· H2C120150211ud · 2015-02-11 09:01:15 — här i debatten lyfte fram vikten av att vi också måste kunna ställa krav på palestinska myndigheten om vi ska ge bistånd dit. Jag måste säga att jag inte vet om jag ska skratta eller gråta när jag hör det. Det positiva är naturligtvis att det äntligen finns något mer parti i den här som faktiskt ser bristerna hos den palestinska myndigheten. Men det sorgliga är ju att gång på gång har röstat ned motioner från där vi har lyft fram vilka krav som bör ställas på den palestinska myndigheten. Jag blir väldigt nyfiken och skulle gärna vilja veta vad egentligen anser om att ger ett stort bistånd till den palestinska myndigheten som det sker utbetalningar och belöningar till dem som har begått terrordåd i och mördat judar. har också suttit med i en regeringskoalition som har förespråkat bistånd till den palestinska myndigheten, så det här är inget nytt, även om den nya regeringen föreslår ökningar. Har ändrat sig i den här frågan? Får vi i så fall se något konkret förslag från om att i fortsättningen ställa tydliga krav på den palestinska myndigheten att upphöra med löneutbetalningar till terroristerna, att ta tydligt avstånd från antisemitismen, att ta tag i korruptionen, att respektera de mänskliga rättigheterna för de palestinier som bor i dessa områden? Jag tycker att jag har varit väldigt tydlig i tidigare replikskiften och debatter här i kammaren om hur vi ser på det kravlösa erkännandet av . Det bör definitivt inte följas av ett kravlöst bistånd. I min fråga här till var jag också tydlig med att vi som biståndspolitiker måste se till att biståndet går till rätt saker. Där har vi ett ansvar att granska och ställa frågor till regeringen och vara en nagel i ögat på den eftersom vi har sett problemet med biståndet till . ökar det svenska biståndet markant, och då är det väldigt viktigt att vi fortsätter att ta rollen som demokratiskt valda ledamöter i det här parlamentet och ser till att det sker en tydlig granskning av biståndet. Jag håller med , men jag har inte hört dessa synpunkter tidigare här i . När en motion från oss behandlades i biståndsbetänkandet lyfte vi fram alla de brister som finns hos den palestinska myndigheten. Det enda svaret från utskottet var då att man inte delade bild. var med på den skrivningen och kunde helt enkelt inte instämma i att det finns stora brister vid den palestinska myndigheten. Det gläder mig att verkar att ha en lite mer vaken syn på situationen vid den palestinska myndigheten. Men jag undrar ändå: Varför har röstat nej på vår motion om tydligare krav på den palestinska myndigheten? Kan vi förvänta oss konkreta förslag och motioner från om att ställa tydligare krav på den palestinska myndigheten så att man upphör med att belöna terrorism? Att vi inte röstar för en enskild motion om att vi ska ställa specifika krav på ett särskilt land beror på att vi i vår gemensamma alliansmotion tycker att vi är tydliga med att vi ställer krav på alla länder som vi ger bistånd till. Självklart är det ett ansvar vi har att varenda krona av skattemedel ska gå till effektivt bistånd. upplever inte att jag stått upp för att biståndsmedel ska gå till de rätta insatserna, att de inte får hamna i händerna på terrorister och så vidare. Då tror jag att hon får lyssna lite noggrannare framöver. FN:s tidigare generalsekreterare tog ett viktigt initiativ i form av global compact och global reporting initiative. Det handlade om att storföretagen skulle påverkas i riktning mot att inte bara satsa på ekonomisk vinst utan att sociala och ekologiska vinster var lika viktiga. Svagheten var att det byggde på frivillighet. har mycket vatten flutit under broarna. Inte minst i har frikyrkornas biståndsorganisation varit pådrivande för att få till mer bindande internationella regelverk för den multinationella företagsamheten, och ute i världen har det tagits en del steg åt rätt håll. Såväl den amerikanska kongressen som har tagit steg mot land-för-land-rapportering för storföretag. Det går i korthet, något förenklat, ut på att i det land där det multinationella företaget gör vinsterna ska också skatterna betalas. Det är en mycket sund princip. När det gäller företag i utvinningssektorn kommer ett regelverk på plats som innebär att åtminstone skatteredovisningen ska ske land för land. Men det är bara en liten början. Det som framför allt behövs är att vinstredovisningen sker land för land. Det ska naturligtvis inte enbart gälla utvinningsföretag i gruv- och skogsbranscherna, utan det ska egentligen gälla alla ekonomiska sektorer. Det anser kristna grupper och utredare på många håll i världen, alltså inte bara i . Det gäller också många kristdemokratiska partier i vår omvärld. Var står ni i dessa frågor, ? Tack, , för frågan! Det är klart att vi ska ställa höga krav på storföretag och på privata aktörer över huvud taget. En viktig del av politiken för global utveckling är att vi inte ger med ena handen och tar med den andra. När det gäller tydlig vinstredovisning och att undvika skatteflykt, som jag tror att delvis också är inne på, har vi jobbat mycket med det i . Vi är tydliga med att vi vill se en vinstredovisning. Tack för svaret, som gläder mig! Mycket återstår att göra. Det här är inte, som det ibland framställs, mot företagande, tvärtom. Man står upp för det goda företagandet om man försvårar för det dåliga företagandet. Det tycker jag är en viktig poäng. Jag ser fram emot fortsatt samarbete i dessa frågor. Det handlar, precis som säger, om väldigt mycket pengar. Det finns rapporter som talar om sju till tio gånger större kapitalflöden från det globala syd till nord än vad de rika länderna ger i samlat bistånd till utvecklingsländerna. Det är en oerhört viktig fråga, och jag ser fram emot ett konstruktivt samarbete kring den. Den årliga utrikespolitiska debatten i är lite av en högtidsdag för alla oss som är engagerade och intresserade av utrikespolitik. Det är mycket som förenar i svensk utrikespolitik. Det är viktigt att påminna om det. Just debatten som form illustrerar skillnaderna, men det är viktigt att komma ihåg att mycket av svensk utrikespolitik är sådant som vi har en stor, bred, djup och lång enighet kring. Det ska vi värna. Det har vi stor nytta av. Det bidrar både till vårt lands säkerhet och till vårt lands utveckling. Politik, herr talman, är en helhet. Det är att ta ansvar för och lösa flera olika saker , inte lösa en sak åt gången, utan just lösa dem . När det kommer till utrikespolitik handlar helheten om hela världen. Då handlar det exempelvis både om att hantera kriser i närområdet och om att hantera svält och fattigdom på andra sidan jordklotet. Det är en illustration av utrikespolitikens helhet. Grunden till i stort sett alla kriser, konflikter och krig i världen går att hitta i en orättvis fördelning. Det är orättvis fördelning av pengar, av makt, av mat, av resurser av olika slag. Därför är det viktigt att jobbar för att nå en rättvis värld. Viktigt för mig som socialdemokrat är i utrikespolitiken tron på att en rättvis värld är möjlig, en värld där alla människor har möjlighet att välja sina liv, att skapa sina liv och att leva ett fritt och värdigt liv. I det arbetet, för att nå det, är de pågående globala processerna viktiga, de som handlar om och kallas för post-2015-agendan. Det handlar om hur vi ska skapa hållbar utveckling, hur vi ska nå en global utveckling där vi tar nästa steg för att nå de millenniemål som vi nu har jobbat med globalt och av vilka endast några ännu så länge har uppnåtts. När man lyssnar på en utrikesdebatt, som den som vi har , kan man, precis som när man läser tidningar och tittar på nyheter, få en känsla av att det är en väldigt orolig värld där allt bara blir sämre. Ja, bitvis är det en väldigt orolig värld, men allt blir inte sämre. Tvärtom är världen bättre än , bättre än . Det är viktigt att komma ihåg eftersom nyhetsförmedling, i alla fall i vår del av världen där nyhetsförmedling sker av fria medier, i grunden handlar om att berätta om det som är det oväntade. Och kris och konflikter, svält och umbäranden är det oväntade, det oönskade. Om man enbart tar till sig de bilderna, ja då kan man lätt få känslan av att världen bara blir sämre och sämre. Jag vill, som jag ofta gör i olika debatter och framträdanden, peka på att det inte är så. Världen blir i själva verket bättre. Det är det vi gemensamt, allesammans, genom svensk utrikespolitik ska fortsätta att jobba för, för att världen ska bli bättre i vårt närområde men också globalt. Det är det som driver mig som socialdemokrat och som utrikespolitiskt aktiv. Låt mig ge några korta exempel på hur världen har blivit bättre. är det fler än för tio eller som kommer att lägga sig mätta. är det fortfarande många människor som svälter. Det är fler människor , barn och ungdomar, än för tio eller som går till skolan. Framför allt är det fler flickor som går till skolan än . Det är fler människor i världen som har ett jobb så att de själva får en försörjning - det som verkligen är grunden för att kunna välja sitt liv. Det är fler människor som har möjligheten att rösta i fria, öppna och demokratiska val. Det är den utvecklingen för en rättvis värld som jag som socialdemokrat arbetar för när jag är med och driver svensk utrikespolitik. Det tror jag att de allra flesta av oss gör, även om vi har lite olika ingångsvärden och lite olika synpunkter på hur det ska gå till. Jag tycker avslutningsvis, herr talman, att det är viktigt att peka på att även när det är en debatt, och debatter illustrerar skillnader, är det mycket i svensk utrikespolitik där vi är djupt förenade över de politiska partierna i denna riksdag. Jag har en fråga till utrikesutskottets ordförande som knyter an till ett tidigare inlägg här och också den världspolitiska situationen. Jag tänker på . För att kunna leva ett bra liv, som utrikesutskottets ordförande talar om, är det viktigt med respekt för individen, folkrätten och möjlighet att påverka. Det som händer i nu gör det omöjligt för större delen av befolkningen i de ockuperade områdena att leva ett liv med dessa kvaliteter. är här en stor och viktig aktör som i mångt och mycket har tagit ledarskapet på plats. Jag undrar nu om regeringen aktivt kommer att stödja och arbeta för att mandat ska bli förlängt. Jag vet att avtalet upphör enligt de avtal som finns. Jag utgår från att detta avtal kommer att bli förlängt, men det är viktigt att detta stöds av de ambassadörer som finns. Jag ska erkänna att jag inte var medveten om att mandatet för går ut inom så . Därför är jag inte heller uppdaterad på hur den för ögonblicket agerar i fråga om möjligheterna att förlänga det. Jag är överens med om att det görs viktiga insatser av och att den konflikt som pågår i östra är oerhört allvarlig. Jag tycker att det allra viktigaste är att de svar vi ger från EU genom den sanktionspolitik vi driver mot är oerhört väsentliga. Den politiken måste fortsätta. Det är just så jag tycker att EU, med sin utrikespolitik och sitt demokratiska fundament, ska möta den typ av aggression som vi nu har sett och ser från mot . Jag kan instämma i att EU är oerhört viktigt på denna arena. Men är det viktigt att samarbetet sker inte bara med EU och inte bara med FN utan också med andra internationella aktörer för att man ska kunna nå en fredlig lösning. Jag lyfter upp eftersom är en av de viktigaste aktörerna på plats genom sina observatörer, genom sina insatser för fredlig lösning, genom sina valobservationer och genom sitt stöd och sin rådgivning. Jag undrar därför om regeringen och Socialdemokraterna kommer att arbeta aktivt för fortsatt stöd via för att nå en fredlig lösning, inte bara inom EU utan också med de andra aktörerna. Jag tror att det är viktigt att använda alla möjliga olika aktörer som står till buds i en sådan här konfliktsituation. gör ett utmärkt jobb. Det finns också utrymme för många andra, och det är flera andra som gör insatser. Jag tror att det är klokt att sprida sina insatser på olika organisationer och initiativ, för de kan ha olika kompetenser och möjligheter att lyckas. När det gäller möjlighet att fortsätta att arbeta kan jag inte se någonting som gör att vi socialdemokrater eller den skulle vilja att de avslutar arbetet. Vi kan ganska enkelt konstatera att konflikten inte är slut och att arbetet behöver fortsätta, så jag kan inte se något rimligt skäl. Men jag har som sagt var tyvärr inte den exakta detaljkunskapen om frågan, som finns processmässigt i . Vi lever i en orolig värld. För oss moderater är det mycket viktigt att utrikespolitiken är värderingsdriven. Vi har tillsammans med Alliansen genomfört en utrikespolitik som bygger på värderingar. Det handlar om öppenhet, ett modernt bistånd, kvinnors rättigheter, SRHR, som är sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, hbtq och respekt för alla människors lika värde men också ett brett säkerhetsbegrepp, friare handel och att integrera klimat och hållbarhet i politiken - inte bara för att vi måste utan för att vi vill. Det finns mycket att säga om regeringen. Det snällaste vi kan säga är att den var fullständigt oförberedd. Den som inte är förberedd är oförberedd. Detta har märkts tydligt i utrikespolitiken. Frågor har hanterats otroligt valhänt, och utrikesministerns uttalanden är ofta oväntade och märkliga. Tjänstemännen får i uppdrag att fylla regeringens politiska retorik med innehåll. UD:s politiska ledning verkar ha en gammaldags analys av omvärlden. Dessutom väljer regeringen nu att överge EU som utrikespolitisk plattform, trots att den är viktigare . Fallhöjden för är hög. Tankesmedjan , , rankar som tvåa efter bland ledarna i EU:s utrikespolitik. Det är vi stolta över. Utrikespolitik är inte enbart säkerhet - även biståndet räknas in. Men tappas också kontrollen över biståndet. Ett viktigt exempel är Gavi, som sysslar med vaccin och är en av de mest effektiva biståndsformerna. De får inte de utfästa pengarna. Det är kanske inte någon chock att miljöpartister är motståndare till vaccin, men detta visar att det tyvärr spelar politisk roll när MP får inflytande. Vaccin räddar liv. Våra pengar till Gavi sänks rejält. gav , och är summan 34,5. Det är sorgligt och oansvarigt. Sida och SCB mäter svenska folkets attityd och kunskap i biståndsfrågor. Förtroendet är verkligen högt för biståndet och aktörerna. mätning säger två tredjedelar att dagens nivå på biståndet ska behållas eller ökas. vill minska eller helt ta bort det. har svenskarna en mer pessimistisk bild av tillståndet i världen än hur det verkligen ser ut, men det förbättras . Den grupp som ser att världen blir bättre har fördubblats . säger att levnadsvillkoren i de fattiga länderna har förbättrats avsevärt . Dessutom tycker nästan åtta av tio att det är viktigt att bidrar till utveckling i de fattiga länderna. Detta lämnar Alliansen efter sig, och vi är stolta över det. Därför är det viktigt att S-MP-regeringen fortsätter arbetet med vårt eget bistånd och även de nya universella hållbarhetsmålen, den nya utvecklingsagendan, som ersätter de gamla millenniemålen. har varit drivande i detta arbete, och det får inte tappas bort. Om vi tittar på vad svenska folket tycker om S-MP-regeringens övriga utrikespolitik vet vi ännu ingenting. Men den förra regeringen fick mycket gott betyg, exempelvis i undersökning Transatlantic Trends. är för Alliansregeringens sätt att hantera utrikespolitiken. Motsvarande siffra för resten av EU är , och för är siffran 35. I är det en stor majoritet på som tycker att EU ska ha en stark ledarroll. är positiva till EU. Vi har till och med en relativt hög siffra för dem som tycker att hanterar relationerna med bra. är för medan 28 är emot. är dagen då utrikesutskottet är osams. Så är det. I vardagen präglas vår politiska gärning av samsyn. Det tycker jag i grunden är bra, rätt och värdigt. Mina förhoppningar är att S-MP-regeringen söker samarbete och breda överenskommelser och fortsätter det goda arbetet i stället för att öka retoriken och söka konflikt. målar upp en bild av en oförberedd regering med gammaldags analys och ointresse för EU. Det är klart att som oppositionspolitiker måste man bestämma sig för vilken bild man vill sätta upp av makten. har vi möjligen fått en inblick i hur den moderata bilden ser ut av socialdemokratisk och miljöpartistisk makt och utrikespolitik. Men den bilden stämmer inte. Vi var inte oförberedda. Jag kan intyga att vi har ägnat mycket tid åt att granska den borgerliga regeringens utrikespolitik och fundera på hur vi vill föra utrikespolitik om och när vi får möjligheten. Sedan är det så - det ska jag ge rätt i - att det händer saker som man inte kan veta om innan och som man kanske inte kan vara fullt ut förberedd för. Det är ubåtsincidenter och kriser som blossar upp i fjärran länder. Jag uppskattar att väljer att ta replik på detta. Min bild är trots allt att regeringen var oförberedd. Det fanns inga gemensamma förslag. Det fanns ingen gemensam politik som väljarna kunde ta ställning till. Det fanns en ganska stor oenighet mellan Socialdemokraterna och . Det måste vi vara tydliga med. Vi satt i samma utskott även under förra mandatperioden. Jag vet inte riktigt om ni blir förberedda bara för att säger så. Vi kan naturligtvis vara förberedda båda två men ha olika kartor över vad vi vill göra. Självfallet har vi fått ha ett förhandlingsarbete för att forma samarbetet - inget tvivel om det. Vi har gått till val i olika formationer . Den här gången gick vi till val som enskilda partier mot bakgrund av att det inte var en framgång att göra det gemensamt samlat kring ett program i valet före. Den här gången och ett par val gick Alliansen till val på ett samlat program. Jag är inte säker på att ni i de borgerliga partierna kommer att göra det 2018 - låt oss se. Jag vill kommentera en sak som tog upp tidigare. Det gäller Gavi. Det är viktigt att komma ihåg att totalt sett satsar fortfarande väldigt stora belopp på både hälso- och vaccinationssatsningar. Det är inte enbart Gavi vi satsar på. En sista fråga till : Hur skulle er utrikespolitik se ut? Jag kan börja med att säga att vi har lagt fram en fantastiskt trevlig motion. Den kan man titta i. Men vi har ju facit på hur Alliansens utrikespolitik ser ut. Jag har just föredragit den. Det intressanta med den är ju att svenska folket är nöjt och tycker att vi är duktiga och har gjort bra val. Det är inte enkelt med utrikespolitik, och jag uppskattar när man söker breda samarbeten. Men jag vill vara tydlig med att vi har levererat på detta område. Det vi ser nu är till exempel hanteringen av erkännandet av , som landade i regeringsförklaringen i stället för att hanteras på ett korrekt sätt. Det var fruktansvärt illa, och det är också KU-anmält och ska granskas. Det finns flera saker man kan ta upp, men det är extremt tydligt att regeringen var väldigt oförberedd. Vi har sett ett statsråd, utrikesministern, som var fullständigt oförberedd på att få frågor om Nato och blev arg uppe på scenen under Folk och Försvar. Vi ser gång efter annan att ni inte riktigt har pratat ihop er. Det är som det är. Jag uppskattar ändå den här replikväxlingen. Ni i Alliansen ägnade åt att montera ned biståndet. ((M): Skämtar du?) Jag skulle vilja säga att ert fokus var resultat. Självklart ska man ha resultat i biståndet. Det var bara det att ni glömde bort att resultaten måste vara långsiktiga. Forskning och utvärderingar av hur det internationella utvecklingssamarbetet bör ske har pekat på att man måste gå bort från projektifiering och gå in i mer långsiktigt samarbete och mer samarbete mellan olika aktörer. I stället valde ni, för att uppnå exakt mätbara resultat som visar var petar in sina pengar kortsiktigt, att gå tillbaka till ett projektstyrt bistånd som går stick i stäv mot vad internationell forskning har ansett. Du har naturligtvis fullständigt fel i detta. Det är inte rätt, det du säger. Vi har arbetat mycket med biståndet. Vi har kunnat leverera tack vare att har haft en stark ekonomi. Det är svårt när man kommer från ett parti som vill ha ett ekonomiskt system som inte bygger på tillväxt, såsom vill. Beskrivningen som ger är heller inte korrekt. är fortfarande en av de större nationerna när det gäller kärnstöd. Men jag tror också att man ska stå upp för hur viktigt det är att arbeta med transparens och uppföljning även i biståndet. Jag vill också gå in på policyer. Ni valde att ta fram en biståndsplattform som inte var särskilt väl förankrad. Tyvärr råkade man i all hets tappa bort många av de aspekter som är viktiga för utvecklingen i världen, bland annat barns rättigheter. Jag skulle vilja ha dina kommentarer om det, . Även här har fel. Vi har ju råddat runt i den skog av policyer som fanns i det svenska biståndet och som vi fick internationell kritik för. Det var en otrolig mängd styrdokument. Jag är väldigt glad över att vi har en samlad plattform som tar fram det som är absolut viktigast. Återigen: Det här ska vara värderingsdrivet. Utrikespolitiken är ett vitt begrepp med många olika intressen och inriktningar. Jag tänker därför rikta in mig på ett av dessa som ligger mig varmt om hjärtat, nämligen handelspolitiken gällande export, konkurrens, företagande, industri med mera. Vi har sedan järnåldern exporterat produkter såsom järn och trä. Medeltidens ljusglimtar var bland annat stor export av järn och koppar. stod järnexporten för en stor del av det totala exportvärdet. satsade på bland annat infrastruktur. Uppfinningar tillkom såsom ångmaskiner för järn- och träbruk. Jag ser detta som den moderna tillväxtens och den internationella handelns genombrott i . På slutet av 1800- och fick flera ledande företag, bland annat LM , Asea, , , , och . Handeln kan faktiskt vackla under långa perioder. 1930-talets början var en turbulent tid med depression och minskad världshandel. upplevde såväl som en period av snabb ekonomisk tillväxt. lades mer tonvikt på unika produkter med hög kvalitet, den senaste tekniken och datorkraften. På 1970- sjönk tillväxten med åtstramningar som resultat. Handelns historia har haft stor betydelse för att grundlägga industriella framgångar, men jag vill även belysa den globala konjunkturens betydelse och att inte kan vila på gamla meriter. har haft ett industriellt försprång med hjälp av forskning, utveckling och tekniska innovationer samt god tillgång på bra råvaror. Högklassig infrastruktur, transporter och elektrifiering har också bidragit till en svensk industriell grundstomme. Även tillgång till kompetent arbetskraft är en av de stora bidragande faktorerna till vår industriella framgång. Jag vill belysa några särskilt viktiga områden för att bibehålla och stärka den svenska exportindustrin. Det handlar om icke snedvridande konkurrensregler, både nationellt och globalt. Vi vill inte att stora exportnationer och ekonomiskt tunga nationer ska ge marknadsstöd till sin egen industri. Vi behöver stärka våra globala marknadsandelar i de olika sektorerna, såsom skog, industri, verkstad, kemi och telekom. Det här är viktigt. Jag menar att vi behöver stärka våra sektorer jämfört med övriga nationers exportsektorer. Tendensen har alltså varit att svenska företag fått mindre betalt för sina exportvaror. I en avtals- och försäljningsvärld som är oerhört tuff - konkurrensen är stenhård, och varje krona och öre räknas - måste hela kedjan i den svenska exporten genomgå en konkurrensöversyn. Dessutom bör vi väga in till exempel arbetsmarknadsvillkor, miljö och totalt industriellt ansvarstagande som en del av konkurrenskedjan. Kedjan i detta export- och försäljningsled innehåller många viktiga delar, såsom forskning, utveckling och innovation, arbetskraft, kompetens, transport, energi, avtal och tullar. Den svenska varuexporten utgörs bland annat av verkstadsvaror, bilar och andra fordon, maskiner, elektrovaror, telekom och metallarbeten. basindustri står också för en betydande del av den svenska varuexporten. I tjänstehandeln inryms bland annat våra utlandsresor, transporter och affärstjänster.