måste alla uppfylla sitt åtagande. Det kan ske på olika sätt. Det är klart att vi inte kan ha någon annan ambition än att vi ska ha så lite fossilt som möjligt, absolut, men det är upp till alla enskilda länder att hantera den situationen. Precis som ska hantera sin situation ska andra länder hantera sin. Målet är att vi ska komma så långt under två grader som möjligt, det är fastslaget, och vi har ett mycket gott samarbete med dessa länder inför COP 21-förhandlingarna i . Tack, statsministern! Jag delar uppfattningen att alla länder ska göra allt de kan, och då bör vi rimligen kunna säga att vi inte ska öppna några kolgruvor. Ju fler länder som gör det desto starkare blir trycket inför klimatförhandlingarna. Jag förstår ärligt talat inte varför inte skulle kunna skriva under det. Det vore ett positivt besked. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund har inflytande över kolgruvor. Just nu förhandlar det statliga bolaget om att sälja kolgruvor, kanske till en tjeckisk spekulant. Risken är att också säljer rätten att öppna nya kolgruvor. Om vi gjorde det skulle vi gå tvärt emot det som president vill, nämligen att ta ansvar för klimatet. Kan statsministern åtminstone lova att om säljer sina kolgruvor säljer de därmed inte rätten att öppna nya dagbrott som företaget innehar? Det är viktigt att ha fokus på vad som är målet. Målet är att vi ska hålla uppvärmningen så långt under två grader som möjligt, och sedan tar vi till olika medel för att uppnå det. har fler än 170 länder lämnat in sina åtaganden inför COP 21-förhandlingarna. Det kommer inte att räcka. Vi måste göra mycket mer. Därför måste vi få bindande avtal. Vad gäller har de uppdrag från kammaren att agera affärsmässigt. Vi har mycket tydliga riktlinjer för när det gäller deras miljöåtaganden, vad de ska leva upp till, och i den riktningen går . Då måste och dess ledning, företagsledningen, få hantera situationen genom att både vara affärsmässigt och bli ett fossilfritt energibolag. Det är det uppdraget har, och hanterar styrelsen och ledningen situationen. Sedan ska vi inte tro att helt kan bestämma över andra länders naturtillgångar. Jag tänkte fortsätta på det tema som tog upp. Oavsett om regelförändringar sker eller inte har det kommit och kommer det att komma väldigt många människor till vårt land. Jag har stor respekt för att man ordnar tältläger och allt möjligt, men den stora utmaningen kommer därefter, när dessa människor ska integreras i . Det är symtomatiskt att statsministern talar om syriska läkare. Okej, valideringen borde gå fortare, jag håller med om det, men det är inte akademikerna som kommer att vara utmaningen. Det kommer en oerhört stor grupp till som har en mycket låg utbildningsnivå. De har inte ens gått det som vi kallar . Det är där utmaningen ligger. Vi har rekommendationer från , , , med flera, och alla pekar på att om vi ska lösa problemet måste vi sänka trösklarna in på den svenska arbetsmarknaden. Delar statsministern uppfattningen att för att förbättra integrationen måste vi sänka trösklarna in på den svenska arbetsmarknaden? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det beror lite grann på vad Liberalerna menar med sänkta trösklar. Vi vill inte ha ett samhälle som delas upp genom att vi säger att om du kommer från en viss region och ett visst land ska du ha särskilda villkor. Vi vill inte heller ha ett samhälle som bygger på att vi generellt ska ha allt sämre villkor. Vi ska tillgodogöra oss de människor som kommer till på ett sådant sätt att vi får verklig utväxling av deras kunskap och erfarenheter. Då är det inte märkvärdigare än att man fungerar på ungefär samma sätt oavsett varifrån i världen man kommer. Om du behöver en längre utbildning ska du ha en längre utbildning. Det är därför vi satsar så mycket på exempelvis . Vi måste ha en mängd olika möjligheter. En del behöver gå på folkhögskola. Andra är redo för universitetsstudier. En del behöver mer grundläggande utbildning, och då är det den hjälpen de ska ha. Vi ska komma ihåg att svenska företag inte efterfrågar dem med lägst utbildning; de efterfrågar dem med bra utbildning. Då ska människor ha bra utbildning. De klyftor som statsministern är rädd för att skapa är de som skapas med ett stort utanförskap. Om tröskeln in i är på en viss nivå medan tröskeln för att komma in på arbetsmarknaden är på en mycket högre nivå kommer däremellan att fastna ett antal personer, och de fastnar i utanförskap. Det är det som händer. Precis som statsministern besökte jag i går. Jag var vid olika mottagningar i södra , i . En stor grupp är tonårskillar med ursprung i . Där finns de som inte har gått i skolan över huvud taget. De är i 16-, 17- eller 18-årsåldern. Statsministern säger att de ska ta studentexamen och gå på högskola. Ursäkta mig, det är en vacker vision, men i många fall kommer det inte att vara realistiskt. Är det då bättre att de lever i utanförskap och går på bidrag hela livet, eller ska vi skapa en arbetsmarknad som tillåter dem att bli en del av den svenska arbetsmarknaden? Vad hände med att alla ska med, statsministern! Vi ska hitta just de olika instrument som fungerar för olika människor i olika situationer. Det är helt rätt. Jag kan mycket väl tänka mig att blanda praktikplatser med utbildning och så vidare. Men jag vänder mig mot den stereotypiska synen på att den som inte har en viss utbildningsnivå ska ha dåliga jobb med usla löner och så vidare. Den synen håller inte. Det är inte . Det är inte den svenska modellen. satsar vi och investerar för att människor ska få en möjlighet till utbildning. Vi har aldrig haft så många lediga jobb i som just . Det är över 90 000. Vi har självklart en uppgift att ordna detta för de människor som har kommit in, men vi ska hålla i den svenska grundmodellen. Det är så vi stärker välfärden också . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Vi har fortfarande bilderna på näthinnan från det fasansfulla dådet i , och terrorhotet mot är höjt. Statsministern presenterade åtgärder för att bättre bekämpa terrorism, och vi kristdemokrater välkomnar de blocköverskridande samtal som pågår för att vi snabbare ska få fram lagstiftning, verktyg och resurser för att på allvar ta krafttag mot terrorism. För att minska det antal som reser från för att delta i strid för IS är det förebyggande arbetet väldigt viktigt. I är detta ett stort problem, för man har varken handlingsplan eller samordnare för arbetet mot islamistisk extremism. Terrorexperten sa i : Man förnekar problemet, och då är det svårt att förhindra radikalisering. Jag är medveten om att statsministern inte styr just i , men dina partikamrater i Socialdemokraterna gör det. Vad är ditt budskap till dem? Budskapet är att detta är ett mycket allvarligt problem som vi måste ta oss an på både nationell och lokal nivå. Jag tror definitivt på en sammanhållen nationell politik, en strategi för hur detta ska göras. Vi har ju en nationell samordnare som utsågs på den förra regeringens tid, vilket jag tycker var väldigt bra. Det arbetet pågår, och den personen, , har presenterat nya förslag som bygger på att vi nationellt måste ha mer kunskap om varför man över huvud taget kan tänka sig att liera sig med sådana här krafter och också kunna förhindra det. Då vill det till att vi har lokala resurser på plats för att göra det, så att man vet vem man ska ringa till, var man kan få hjälp och få en dialog och en start på ett samtal med den personen. Det är denna typ av konkreta åtgärder som behövs. Det är ett samarbete mellan nationen och kommunerna. Bland andra kommer i fråga. Tack, statsministern, för svaret! Jag välkomnar statsministerns självkritik, å alla partiers vägnar, i förra veckans presskonferens. Vi har varit naiva. är det inte tid för politiskt käbbel utan för handling. Det gäller i , i tredje största stad. Jag blir orolig när vi får rapporter om att det saknas konkreta handlingsplaner och samordnare, som vi vet att är en av de städer där flest har rest från till dessa krigszoner, där de deltar i fasansfulla dåd i ' namn. Det är klart att det förebyggande arbetet måste förbättras. Det är viktigt att också se hur vi kan förlänga den nationella samordnarens uppdrag, som ju i alliansregeringen var med och tillsatte. Det går ut . Jag välkomnar om det blir möjligt att förlänga den insatsen. Det är absolut nödvändigt att vi fortsätter med dessa insatser så länge problemet är så pass stort. Förmodligen är det över 300 som har åkt i väg, och ungefär 120 har kommit tillbaka. Flera av dem har en förmåga, även om de kanske inte har någon avsikt. Säkerhetspolisen har en bra överblick över dessa personer, men det är ett gigantiskt problem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund För mig är det häpnadsväckande att man alls kan liera sig med dessa krafter, men för oss är kunskapen viktig. Vi måste förstå krafterna. pågår detta utvecklingsarbete. Det börjar i , , och . Sedan vill vi utveckla det, så att vi får både ett brett nationellt grepp med erfarenheter och kunskaper och lokala möjligheter att vara nära människor när sådant här håller på att ske. På europeisk nivå ser vi nu en oroväckande utveckling när det gäller flyktingpolitiken. Vi ser hur det är på väg att skapas ett race to the bottom mellan olika länder, och det är något som skrämmer många av oss som lever i och i . Men trots EU:s brister när det gäller att lösa den flyktingkris som finns är EU faktiskt i sig den enda lösningen på lång sikt. Statsministern har redan tidigare gjort ett förtjänstfullt arbete när det gäller de frågorna. Min fråga är: Hur kommer statsministern att fortsätta arbetet i det allvarliga läge som just nu råder, och vad kommer statsministern att kunna göra för att vi på lång sikt ska ha en hållbar europeisk flyktingpolitik där asylrätten värnas? Det är en strategiskt mycket viktig fråga som ställer här. Jag delar helt uppfattningen att lösningen på den europeiska kontinenten sitter i EU sammantaget. Hade EU:s 28 medlemsländer hanterat detta på ett bättre sätt hade vi absolut inte haft den situation som vi har . Då hade vi kunnat hantera den. har EU inte lyckats, och ansvaret för det har i första hand EU:s medlemsländer. Detta lägger jag inte på kommissionen eller andra, utan det är faktiskt EU:s medlemsländer som inte har lyckats. Vi måste hitta en annan ordning som fungerar. Det är EU:s yttre gränser vi måste ha kontroll på. Den stund vi får det har vi också möjligheter att ha lagliga vägar in i EU, inte den okontrollerade migration som vi har . Det handlar om samarbete med . Vi måste få hotspots att fungera. Vi måste få omfördelningen att fungera. Det är där någonstans lösningen ligger. Detta är mycket viktigt strategiskt, och vi är mycket engagerade i detta. Jag skulle säga att det närmast är vi som leder den diskussionen. Det är mycket som oroar i den globala utvecklingen och som får ödesdigra konsekvenser för människor. Det som närmast är i tanken har berörts av flera frågeställare: terror, terrorhot, krig, förföljelse och de konsekvenser detta får för människor på flykt. Jag är därför väldigt glad över att statsministern har berört de frågeställningarna i tidigare inlägg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund En annan fråga som världens länder nu samlas kring är hur vi ska hejda klimatförändringen. Toppmötet i står för dörren. Vad gör regeringen för att få till en kraftfull överenskommelse i denna ödesfråga på COP 21? Jag hade velat att den här frågan skulle ha fått mer uppmärksamhet, för den förtjänar så mycket uppmärksamhet.