· H3C120151119fs · 2015-11-19 14:00:48 — Jag vill ställa en fråga till justitie- och migrationsminister . Det stora antalet ensamkommande barn som har kommit och som kommer är en stor utmaning för myndigheterna och inte minst kommunerna, kanske i synnerhet ankomstkommunerna. Många ensamkommande barn kommer till och till exempel . Över 4 000 ensamkommande barn anlände dit under ett antal intensiva veckor. Många av dessa barn avvek dock innan de blev registrerade. De sökte inte heller asyl. Det innebär att de inte fick ett så kallat dossiernummer hos . Det innebär i sin tur att inte betalar ut någon ersättning. Det är ett stort bekymmer att ingen vet vart alla dessa barn och ungdomar har tagit vägen. En del tog sig kanske vidare till andra länder medan andra riskerar att leva i ett skuggsamhälle. Avser migrationsministern att verka för att , det vill säga staten, ersätter ankomstkommunerna även för kostnader som de har haft för ensamkommande barn som aldrig blev registrerade? Som påpekar kommer mycket riktigt många ensamkommande minderåriga till just . Vi måste ha ordning och reda i mottagandet. Det är bakgrunden till att vi införde gränskontroller vid gränserna mellan och och och . Det gjorde vi för att kunna styra upp verksamheten så att vi kan minimera riskerna med inte veta vem det är som kommer in i . Det var oerhört viktigt att vi gjorde det. Vi kommer att fortsätta följa utvecklingen väldigt nära. Jag tror att vi med gränskontrollerna har uppnått en del av syftet. När det gäller ekonomin för kommunerna beslutade vi också om ytterligare stöd till kommunerna, nästan . De kommuner som har tagit och tar ett stort ansvar står först i ledet när dessa resurser ska fördelas. Jag vill tacka för svaret. Jag håller helt med om att det var nödvändigt att införa gränskontroller. Men jag talar om veckorna innan gränskontrollerna infördes. Och fördelningstalet i ändringsbudgeten gäller mottagna flyktingar. Men det här avser transitboenden i kommunerna, till exempel och , för flyktingar som skulle forslas vidare. De kommande miljarderna hjälper inte i fråga om kostnaderna för de ensamkommande som aldrig blev registrerade på . Detta hjälper alltså tyvärr inte. Därav kommer min fråga om ministern kan tänka sig att ge anvisningar om att betala även för dessa kostnader. Det finns även extrakostnader för bevakning och sådant som inte heller har ersatts. Det gäller alltså veckorna innan gränskontroller infördes. När det kommer så pass många som det har gjort nu tror jag att det är nästan omöjligt att reda ut exakt hur många som fanns där. Det är därmed svårt att i efterhand kunna göra en riktig bedömning av det. Jag konstaterar dock att pengarna som vi gick ut med till kommunerna inte bara innebar fördelningen när det gällde att se till att de som har tagit det största ansvaret också skulle få mest pengar. I beräkningen fanns faktiskt också en extra pott till just . Jag har ganska nära kontakter med de skånska kommunerna, av naturliga skäl. Och det har lättat rejält i efter att gränskontrollerna infördes. Generellt sett har vi klarat ut kostnadssituationen. handlar det kanske framför allt om andra utmaningar än ekonomi, till exempel logistik. Det fanns alltså mer pengar. Och vi såg till behandla särskilt. hölls en aktuell debatt i med anledning av migrationskrisen. Migrationsministern var då ytterst tydlig med regeringens dåvarande hållning vad gäller återsändande av personer som har passerat säkra länder. Ministern raljerade över hållning och principen om första säkra land. Han menade att det inte går att återsända personer som har passerat ett säkert land till just detta. Han sa: "Om alla länder tillämpar den principen handlar det om att kasta tillbaka människor i en krigszon." Han fortsatte: "Det är nu det avgörs vilket slags land ska vara." Vad är det som gäller egentligen? Avser att verka för att återsända asylsökande från som har passerat exempelvis till just ? är väldigt tydlig: Man får inte återsända människor till ett krigsområde eller områden där de riskerar förföljelse. Det är grundbulten i flyktingpolitiken. Men när flyktingarna väl kommer till måste de europeiska länderna ta ett gemensamt ansvar. Det är därför vi har Dublinförordningen. Och är ett land som har tillämpat Dublinförordningen . Vi har aldrig sagt något annat. Om man har registrerats i ett land kommer man också att kunna återsändas till det landet. Just , när vi har en svårare situation än vi någonsin ställts inför i modern tid, måste alla länder vara beredda att ta ansvar. Det gäller , men det gäller också . Jag kan bara konstatera att efter att vi införde gränskontroller är ett land som inte är berett att ta ansvar. De har sagt att de inte vill ta ansvar, på grund av - de säger det öppet - att de inte vill ha fler asylsökande. Det är ganska anmärkningsvärt. Vi ser en totalt ohållbar situation. Man skär inte bara ned i välfärden, höjer skatter, stjäl pengar från biståndet utan ska nu också låna pengar för att på något sätt finansiera asylinvandringen och hålla kommunerna ovanför ytan. Att och övriga regeringen i detta läge börjar raljera över förslag som faktiskt kan lösa detta kaos är ytterst sorgligt. har exempelvis aldrig föreslagit att någon ska sändas tillbaka till krig. När säger en sak kallas det för hemsk människosyn. När öppnar för exakt samma sak är ministern försiktigt positiv. Det är väldigt märkligt. Avslutningsvis vill jag förtydliga att det är min förhoppning att ministern vidtar de åtgärder som krävs för att kraftigt minska trycket till . Gränsen är nådd. Är ministern beredd att erkänna det och vidta konkreta åtgärder? Sedan kriget i inleddes har gett skydd åt nästan 100 000 syriska flyktingar. Det är jag otroligt stolt över. Vi är det land i hela som har gjort allra mest för att kunna klara ut situationen. Om hade fått bestämma hade vi knappt släppt in någon alls. Det är det som skiljer från andra partier. När vi andra säger att vi måste vara beredda att ta vårt ansvar säger , oavsett om det kommit 10 eller 100 människor till gränsen, : Nej, vi ska inte släppa in. Det skiljer från andra partier. Vi tar vårt ansvar som nation. Och vi har tagit ett större ansvar än någon annan. Vad jag säger är att också andra länder måste vara beredda att göra det. Det kan inte bara handla om , eller . Vi har en säkerhetssituation som, inte minst efter Parisdådet, kan utveckla sig och bli allvarligare, och då tycker jag att ett land som borde vara med och ta ett större ansvar. Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Jag har läst artiklar om lokala arbetsförmedlingar som stänger sina kontor och tar ned skylten. publicerade generaldirektör en artikel där han skrev att han skulle stänga igen 100 av ca 300 kontor runt om i landet. Det blev väldigt starka reaktioner på detta, och statsrådet och jag hade även en debatt här i kammaren. Det som jag hörde från statsrådet var att riktigt så stor huggsexa var hon inte beredd att ställa sig bakom. hade vi i utskottet besök av generaldirektören som återigen sa att 80-100 kontor ska bort. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Är det så det ska gå till, att man ska stänga ned en tredjedel av alla arbetsförmedlingskontor runt om i landet? Vi står inför stora utmaningar att modernisera och förändra Arbetsförmedlingen och dess sätt att arbeta. Det är nog många som kan vittna om att flera av rutinerna på Arbetsförmedlingen har varit lite gammaldags. Man måste fysiskt inställa sig för att anmäla sig. Det har ibland varit svårt att hitta ett bra sätt för att boka tid. Det är sådant som andra myndigheter sköter på ett enkelt sätt via nätet eller genom andra moderna och mer effektiva vägar. Jag välkomnar att Arbetsförmedlingen nu är inne i ett moderniserings- och effektiviseringsarbete för att bättre kunna använda de skattemedel som man har till förfogande för att erbjuda service till medborgarna. Dock kommer vi också att behöva arbetsförmedlingskontor, och det är en grannlaga uppgift att säkerställa att de finns på rätt ställen och är rätt bemannade. Det ansvaret ligger på ett naturligt sätt på myndigheten för att i dialog med inte minst kommunerna klargöra vilka kontor som ska finnas och hur de ska vara bemannade. Jag instämmer i arbetsmarknadsministerns konstaterande, att Arbetsförmedlingen måste moderniseras så att den kan arbeta på ett annat sätt. Men det blir en väldigt konstig signal till stora delar av landet. Det finns ett stads- och landsbygdsperspektiv här. Det är kontoren på de små orterna som får stänga ned medan kontoren i - där möjligheten att förändra strukturen kanske hade varit större - får finnas kvar. var det en stor debatt kopplad till , Arbetsförmedlingen och andra myndigheters enskilda agerande. Då gav denna regering ett uppdrag till Statskontoret att se över hur man skulle säkerställa att det inte drabbar delar av landet när man stänger ned lokalkontor. Då känns det lite underligt när man får beskedet från generaldirektören att Arbetsförmedlingen just nu är inne i ett skede där man ska stänga ned 80-100 kontor som regeringen har tillsatt en utredning som ska se över vad en nedläggning av statlig verksamhet får för konsekvenser och vad man ska ha för riktlinjer. Det hade varit rimligt att invänta den utredningen, som kommer , innan man genomför den här typen av stora förändringar. Precis som säger är det oerhört viktigt att inte statlig verksamhet försvinner i stora delar av landet eller från mindre orter. Det kan få förödande konsekvenser och följdeffekter. Det är viktigt att man väger in det när man ser var staten ska vara närvarande, till exempel i form av ett kontor för Arbetsförmedlingen. Jag kan försäkra om att det sker en omstrukturering och nedläggning av kontor även i . Det är så det måste gå till, att man gör en prövning av var man får ut mest av verksamheten. Jag är oroad över förändringstakten i Arbetsförmedlingen. Den skulle behöva vara ännu högre än vad den är. Arbetsförmedlingen skulle behöva ha förmågan att ännu snabbare ställa om utifrån att verkligheten förändras. Vi ser nu hur arbetsmarknadsläget och inte minst arbetet med etableringsuppdraget förändras väldigt snabbt. Då behövs det en organisation som är lite mer snabbfotad än den som Arbetsförmedlingen har haft. Det är alltså viktigt att man kan lägga ned och öppna kontor och på andra sätt vara närvarande för att kunna ge en fullödig och bättre service till alla medborgare i hela landet. Jag vill vända mig till finansminister . Många av kommuner gör fantastiska insatser för att ta emot alla de människor som flyr från krig och förtryck och tar sig till vårt land. Inte minst i den del av som jag kommer ifrån är detta särskilt tydligt. innebär det en enorm ansträngning för kommunerna att hantera situationen. Å ena sidan ska man hantera den uppkomna flyktingsituationen som har varit särskilt ansträngd . Å andra sidan ska kommunerna också se till att sköta sitt grundläggande välfärdsuppdrag så att de kan leverera äldreomsorg, skola och utbildning av hög kvalitet. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur ser finansministern på de utmaningar som många av kommuner står inför på grund av den ansträngda flyktingsituationen? På vilket sätt kan och bör staten ta sitt ansvar för att underlätta för kommunerna att klara sina välfärdsuppdrag? Jag tackar för frågan. Han tar upp ett väldigt angeläget ämne, och jag delar syn att det är ett helt fantastiskt arbete som sker runt om i kommuner och landsting för att ta sig an den situation som råder där ett stort antal människor söker asyl i . Vi vet att det är ett ansträngt läge i många både kommuner och landsting. Det görs fantastiska insatser i skolorna, i på vårdcentraler och annat. På samma sätt sker det också ett viktigt arbete i civilsamhället. I den budget som ligger på bord finns en rad satsningar på kommunerna som kommer att underlätta arbetet . Bland annat höjs ersättningen för kommuner som tar emot asylsökande barn i sina skolor. Också ersättningen till de kommuner som tar emot nyanlända kommer att höjas. Därutöver innebär den viktiga extraändringsbudgeten som vi presenterade ett direkt tillskott till kommunerna som de kan använda och även . Tack för svaret, finansministern! Det är naturligtvis viktigt att hantera den situation som vi har just . är detta en utmaning som inte finns bara för stunden, utan vi kommer att ha denna utmaning framför oss . Då handlar det också om att ge människor möjlighet att etablera sig i samhället och ge dem förmåga till egen försörjning. Därför är det viktigt att staten följer utvecklingen väldigt noga och är beredd att vidta ytterligare åtgärder för att stödja kommunerna i deras arbete. Hur ser finansministern på det? Det är viktigt att följa utvecklingen och arbetsbördan i både kommuner och landsting framöver. Det är också viktigt att följa hur det ser ut på våra myndigheter. Man kommer naturligtvis att behöva prioritera i de offentliga finanserna, eftersom detta kommer att påverka dem; det vill jag vara tydlig med. Jag tycker att det är viktigt att i det arbetet prioritera våra viktiga välfärdsverksamheter som skolan, omsorgen och sjukvården. Vi vet att de verksamheterna är helt avgörande för den välfärd och den trygghet som människor känner i . Det som är bra med de pengar som avsattes är ju att man kan använda dem dels , dels . De är också särskilt riktade till de kommuner som har tagit emot många asylsökande och nyanlända som kan innebära särskilda påfrestningar. Med det extra tillskottet får dessa kommuner större möjligheter att klara den väldigt viktiga arbetsuppgift som de nu står inför. Jag har en fråga till . Arbetsmarknadsministern har lovat att alla nyanlända ska vara i jobb eller utbildning . Det är ett mycket ambitiöst, men knappast trovärdigt, mål som regeringen har satt upp. Vi ser nu att det kommer rekordmånga till . kunde vi läsa i tidningen att arbetslösheten bland utrikes födda ökar snabbt och nästan har fördubblats . Enligt Arbetsförmedlingens statistik är arbetslösheten numera fem gånger så hög för utrikes födda som för inrikes födda. Det är en olycklig klyfta som bara växer. Arbetsmarknadsministern kommenterade detta i artikeln. Hon sa då att arbetsmarknadspolitiken måste anpassas till den allt snabbare förändringen av verkligheten, och det håller jag verkligen med om. Men sedan nämnde att traineejobb för unga skulle kunna erbjudas även till nyanlända. Eftersom vi inte har sett så många traineejobb för unga vill jag fråga statsrådet: Hur har det gått med traineejobben? Är det en så lyckad reform att man bör överföra den på nyanlända? Vi står nu i ett läge där det svenska samhället är utsatt för stora påfrestningar. Vi behöver nyrekrytera väldigt många utbildade personer inom viktiga delar av välfärden. Redan före flyktingkrisen hade vi stora behov av nyrekrytering av till exempel undersköterskor inom äldreomsorgen. Det läge som inträtt har inte minskat det behovet, kan jag säga. I det läget är det viktigt att man använder arbetsmarknadspolitiken så att arbetslösa kan komma i varaktigt arbete men också så att vi kan klara viktiga utmaningar för välfärden. Traineejobben är en konstruktion som har det goda med sig att arbetslösa rustas för att inte bara komma in på arbetsmarknaden utan även bli kvar där och kunna bidra på ett bra sätt i viktiga yrken så att vi klarar en ordnad generationsväxling. Avtalen om traineejobben slöts mellan arbetsgivare och fack. räknar jag med att man kommer att kunna få fler traineejobb på plats, men vi ser också att arbetslösheten bland ungdomar lyckligtvis går ned oerhört snabbt. Jag håller med om mycket av det som arbetsmarknadsministern säger. Men vi hörde här tidigare att trycket är väldigt hårt på våra kommuner. Att då även ta sig an en grupp som har problem med svenska språket och vars utbildning vi inte hunnit validera är en väldigt stor utmaning. Jag är lite orolig för att man lägger ytterligare bördor på kommunerna genom de här traineejobben. Jag funderar lite grann på hur arbetsmarknadsministern har tänkt sig att lösa detta. Som sagt har vi inte sett så många jobb . Hur tänker sig arbetsmarknadsministern detta? Eftersom det avtal mellan parterna som reglerar traineejobben blev klart är det inte särskilt konstigt att inte så många personer är anställda i traineejobb . Det kommer att öka. Men sjunker nu ungdomsarbetslösheten oerhört snabbt. Det har skett en minskning , och trenden fortsätter nedåt. Det är klart att det är väldigt positivt. Det finns färre arbetslösa ungdomar som skulle kunna vara intresserade av ett traineejobb. ser vi en ökning av antalet nyanlända som skulle kunna vara lämpliga att rustas för arbete inom äldreomsorgen. Jag tycker att det är lite olyckligt att, som gör, se det som en belastning för kommunerna att få statligt stöd och statlig hjälp att finansiera den generationsväxling som är en mycket stor utmaning för att kommunerna ska klara av sitt grundläggande välfärdsuppdrag, precis som sa här tidigare. Jag kan försäkra kammarens ledamöter om att vi i regeringen innan vi utformade förslag om traineejobb hade en mycket nära dialog med kommunerna, som står bakom den utformning insatsen har. Hösten har präglats av att människor som flytt från sina länder i mycket större omfattning kommit till vårt land. Historiskt har varit mycket framgångsrikt i att både ta emot flyktingar och kraftigt bygga ut vår gemensamma välfärd. Vi kan som exempel ta 50-talet, när vi byggde ut sjukförsäkringen. Det kom då många från , och det fanns finska barn här. Vi gjorde det , när vi fixade föräldraförsäkringen och byggde ut förskola, fritis med mera som vi tog emot flyktingar från , och . är vi i en situation där vi behöver reparera och bygga ut välfärden för att erbjuda bostad och arbete åt alla som bor här och öka bemanningen inom till exempel vården. kommer många nyanlända som måste få söka asyl här men som också är en av nycklarna för att vi ska klara utmaningen att bygga nästa våning av vår välfärd. Det här kräver stora finansiella satsningar och en finansiering som håller. Jag vill därför fråga finansminister på vilket sätt intäktssidan kan stärkas för att klara denna viktiga historiska uppgift. Jag tackar för en väldigt angelägen fråga. I takt med att människor som söker asyl i får uppehållstillstånd och sedan också börjar arbeta stärks naturligtvis också intäktssidan. Här handlar det om att vi ska sätta in alla möjliga åtgärder, vända på varenda sten, vara pragmatiska och diskutera med varandra. Hur ska fler av de människor som söker sig till snabbt kunna komma i arbete, dels för deras egen skull, dels för att de ska få möjlighet att bidra till den svenska välfärden? Jag tackar för det svaret. Att sätta människor i arbete är absolut en av de viktigaste åtgärderna. Men pengarna för att bygga ut välfärden, vilket vi behöver göra här och , krävs mycket fortare. Satsningarna behöver komma igång. På finansieringssidan har vi också skattepolitiken. Min fråga till finansministern är vilka utökade finansieringar vi kan tänka oss på det skattepolitiska området. Ja, kortsiktigt behöver vi naturligtvis möta en ökad kostnad. Så är det, och det går inte att blunda för. kommer detta att innebära en ökad belastning på de offentliga finanserna. Detta kan vi möta på olika sätt, till exempel med den extra ändringsbudget som vi lade på bord och som det finns en väldigt bred politisk majoritet bakom. Där har vi lånat till de ytterligare resurser som kommunerna får. Det är naturligtvis ett sätt som vi kommer att använda för att finansiera den ökade kostnaden i närtid: att öka de offentliga underskotten och låna till en del av det. Det andra som vi arbetar med i regeringen är att spara - att försöka sänka kostnaderna eller dämpa en stigande kostnadsutveckling på olika områden. Ett sådant område är själva migrationspolitiken, där vi till exempel med en annan typ av boende för ensamkommande flyktingbarn mer än halverar dygnskostnaden. Därutöver finns planer från regeringens sida på att öka beskattningen. Till exempel har vi en utredning som tittar på möjligheten att införa bankskatt. Min fråga går till finansministern. Jag undrar hur hon och regeringen ser på delningsekonomin, som växer fram. Det är den del av ekonomin där man lätt via digitala plattformar kan dela med sig och göra upp hur man ska betala för det man delar med sig av. Det är smart på många sätt. Det är ekonomiskt smart att använda våra resurser effektivare, och det är även väldigt smart miljömässigt. Den signal jag uppfattat från regeringen är att man ser betydligt fler problem än möjligheter med delningsekonomin. Vi har exemplet med företaget , som både kör taxi och ordnar samåkning. Regeringens utredare har sagt att det kan bli så att Uber kommer att förbjudas. Hur ser regeringen egentligen på den möjlighet som jag tror finns inom delningsekonomin? Jag tackar för en spännande och viktig fråga. Jag tycker att man kan se det som att delningsekonomin handlar om att vi använder våra resurser på ett effektivare sätt. Delningsekonomin kan vara ett sätt att höja produktiviteten och öka effektiviteten, ofta i den kapitalstock som redan finns, genom att man på olika sätt "delar" och på så sätt ökar resursutnyttjandet gällande till exempel en bostad eller någonting annat som man delar med andra. Det är naturligtvis någonting som kan bidra till den ekonomiska utvecklingen på ett positivt sätt. är det viktigt att man har ett effektivt skatteuttag, precis som på alla andra områden. Det behöver naturligtvis också gälla delningsekonomin. Jag tror att vi är ense, och jag, om att det är viktigt att vi säkrar ett bra skatteuttag, så att vi kan finansiera vår gemensamma välfärd. Jag tror att vi behöver arbeta mer med hur vi kan säkra ett bra och effektivt skatteuttag även i en ekonomi som till större andel kommer att bestå av delningsekonomi. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för svaret. Digitaliseringen, som delningsekonomin är en del av, kommer att påverka vårt samhälle och gör redan det. Det gäller alla samhällsområden. I många fall är det väldigt omfattande förändringar. Bland annat tror jag att det kan växa fram en hel del nya jobb. En del av de jobben kommer att vara ganska enkla och också enklare att få, vilket gör att det blir lättare för många att komma in på arbetsmarknaden. Men när det sker så här stora förändringar uppstår ofta en kamp mellan å ena sidan konservativa krafter som vill bevara det som finns och stoppa utvecklingen och å andra sidan mer liberala krafter som tycker att detta är någonting bra som kan bidra positivt till vårt samhälle. Det kom en del positiva ord från finansministern här, men i agerandet har det mest varit fokus på att reglera och på att klämma åt de företag som växer fram. Kommer regeringen att se till att tar vara på den stora möjlighet som delningsekonomin innebär? Det finns ingen anledning till att inte skulle ligga i framkant i delningsekonomin. Vi ligger långt framme i den tekniska utvecklingen och har en hög teknisk kompetens i befolkningen. Här ser jag potential. är det naturligtvis viktigt att de lagar och regler som gäller i den gamla ekonomin också gäller i den nya ekonomin. Vi kan inte låta det växa fram en ny ekonomi där man inte har lagar och regler - arbetsskyddsregler, anställningsskydd och annat som gäller och är viktigt för att vi ska ha ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. Det är även i en delningsekonomi oerhört viktigt att vi kan säkra ett fungerande skatteuttag så att vi långsiktigt klarar av att finansiera vår gemensamma välfärd. På båda de områdena kommer vi att behöva arbeta mer. Det är viktigt att vi kan bejaka utvecklingen. Det handlar inte om att hålla tillbaka utvecklingen. Det handlar om att vi ska ha ordning och reda i den delen av ekonomin. Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsminister . Det är en ledamot som redan ställt en fråga om ungdomsarbetslösheten. Jag har förberett min fråga, så jag ställer frågan ändå. Att minska ungdomsarbetslösheten är en av regeringens högst prioriterade arbetsmarknadsutmaningar.