kam-ar · H3C120151020ar · 2015-10-20 13:15:00 — Då tror jag att det är viktigt att det inte bara handlar om att det finns pengaresurser och att EU möjligtvis kan omfördela inom ram eller på annat sätt frigöra resurser, utan för att mötet ska lyckas måste de här länderna lita på oss. Då är det viktigt att visa att det finns tekniköverföring och alla de instrument som gör att de här länderna själva kan rädda sina befolkningar. Dialogen med pågår i det format som vi har valt, där och är ledande krafter. Det finns en infrastruktur för den dialogen, och vi vill ge stöd till det. Vad gäller G77 och delar jag självfallet uppfattningen att om vi inte klarar miljöfrågorna på ett bra sätt har vi ännu fler flyktingar runt om i världen. Det är det vi redan ser . Men det var inte det som diskuterades här, och det är helt korrekt att det både är pengar och tekniköverföring som behövs. Om det är den typen av frågor har vi alla möjligheter att bistå i andra delar av världen, och det ser jag inte att det råder någon delad mening om. Svårigheten nu är att få till pengar i de fonder som gör att vi kan visa att vi menar allvar här och . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack, statsministern, för redovisningen från ! Min frågeställning uppehåller sig liksom tidigare kring Frontex och det mandat som har givits Frontex. Jag frågar mot bakgrund av att jag uppfattade att statsministern var helt överens med när den här frågan diskuterades, nämligen att Frontex mandat ska bygga på den nationella kompetensen vad gäller till exempel gränsövervakning. Jag kan konstatera utifrån punkt 2 h i slutsatserna som statsministern också har redovisat att det är infört att det mandat som finns i 2 h ska göras med full respekt för medlemsstaternas nationella behörighet. Men, fru talman, nu kommer jag till min frågeställning. I punkt 2 n har man i den svenska översättningen av slutsatserna skrivit att man utvidgar Frontex mandat om återvändare till att även innefatta rätten att organisera gemensamma insatser för återsändande på eget initiativ och stärka dess roll när det gäller framskaffande av resehandlingar för återvändande personer. Jag undrar hur statsministern ser på denna skrivning i förhållande till det mandat som statsministern hade när han åkte ned till . Min andra frågeställning handlar i korthet om , och där är min undran om statsministern slog fast att ett av fundamenten, som jag ser det, i Europeiska unionen är den fria rörligheten. Jag undrar alltså om statsministern har slagit fast att det är den svenska linjen. Vad gäller Frontex är det diskuterat precis på det sätt som jag har återgivit. Frontex kan ta initiativ, och det är inte per definition fel att de gör det om de ser möjligheter att koordinera olika länder, men det är därmed inte sagt att vi har godkänt att Frontex får åka in i de olika länderna hur de vill eller göra vad de vill. Så är det inte, utan det är upp till medlemsstaterna att i så fall godkänna det. Det har vi tydliggjort. Jag vill påpeka att inte är ensamt om den uppfattningen, utan den gäller. Det var därför jag refererade till punkt 2 h och den skrivningen. Vad gäller UK har vi bara fått en återgivning av vilken diskussion som pågår, men ja, det är klart uttryckt vilken ställning har. Det är gjort också i de bilaterala samtalen. var det ingen diskussion här på , utan vi fick en beskrivning om att den här processen pågår och att man återkommer . Men från svensk sida har jag sagt till exempel till kommissionens ordförande och rådets ordförande - vi har sagt det tidigare och vi kommer att säga det igen - att vi inte kommer att acceptera en förändring som innebär att den fria rörligheten begränsas. Då är vi inne på EU:s nerv, eller själen i EU, och den ska inte förändras. Det är mot bakgrund av det som UK nu funderar på vilka frågor man kan gå fram med i en folkomröstning, för man ska ju också veta att man kan ta hem det i förhandlingar i EU. Den diskussionen pågår inrikespolitiskt där, men ja, det är tydligt var vi står i den frågan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack för kommentarerna, statsministern! Jag återvänder till frågan om Frontex och konstaterar att man alltså har fyllt på förslaget till slutsatser med en sats om att full respekt ska råda för medlemsstaternas nationella behörighet i punkt 2 h. Så har man inte gjort i punkt 2 n. Jag vill bara säga i kammaren att jag kommer att fortsätta att bevaka så att det är den nationella kompetensen som gäller på det här området. Allting annat vore fullkomligt orimligt som jag ser det. Jag vill tacka för att statsministern, vad jag förstår, har samma inställning. Men notera att jag kommer att bevaka även statsministerns agerande i det här avseendet så att vi inte får något övergripande organ som tar över det här med gränskontroller och liknande. Vad gäller det här med gränskontroller är det som jag säger flera länder som har exakt samma uppfattning. Det här är nationell kompetens. Vi kommer självklart att följa detta, och jag gläds åt att också vill följa det, för vi har exakt samma uppfattning. Om jag har räknat rätt var det fjärde gången nu som man hade ett högnivåmöte bara för att diskutera den här frågan. Vi har stått här tidigare och diskuterat det här, tyvärr. För en liberal och varm EU-anhängare är det sorgligt när det kommer rådsslutsatser som poängterar att man ska komma fram till konkreta operativa åtgärder, undersöka möjligheter och uppmana medlemsstater och så vidare. Det är inte så hemskt mycket konkret, och jag förstår att statsministern delar den här lätta frustrationen. Man talar om en permanent fördelningsmekanism, men också där bromsar ju andra länder. Däremot poängteras Frontex och gränsskyddet starkt. Vi märker att det har blivit ett skifte i tonen, och det är väl bra, för vi behöver ha en reglerad asylpolitik och invandring. Men ett starkt gränsskydd måste också gå hand i hand med fler legala vägar in i EU. Annars bygger vi det Fort EU som vi har blivit beskyllda för att göra. ser vi att gräns efter gräns stängs. Det står tusentals människor och bokstavligen bankar på grindarna. Barn föds utan möjlighet att bli bokförda, få födelsebevis eller ens en stat. Det är en total kris och kollaps vi ser framför oss. Det är för mig helt obegripligt att EU:s länder inte förmår att säga att kan vi inte hantera detta nu har vi inget EU att vila på längre. Då kan vi inte längre stå och säga att detta ska vara demokratins högborg och så vidare. Det blir en ohållbar situation också här hemma. Vi vet att tonen vände snabbt när vi såg den förskräckliga bilden på det treåriga barnet som hade drunknat. Då helt plötsligt insåg människor här hemma i att det var på allvar. Det kan precis lika gärna svänga efter hand som kommun efter kommun nu faktiskt, med rätta, efter tunga och tuffa insatser går på knäna. Jag skulle vilja höra statsministerns tankar om vad det finns för påtryckningsmekanismer som statsministern tillsammans med likasinnade kan ta till nu för att vi åtminstone ska få en permanent omfördelning inom EU. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Först gäller det att implementera den tillfälliga omfördelningen. ligger vi på om den permanenta. Vi är några få som driver detta. Utöver det är det några som förstår att det måste till något. Vidare har vi några som faktiskt har en liten vilja åt det hållet och som förstår det som tar upp: Klarar EU inte denna situation är EU i sig i fara. Det innebär inte per automatik en krasch för EU, men det kommer att försvaga EU rejält. Vi vet inte vad det slutliga resultatet av det blir. Det är ett av de argument jag använder i min diskussion med dessa länder, både på rådet och bilateralt. Vi 28 måste tänka oss för och visa att vi hanterar situationen, annars skapar vi en ännu allvarligare situation. Det är så vi får argumentera. Men låt mig vara ärlig mot och säga att det inte är någon lätt argumentation. Det är dock flera som ser behovet av att hitta en lösning. Därför tror jag, som jag nämnde tidigare, att nyckelresonemanget är om kommissionen eller medlemsländerna ska fatta beslut. Denna diskussion måste vi vara redo att gå in i. Huvudsaken är att vi får till ett permanent omfördelningssystem som fungerar. Ska vi inte ha ett sådant som kommissionen eller något annat forum åtminstone föreslår är jag rädd att vi kommer att hamna i omförhandling efter omförhandling , och det har vi inte tid med. Jag lovar att vi ligger på så gott det går med like-mindeds. Vi försöker också att vidga gruppen så att de som varit direkt emot är med i resonemanget för att se vad man kan hitta som alla kan acceptera. Jag tackar statsministern. Tyvärr kan man väl inte ställa några ultimatum i detta läge. Jag välkomnar in i EU den dag uppfyller de krav vi ställer på landet, till exempel vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati. EU har dock förhandlat lite med armbågen. Till slut tappade tålamodet, och är de på väg åt andra hållet. Kan man inte ens garantera demokratiska och mänskliga rättigheter för sin egen befolkning kan man knappast anses vara ett säkert land. Min farhåga är att om tar hand om problemen vid gränserna kommer EU plötsligt att välkomna . Statsministern har tydligt uttalat att dessa diskussioner bara kan fortsätta om upprätthåller mänskliga rättigheter, demokratiprocess och så vidare. Är det den allmänna tongången inom EU-28 att det är bra att hjälper till men för ett ytterligare närmande till EU måste upprätthålla mänskliga rättigheter och demokrati? Alla ser som en viktig medaktör, men det måste självfallet finnas balans. Det är en sak att EU kan bistå med medel, men den politiska diskussionen är något annat. Det gäller EU:s medlemskapsförhandlingar, visaliberalisering och så vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Att man ska gå vidare med en sådan här action plan med förutsätter att man har ett delat ansvar för att det fungerar. Kan man göra en sådan action plan trovärdig kan man fortsätta med visaliberalisering och så vidare - inom ramen för vad som gäller för exempelvis visaliberalisering, för det är inget land som får ett frispår. Man ska följa den process som gäller alla. Jag tackar statsministern för återrapporteringen. Även jag vill rikta fokus mot och situationen där. En stor andel av flyktingarna som kommer till kommer via . har också självt tagit emot många flyktingar, runt 2 miljoner. diskuterar EU-ledarna med om hur man kan hjälpas åt att hantera situationen. Precis som var inne på är det naturligt att ställer vissa motkrav för att vara med och hjälpa till. Det finansiella stödet är en del, visum för turkiska medborgare som vill resa till EU är en annan del och återupptagna medlemskapsförhandlingar är en tredje del. ser vi ökade inre spänningar och eskalerande våld i . Det fruktansvärda terrordådet i är det senaste exemplet på detta. Det finns också oro för att under president ledning är på väg i helt fel riktning. Vi kristdemokrater är glada över att statsministern har varit tydlig i fråga om . Kanske upprepar jag i någon mån frågan, men: Hur säkrar EU att inte imploderar på grund av de inre motsättningarna? Hur hittar EU en balans där vi dels kan samarbeta med i flyktingfrågan, vilket vi behöver göra, och ge något tillbaka, dels kan vara tydliga med våra synpunkter och förväntningar på utveckling avseende demokrati och mänskliga rättigheter? Det är flera delar i detta. Här måste vi göra mycket mer, och här kan spela en roll så att vi dämpar och framför allt får ett slut på konflikten. En annan är i sig, både dess möjlighet att hantera detta i landet och kampen mot människosmugglare och den typen av företeelser. De två politiska frågor som har varit uppe och som tydliggör det för är visaliberaliseringen och medlemskapsförhandlingarna. EU behöver , men behöver också EU. Det är detta ömsesidiga beroende som ytterst skapar balans. Diskussioner om visaliberalisering förs inom det ramverk som alla länder som vill ha visaliberalisering gentemot EU får föra. Det finns både tekniska och andra processer som man måste följa. Man går steg för steg och bockar av när man har kommit till en viss standard. Till slut ska man ha kommit hela vägen. Samma sak gäller medlemskapsförhandlingarna. De är inte heller utan villkor utan förs på samma sätt. Det är därför det uttrycks som det gör i slutsatserna, som ett exempel: Successful implementation will contribute to accelerating the fulfillment of the visa liberalization. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Men det sker inom det ramverk som redan finns. För mig är det den struktur som vi ska hålla i. Det är rätt. Jag tackar statsministern för svaret. Jag vill också rikta fokus mot punkt 2 e i slutsatsdokumentet angående att rådet uppmanar medlemsstaterna att bidra ytterligare till ansträngningar för att stödja bland annat UNHCR och Världslivsmedelsprogrammet. Det verkar som en klok prioritering eftersom vi har fått återkommande rapporter från de organisationer som verkar i och i grannländer om att de har för lite resurser för att klara av den mycket svåra situationen. har i sin budgetmotion föreslagit en omfördelning inom biståndsbudgeten för att frigöra till dessa FN-organ. Med anledning av mötet och slutsatserna, planerar regeringen att avsätta ytterligare medel till UNHCR och liknande organisationer? Kommer den kraftsamling vi nu ser leda till att dessa organisationer kommer i balans ekonomiskt för att klara situationen? I budgetförslaget finns en ökning till UNHCR. Vi har också sagt att vi är redo att öronmärka mer för av det anslag som redan ges till UNHCR. Vi är av tradition mer för det icke öronmärkta, men i denna situation kan vi se behov av detta plus ett tillskott till Programme. Detta har redan meddelat, och det har inte skett någon omprövning efter det möte som var . Tack, statsministern, för återrapporten! En fråga som statsministern nämnde var detta med lagliga vägar. Vi har i princip inga lagliga vägar för flyktingar till , förutom kvotflyktingssystemet. Till finns det dock en laglig väg i form av arbetskraftsinvandring. Var detta ett exempel som statsministern lyfte fram på mötet? Angående hotspots står det i rådsslutsatserna under punkt k att medlemsländerna lovar att stödja insatserna fullt ut med att inrätta nya hotspots och tillhandahålla nödvändiga resurser. Då vill jag, fru talman, fråga vilka resurser som kan tänkas att bidra med i form av till exempel expertis. När statsministern samrådde med oss i nämnde han att han förutom bilaterala möten med Juncker och Tusk också skulle ha ett bilateralt möte med handelskommissionär . Jag vill bara försäkra mig om att ett sådant möte ägde rum och ställa en fråga om förslaget om att införa en ny hög strafftull och minimipris på elektrostål. Jag utgår närmast ifrån att statsministern lyfte fram den frågan i sitt möte med handelskommissionär eftersom det är en fråga som är fundamentalt viktig för svenska jobb, bland annat för ABB:s tillverkning av transformatorer i , en anläggning som sysselsätter 1 400 personer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag vill alltså bara försäkra mig om att statsministern tog chansen och lyfte den frågan i sitt bilaterala möte med handelskommissionär . När det gäller så kallade hotspots är vi överens om att alla medlemsländer bör hjälpa till med dem. Det är en central del i strategin för att kunna ge människor på flykt det bästa möjliga mottagandet och för att därefter omfördela inom hela EU så att alla medlemsstater är med på detta. I första hand är det nu sammanlagt nio hotspots som man håller på att organisera i respektive , och vi kan tänka oss att bidra med personella resurser, alltså expertis. Hur går det till och hur kan vi hjälpa till med sådant som identifiering och registrering? Men jag vill också vara noga med att säga att i det ansträngda läge som har är det inte lätt att avvara ens mänskliga resurser. Myndigheter måste självfallet få avgöra vilka möjligheter som finns. Men det är den typen av stöd som vi redan har bidragit med, och det kan vi fortsätta att göra under förutsättning att vi kan hantera vår egen situation. Ja, jag hade ett sammanträde med kommissionär , och jag tog upp frågan om tullarna på det elektromagnetiska stålet. Svar: ja. Tack, statsministern för svaret! Det är bra att kan bidra med expertis vid inrättandet av nya hotspots, men jag delar statsministerns uppfattning att är i ett ansträngt läge och har svårt att undvara kompetens. Vi har ett stort mottagande här i just , och läget är minst sagt ansträngt. Därför är det extra viktigt att vi driver på för att övriga länder som inte har ett lika stort mottagande tar ett större ansvar för att bidra till att etablera dessa insatser. Det är också glädjande att statsministern hade ett möte med handelskommissionär och lyfte fram frågan om strafftullarna. Då är jag naturligtvis nyfiken på vad statsministern lyfte mer konkret och inte minst på vilka svar som statsministern fick. Det finns en bred samsyn här i riksdag om att verka för ökad frihandel och mindre av protektionism. Det här är ju ett förslag som är principiellt felaktigt och som riskerar att drabba svenska jobb hårt. Jag hoppas verkligen att statsministern underströk vikten av att drar tillbaka det här förslaget. kan vara lugn. Det var avsikten med att ta upp frågan. Kommissionär hänvisade till ett antal regler som man anser sig vara tvungen att följa, därav detta beslut som fattas med jämna mellanrum. Frågan är komplex, inte minst utifrån det faktum att det inte är alla länder som anser att det är fel. Det beslutet ligger där det ligger. Jag har tagit upp det och självfallet påpekat risken, och kommissionären är mycket väl medveten om den problemställningen, så det är inget nytt för henne heller. Statsministern nämnde arbetet för fred i , och det är någonting som statsministern tidigare har varit inne på när han har återrapporterat från Europeiska rådets möten. Sedan förra återrapporten har och gett sig in i kriget, och situationen har förvärrats. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Det är positivt att vi har en statsminister som är engagerad för fred. Men, fru talman, det blir än mer löjligt att statsministern återkommer och vill ge kammaren intryck av att han mäklar fred i . FN signalerar att man ser framför sig att kriget i kommer att pågå . Det gör att den flyktingsituation som vi konfronteras med här i antagligen är det nya vanliga läget. Då är det inte utan att man får känslan av att statsministern vill flytta fokus från det faktum att han saknar en lösning för att hantera den situation som har uppkommit här i . I stället pratar han om att skapa en fred som det är helt osannolikt att åstadkomma genom internationell diplomati, särskilt med tanke på att en av de stridande parterna är Islamiska staten, som är vår tids kanske mest brutala och fanatiska politiska rörelse. Samma sak gäller också det fokus som statsministern har, att vi nu är på väg att få till stånd en fördelningsmodell för flyktingmottagandet. Det är alldeles tydligt att den modell som man nu har diskuterat fram inte kommer att avhjälpa situationen här i . Jag tycker att statsministern måste bli tydligare med vad han har för agenda för att lösa det som ankommer på . Det är ändå väljare som han är företrädare för nere i . Jag tror att - måhända till och med medvetet - har missförstått. Jag har aldrig påstått att jag mäklar fred i . Däremot tycker jag att konflikten, som är inne på sitt femte år, är så allvarlig att det är dags för flera att fundera på hur man ska få stopp på konflikten. Jag har varit tydlig med att de största och viktigaste aktörerna är och . Därutöver är de återstående tre permanenta staterna i säkerhetsrådet liksom hela världssamfundet viktiga aktörer. EU spelar också en viktig roll, och där är frågan nu uppe på dagordningen i samtal med alla involverade parter. Det gäller , och alla regionala spelare. Att göra detta till något slags angrepp och säga att vi försöker mäkla fred är under ens värdighet, tycker jag. Att vi alla på olika sätt hjälps åt för att sätta press på dem som verkligen kan göra skillnad är naturligt, och det tänker jag fortsätta med, oavsett om man anser det vara att mäkla fred eller inte. Vi har ett ansvar här. Det är ett land som håller på att gå under. Kriget är inne på sitt femte år. Då tycker jag att det är naturligt att alla är med och bidrar för att se hur man kan sätta press för att få till stånd något som kan bli ett fredssamtal. Vi är tydliga med att vi stöder FN-processen. Det finns en speciellt utsänd för det uppdraget, . Jag har pratat med honom, och jag kan försäkra att han vill ha allt stöd som han kan få i sin process, och det tänker vi ge både som enskilt land och inom ramen för EU. Vi ska just nu sätta vårt hopp till att FN-processen ska kunna göra skillnad. Det tänker jag fortsätta att arbeta för, oavsett vad betecknar det som. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Alla här inne är för att man arbetar för fred i . Det finns ingen som ifrågasätter det. Det som jag ifrågasätter är att statsministern står här och lägger stor tonvikt på frågor som alldeles uppenbart inte kommer att lösa den situation som vi har här i . För mindre än vecka sedan berättade statsministern i en presskonferens att det skulle upprättas tältläger för att man skulle klara av asylmottagandet. Vi har en situation där mellan 1 000 och 2 000 personer kommer till som flyktingar var dag. Det är uppenbart att statsministern inte har någon lösning på problemen. Han har inte någon agenda i för att lösa problemen. Han gör sig beroende av stängsel. Han har inte heller någon nationell politisk lösning här i . För att flytta fokus från det står statsministern här och pratar om freden i , när det med stor sannolikhet inte kommer att lösa sig. Det är det jag kritiserar, fru talman. Då ska jag ta det igen. Det behövs olika perspektiv. Ett av dem är . Får vi inte slut på den kommer människor att fortsätta fly. Ett annat perspektiv är ett starkt humanitärt bistånd i , men också i , och det övriga närområde där människor nu samlas. Ett tredje perspektiv är EU. EU måste göra detta tillsammans. De 28 medlemsstaterna i EU måste göra detta tillsammans. Man kan inte peka på , och och säga "det får ni ha hand om", utan alla EU:s medlemsstater måste göra det. Kopplat till det finns frågan om hur vi hanterar gränserna, hur återvändande ska ske och hur EU ska konferera med och hjälpa till där, så att människor inte behöver fly därifrån av olika orsaker. Ytterligare ett perspektiv är vad vi gör här hemma. Hur sköter vi migrationen och mottagandet så bra som möjligt trots att det kommer så många människor? Hur får vi in människor som beviljats asyl i samhället på bästa möjliga sätt med utbildning, jobb och så vidare? Det är flera perspektiv, men det är en mycket viktig sammanhållen strategi. En fråga som inte har berörts så mycket vare sig i återrapporteringen eller i frågandet handlar om att fördjupa den monetära unionen. Statsministern sa i samband med att han var i förra gången att målet man hade var att EU-28 skulle vara med i diskussionerna. Förekom det någon diskussion över huvud taget? Fanns det möjlighet för statsministern att framföra den synpunkten? Hur reagerade i så fall EMU-länderna? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Ja, det var en kort diskussion om detta också. Man betonade vikten av att det här är en angelägenhet för alla EU:s 28 medlemsstater. Det är därför texten ser ut som den gör i slutsatserna. Jag hoppar in rakt i en mening: must be taken forward in full respect of the single market and in an open and transparent . Det är uttrycket för att det måste ske öppet och med full respekt för "single market", vilket innebär alla 28 medlemsstater. Det här är en intressant fråga.