· H3C120150924sf · 2015-09-24 14:00:49 — De kortsiktiga gåvorna i muggen hjälper inte. Det kan kännas bra för stunden. Men det är inte det som är framgången, utan det är utbildning och jobb. har påbörjat det arbetet. Vi håller på med en liknande dialog med , för det är samma typ av bekymmer där. Var och en får göra som den vill som människa. Det är upp till var och en om man vill lägga en slant där i muggen. Jag har valt att hädanefter se till att stötta de organisationer som kan göra skillnad där nere i . Det är mitt svar på detta. Allmosor är inte svaret. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund har vi nu haft friskolor och ett fritt skolval i . Det har inneburit transparens, valfrihet och konkurrens som har tjänat många elever mycket väl. Under dessa har vi också haft en tidigare socialdemokratisk regering som har administrerat systemet. Min fråga är mycket enkel. Anser statsministern att det fria skolvalet bidrar till att luckra upp bostadssegregationen eller till att cementera och försvåra den? Det är säkert olika beroende på i vilken kommun man befinner sig och var skolorna ligger. Det finns inget entydigt svar på det. Vi har dock ett problem i svensk skola. Det är att ojämlikheten är alldeles för stor. Ojämlikheten ökar dessutom mellan skolor. Ojämlikheten bidrar till att skolresultaten åker ned. har vi haft i svensk skola, alldeles för många, där vi faller. Vi faller mest i PISA-resultaten som mäts med regelbundenhet. Vi måste vända på den utvecklingen. Vi ska se till att människor självfallet kan välja skola. Men vi måste ställa krav på skolorna att de levererar. Det får inte vara så på skolor och förskolor att man ger barnen vatten och bröd för att företaget ska göra högre vinst. Det är fullständigt uteslutet. Skattepengarna ska gå till det de är avsedda för. Barnen ska få en bra utbildning och komma ut i vuxenlivet som starka och fria individer. Den vändningen ska vi också påbörja i . Vi är inne i en mjölkkris, den värsta i mannaminne. Fem mjölkbönder slutar . var det en stor manifestation med flera hundra mjölkbönder här utanför . Min fråga till statsministern är: Vad tänker regeringen göra mer än att sänka dieselskatten med ? Det ger ett öre per liter mjölk. Det finns ett förslag till kreditgaranti som bankerna säger nej till. Vad tänker regeringen göra? Det är ett allvarligt problem med mjölkbönderna. Dessutom älskar jag mjölk. Det försvann över 4 000 mjölkföretag 2006-2014. Det är en allvarlig utveckling som vi ser, och den fortsätter . Det är därför som statsrådet har satt sig ned tillsammans med mjölkbönderna för att se vad man kan göra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det är tillsammans med dem som exakt de åtgärder som här beskriver kom fram. Jag hör att bankerna inte tycker om detta. Men vi måste självfallet stötta mjölkbönderna. Det är inte oväsentligt att göra det vi gör med dieselskatten. Det kommer att sänka produktionskostnaderna med . Det är ett bra bidrag. Därutöver får de också stöd för djurvård utifrån de program som redan finns. Vi kommer att följa denna fråga mycket noga. Det gör statsrådet i dialog med mjölkbönderna. Vi måste självfallet se till att ha en bra mjölkproduktion i . är det för klimatförhandlingarna i . En av de största framgångarna är inrättandet av som syftar till att åstadkomma klimatåtgärder i utvecklingsländerna. De industrialiserade länderna har lovat till fonden fram . Men vi vet och har sett att har intresset för att skjuta till de pengarna varit ganska svalt från många länder. Vi vet att det är vi i de rika industrialiserade länderna som står för den största andelen av utsläppen nu och också historiskt. Vi vet att det är de fattigaste länderna som kommer att drabbas hårdast av klimatförändringarna. Regeringen har i sin senaste budget tydligt visat sin ambition att ska gå före med att regeringen levererar 500 miljoner till internationellt klimatarbete. Min fråga till statsministern är om han tror att de pengar som regeringen nu skjuter till kommer att leda till att också andra länder kommer att göra det som de har lovat. Först och främst är detta den riktigt stora fråga som vi tar oss an . Det finns inget att välja på. Världen och världens ledare måste se till att vi håller oss så långt under två graders uppvärmning som det någonsin går. Vi måste kunna se barnen och barnbarnen i ögonen och säga: Vi gjorde vad som behövdes. Därav kommer beslutsamhet att själva visa att vi kan utveckla vårt samhälle med välstånd och tillväxt som vi minskar föroreningarna. Det är ett föredöme. Men vi sätter också in pengarna i och säger till de utvecklingsländer som drabbas och behöver stöd för detta: Vi finns till där för er. Dessutom för vi dialogen tillsammans med dem. Vad kan vi göra för er? Det budskapet är väldigt tydligt. De som är i störst nöd ska också stå först i kön. Vi hoppas med det att också vara föregångarna så att fler länder ser till att tillföra de resurser som behövs. Min fråga till statsministern rör den andra delen av nya jobbagenda som statsministern tog upp i regeringsförklaringen, det vill säga en aktiv näringspolitik för fler och växande företag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det sänkta ROT-avdraget kommer att påverka antalet jobb negativt. Man ser redan nu att många beställningar på reparationsarbeten ligger och att orderingången är mindre . Har man dessutom unga anställda i sitt företag som omfattas av det sänkta jobbskatteavdraget påverkas företagets lönsamhet och förmåga att anställa. Dessutom kommer många att drabbas av ökade skatter på bensin, som slår mot verksamheter utanför storstäderna. Min fråga är: På vilket sätt ska de små byggfirmorna som finns utanför våra storstäder se regeringens politik som jobbstärkande? Vi tar ROT-avdragen som exempel. De har ökat. Kostnaderna är snart uppe i 17-18 miljarder. De började på . ROT-avdragen kommer vi att ha kvar. En del av de pengarna använder vi nu för att bygga nytt. Tack och lov utbildas snickare, armerare, elektriker och målare inte bara för att bygga om, utan de kan också bygga nytt. Vi tar en del av de resurserna och sätter in dem i nybyggnation så att byggsektorn fortfarande får de resurserna. Vi ser till att de ungdomar som försöker att flytta till exempel till för att plugga inte behöver bo i tält. De ska ha en lägenhet. Vi ser till att också äldre får en möjlighet att hyra en lägenhet till ett rimligt pris. Vi måste bygga mer och investera i byggnation så att arbetsmarknaden fungerar. Det är investeringar för och bra för . Det kommer att skapa jobb, och det stärker vår konkurrenskraft. Efter i kammaren kan vi konstatera att det finns de som inte skiljer på "inte fungerande" och "inte tillräckligt". Detta är den första budgeten som läggs fram som går från konsumtionsbudget till investeringar. Det handlar om investeringar i människors utbildning för att de ska kunna ta de lediga jobben. Det är investeringar i företagens förutsättningar med infrastruktur. Men det är också investeringar för att vi som är vuxna och ska gå till jobbet ska veta att vi har en bra äldreomsorg och bra omsorg för våra barn. Jag kommer från ett län som heter , som också är i behov av bostadsbyggande. Det behövs bostäder även i , och . Det finns någonting som är särskilt intressant ur vårt perspektiv som ett exportberoende län och ett län som dessutom jobbar med innovationer för att vi ska kunna utveckla de varor och den industri som vi redan har. Det finns ett särskilt intresse när vi är ute och presenterar budgeten av att höra vad statsministern talar om. Var ser regeringen de nya jobben växa fram? Vilka är de nya exportmarknaderna? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Jag kan precis som konstatera att det finns bostadsbrist även utanför . låter det i debatten som att det bara gynnar om det satsas på bostadsbyggandet. Så är det inte. Vi har bostadsbrist i över 180 kommuner, även uppe i . Det är ibland lite vanskligt att säga att det kommer att bli framgång i vissa sektorer. Men vi kan ändå se några som jag tror har lång livskraft. En sådan är life science. Det är en otrolig framtidssektor - kombinationen av medicinteknik, mediciner, sjukvård och allt detta. Det kommer alltid att vara aktuellt, och jag tror att kan skapa sig en ännu starkare position i life science. kan vi glädja oss åt att också investerar här. En helt annan sektor är skogen - det gröna guldet. Det finns runt om i hela , och det kan skapa jobb runt om i hela med nya bränslen, nya material och nya kemikalier som är miljövänliga. Detta är två exempel där jag kan se mycket stora möjligheter. Statsministerns vice statsminister har varit ute och kommenterat möjliga försäljning av tysk brunkolsverksamhet. Vice statsminister påstår att regeringen inte har någon möjlighet att påverka försäljningen eller eventuellt stoppa en sådan, vare sig genom ändrade ägardirektiv eller på annat sätt. Min fråga till statsminister är: Delar statsministern sin vice statsministers uppfattning att regeringen är totalt maktlös i den process som pågår? Eller har statsministern en annan uppfattning om regeringens möjligheter? Och i så fall: Vilka möjligheter anser statsministern att regeringen har? Detta är på samma tema som den förra frågan om och brunkolet. Vi har en ägarstyrning av . Vi har dels riksdagsbeslut som styr hur detta ska fungera, dels tycker jag att det är en bra ordning att vi styr med ägardirektiv. ska vara affärsmässigt starka och effektiva, men har också ett uppdrag att se till att gå mot en förnybar energi i den takt som bolaget klarar så snabbt som möjligt. Det ska dess styrelse och ledning hantera. har vi en situation där man har att hantera detta i . Näringsministern kommer självfallet att följa detta noggrant, och det kommer eventuellt senare ett förslag från på precis hur man ska agera i affären. Det måste bolaget få göra. Vi får avvakta beskedet och se vad bolaget avser att göra. Det är så man ska styra bolag. Jag tror inte att det är lyckligt om regering eller riksdag är inne och detaljstyr våra statliga företag.