kam-ar · H3C120150924ar · 2015-09-24 12:00:00 — Återrapportering från Europeiska rådets möte Återrapportering från Europeiska rådets möte Det extrainsatta toppmötet om flyktingkrisen avslutades en bit . Det gjordes ett gemensamt uttalande. Diskussionen fokuserade framför allt på - som jag återgav för nämnden i går att jag antog skulle tas upp på mötet - den utrikespolitiska dimensionen. Det handlade alltså om vad EU kan göra för att hjälpa människor på plats. Vad kan EU göra mer för att bidra till att lösa de konflikter som råder? Vi hade också en bra diskussion vad gäller hur vi ska skydda EU:s yttre gränser, hur vi ska säkerställa mottagningscenter, så kallade hotspots, och hur de snabbt kan upprättas. Från gårdagens möte vill jag framför allt nämna sex områden som vi har enats om. Det första området är ett ökat stöd till UNHCR och världslivsmedelsprogrammet med sammanlagt , motsvarande runt . Tillskottet är naturligtvis mycket viktigt för att vi ska kunna ha ett bra humanitärt bistånd i och dess närområde. Det andra området är ett ökat finansiellt stöd genom EU:s regionala program till , , och andra länder som berörs direkt av krisen i och som också tar emot många människor som är på flykt. Det tredje området jag vill nämna är ett ökat stöd till länderna på västra . De ligger nära EU och tar ett mycket stort ansvar för flyktingsituationen. Ett fördjupat samarbete med dessa länder, inklusive utökat finansiellt stöd, skapar naturligtvis bättre förutsättningar för en både rättssäker och effektiv hantering av flyktingkrisen samt dessutom större framgång i bekämpningen av människosmugglare. Det fjärde området, som jag särskilt tog upp, var hur EU kan ta större ansvar i . Vi enades om att betona FN:s ledande roll. Jag menar att det är helt avgörande att vi upprätthåller spåret att det är FN som ska vara ledande. Jag förde också fram att EU bör driva på för att vi ska få till stånd en internationell kontaktgrupp till stöd för FN och FN:s sändebud . kommer Syrienfrågan att följas upp på kommande utrikesministermöte , och vi har under stora möjligheter att ta upp frågan i samband med de möten i som kommer att hållas i , dit jag reser . Det femte området är att vi enades om att frigöra mer resurser, personal och utrustning för att upprätthålla EU:s yttre gräns. Det sjätte och sista området som jag vill ta upp, herr talman, är att vi slog fast att EU måste ha och skapa ordning och reda i mottagandet för de länder med yttre gräns som ska delta i omfördelningen av flyktingar. Därför ska mottagningscenter, så kallade hotspots, vara på plats senast . Jag bedömer att gårdagens möte var ett framsteg. Vi lyckades ta några steg till, och vi kunde göra det av två skäl. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Det första skälet är att vi lyckades enas om nya konkreta åtgärder. Det andra skälet, kanske än viktigare att konstatera, är att vi hade en pragmatisk diskussion utan högt tonläge eller anklagelser. Efter den senaste tidens prövningar som EU har utsatts för tycker jag nog att det var viktigt att EU:s stats- och regeringschefer kunde ha en förtroendefull dialog om en av vår tids stora utmaningar. På samma sätt som EU i går enades om det jag just har berättat om är jag glad över den stora uppslutning som finns i för att EU ska ta ansvar för människor som är på flykt. Alla medlemsstater måste ta sitt ansvar. Det måste vara ordning och reda i mottagandet, och EU måste bli mer aktivt för att människor över huvud taget inte ska behöva fly. Det kommer, herr talman, regeringen att fortsätta att driva med kraft. Jag vill tacka statsministern för rapporten från gårdagens Europeiska råd. Det har onekligen varit en händelserik vecka. Anledningen är självklart den katastrof som pågår just nu i och i närområdet. Man kan tycka att mycket mer behöver göras av såväl FN som Europeiska unionen. Men man måste också se till det positiva, som statsministern sa. Små steg är också steg. Därför välkomnar jag den här veckans olika beslut. Det har bland annat gällt att börja fördela. Alla länder måste ta ett ansvar. Jag beklagar att fyra länder ställer sig vid sidan om, men det är bra att man kom fram till beslutet. På samma sätt borde det sedan gälla i . Det handlar inte bara om fördelning av flyktingar, utan det handlar också om rubriken till mötet i går, det vill säga hur man jobbar i närområdet med humanitära insatser och för att FN ska få en ökad roll för att lösa konflikten, varför den har uppstått och stävja den. Det är små steg i rätt riktning. Vi kommer att få anledning att återkomma till frågan. Men jag tycker ändå att vi måste se positivt på det som har varit. Det är fråga om att hjälpa till på plats och ha ordning och reda i asylmottagandet. Alla länder ska ta emot flyktingar. Det är det bästa sättet att också värna asylrätten. måste de som inte har rätt till asyl självklart återvända, och det måste ske under ordnade former. Med detta önskar jag lycka till i det fortsatta viktiga arbetet med att lösa den fruktansvärda flyktingkatastrof som pågår. Tack för stödet! Precis som jag sa i nämnden i går är det viktigt att riksdag kan vara så samlad i den humanitära ambitionen. Det är en stor styrka när man sitter i . Det är inte så att de andra länderna är ointresserade, men det är oerhört bra att ha stödet i ryggen. Stödet kommer att behövas, inte minst för den komplexa situation som faktiskt utgör. I går diskuterades till exempel förslaget om någon typ av fredad zon inne i . Men var ska den vara? De västra delarna styrs av regimen. Vissa delar styrs av IS. I andra delar är kurdfrågan viktigare. Det är en oerhört komplex konflikt. Det är därför jag tycker att det är viktigt att vi upprätthåller kompassriktningen att det är stödet till FN som är det viktiga och att FN hanterar konflikten med den erfarenhet och kompetens som finns där. Stödet är helt avgörande för att vi ska kunna börja ta några steg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Just nu är ingen fredsprocess värd namnet på gång. Det är därför jag lägger så mycket tonvikt vid den. Utan att vara naiv kan enskilda EU-länder göra mycket. Det är därför jag vill ta upp frågan i diskussion med företrädare för både EU och FN. Jag kommer att träffa FN:s generalsekreterare i . Vi måste ta alla chanser. Vi måste få igång något. Kriget kan icke pågå år . En fråga som jag inte tog upp i mitt tidigare inlägg handlar om närområdet runt . uppfattas det som att det är som tar hela ansvaret. Så är det ju inte. tar emot en rännil. Det är en annan sak att fler länder måste vara med och dela ansvaret i , men det största ansvaret tar faktiskt länderna runt omkring , till exempel och . Det är, tycker jag, en viktig del i deklarationen eller uttalandet att EU nu är berett med insatser för att hjälpa till där. Som vanligt vid flyktingkriser är det närområdet som tar det största ansvaret, medan det proportionellt sett är väldigt få som kommer till . Jag skulle gärna vilja att statsministern vidareutvecklar om det finns några tankar om hur det här stödet ska utvecklas. Ja, det är till att börja med det humanitära stödet vi måste öka på för att verkligen säkerställa att UNHCR och Världslivsmedelsprogrammet har tillräckligt med resurser för att kunna hjälpa människor där. Som bekant har tyvärr båda de organisationerna krympande resurser, egentligen slut på resurser, så det brådskar. Det brådskar verkligen. Det är som det måste ske någonting. Det är klart att i den stund man kan göra mer där känner också färre behovet, eller tvånget, att ta sig därifrån till ett drägligt liv över huvud taget. Det fråntar inte oss skyldigheten att göra det vi ska här hemma, men det är viktigt. Jag kan också säga att några ord självfallet byttes om . Vi fick in i slutsatserna och betydelsen av att upprätthålla någonting som liknar en stat i för att kunna hantera den strömmen av flyktingar. Alltför länge har alltför få länder inom Europeiska unionen tagit ansvar för att möta den flyktingkris som vi ser och har sett . linje har varit tydlig: Fler länder måste göra mer. När fler länder gör mer kan vi tillsammans skapa säkerhet och trygghet för människor som flyr för livet från krig och förtryck. står unionen inför stora utmaningar. Det är inte så många av de 60 miljoner flyktingar som finns runt om i världen som har kommit till . Det är ungefär en halv miljon av dem som har kommit till . Likväl står vi inför stora utmaningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte gäller det att hålla ihop unionen och stå upp för de värderingar som Europeiska unionen faktiskt bygger på och som vi har förbundit oss till. I det sammanhanget är det av yttersta vikt att asylrätten värnas och respekteras. Det är i tider som dessa som medmänsklighet och humanitet prövas, och det är i tider som dessa som asylrätten behövs som mest. Gårdagens uttalanden från om bättre kontroll av EU:s yttre gränser är nödvändiga för att behålla och garantera ordning och reda i flyktingsystemet. Det är avgörande för att skapa och behålla legitimitet och acceptans för ett öppet , som vi vill se. Jag undrar: Hur gick diskussionen om detta? Vad innebär förstärkningen av den yttre gränsen? Är det en gemensam europeisk gränskontrollstyrka? Är det mer taggtrådsstängsel, eller hur gick diskussionen? Vilken linje drev statsministern? Vad anser statsministern att bidrag till den diskussionen ska vara, var och kommer att vara framöver? Jag delar helt uppfattningen att det nu gäller att hålla ihop EU. Det var därför jag uttryckte glädje och tillfredsställelse över att vi kunde ha den diskussion vi hade i går. Det är nu avgörande att EU kan hålla ihop, och det visar vi att vi kan. Den ambitionen finns. Asylrätten är helt grundläggande och avgörande. Den måste kombineras med ordning och reda, för det är då vi också får legitimitet och kan få detta att fungera. Vad gäller EU:s gränser är det upp till varje medlemsland att se till att gränserna sköts. Jag företräder linjen att det här inte är ett EU-mandat. Varje nation måste var och en ha ansvar för sina gränser. Det är en viktig fråga. Däremot kan vi säkert utöka samarbetet, inte minst samarbetet och hjälpen till de länder dit det kommer många, exempelvis och . Det är därför vi vill ha ordning på dessa så kallade hotspots dit vi kan föra resurser, både personella och andra, för att det ska kunna fungera på ett bra sätt. I övrigt gäller alla länders skyldighet att följa de regler som gäller för gränskontroll. Men det är definitivt en nationell angelägenhet, och det gav jag också uttryck för. inställning är att vi ska hjälpa dem som kommer hit till och till men att vi också ska bli bättre på att hjälpa dem som befinner sig i närområdet, i krisens närområde. Därför har vi moderater tidigare föreslagit att vi ska rikta om det svenska biståndet för att stärka närområde. Då sa biståndsministern nej till det. ser vi uttalandet från att man går fram med att förstärka till exempel Programme i närområdet. Jag undrar: Vilken linje drev statsministern? Vad sa statsministern under förhandlingarna, och anser statsministern att han uppnådde några resultat? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Ja, det är tydligt att vi måste öka på biståndet. Det var därför vi var överens om att UNHCR och Världslivsmedelsprogrammet, liksom andra organisationer, måste få mer resurser för att göra det möjligt att ha ett bra humanitärt bistånd i närområdet. Man kan rikta om EU:s pengar, ja. Det kan man göra, och det är den diskussionen som ska påbörjas. Vi får återkomma med förslag från kommissionen om hur det ska gå till. Vi som land har sagt att vi ökar på vårt bistånd till exempelvis Programme. Vi tycker att det är oerhört viktigt. Vi vill också se över möjligheten att rikta mer av vårt kärnstöd till UNHCR direkt till och närområdet där. Det är två förslag från vår sida. Men man kan definitivt rikta om inom EU:s budget. Under sådana här toppmöten brukar det framkomma en del positiva saker men mestadels negativa saker. Jag ska börja med de positiva. Det är givetvis positivt att man från EU:s sida har insett att vi måste satsa mer resurser på närområdet. Det negativa är förstås att har minskat sin egen andel på topplistan över länder som bidrar till att satsa resurser specifikt på länderna i närområdet, i konflikternas närhet. Det är bra att man satsar på den yttre gränsen, men det innebär också en frågeställning. Vad satsar man på när man ska stärka den yttre gränsen? Ska man se till att människor kontrolleras på ett bättre sätt, att hantera migrationsströmmarna på ett bättre sätt? Eller handlar det om att underlätta ytterligare för flyktingar, framför allt asylsökande, att söka sig till ? Det är det som har varit fallet tidigare när man har pratat om att man ska stärka det yttre gränsskyddet. Där måste vi nog ha en lite djupare diskussion. Man talar om att man vill stoppa kriget. Det tycker vi givetvis är jättebra. Framför allt är det bra att man från EU:s sida har insett att det inte är något som EU ensamt kan göra utan att man måste göra det från FN:s sida. Ordning och reda som statsministern nämner tycker jag är en jättebra sak att ta upp. Vi har inte haft ordning och reda på svensk eller europeisk asylmottagning . Till exempel har vi tidigare sett statistik på att av dem som söker asyl i saknar tillgång till pass eller id-handlingar. Jag skulle vilja ställa frågan till statsministern vad han menar med att vi ska stärka ordningen och redan i migrationshanteringen. Innebär det att vi från och EU:s sida ska kräva att människor på något sätt kan identifiera sig? Eller ska vi fortsätta upprätthålla ett asylsystem där vi inte har någon som helst koll på vilka människor vi egentligen tar emot? När det gäller att minskar ned: Den bild som vill ge av stöd i närområdet och i finns det ingen annan som delar. När jag träffar kollegorna i och i EU säger de att är ett föredöme. Vi är en av de absolut största humanitära givarna. Vi är nummer fem i absoluta tal, och är inget stort land. Vi är nummer ett vad gäller stöd per capita. Vi har absolut ingenting att skämmas för. Dessutom är de glada och stolta över , för att vi tar ett så stort ansvar och visar hur man för en solidarisk flyktingpolitik. Det är beskedet vi får från EU. Jag hör ingenting av det som Skalin gav uttryck för. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Vad gäller den yttre gränsen finns det regler för hur gränser ska hanteras och hur gränskontroller ska göras. Men det är så att asylrätten gäller. Det är alla EU:s medlemsländer överens om. Den individuella rätten att söka asyl ska finnas, och den kommer att stå upp för - alltid. Det är en moralisk fråga, en anständighetsfråga, men det är också kopplat till det internationella regelverk som omfattas av. När man beskriver det som att det inte finns någon ordning och reda på svenskt flyktingmottagande tar jag avstånd. Jag rekommenderar Skalin ett besök på flyktingmottagningen i eller boendet i . Det görs ett hårt arbete, för det är en ansträngning, och det har jag sagt tidigare. Men att påstå att det inte finns någon ordning och reda är direkt felaktigt, och det tjänar inget syfte att svartmåla det som gör. Vi gör något riktigt stort och bra. Jag håller inte med om att vi satsar nog med resurser till UNHCR. Där bygger jag också på statsministerns påstående om att andra länder bidrar med väldigt lite. Det gör också i relation till vad vi lägger på migration. Jag blev invald i riksdag . När jag blev invald satsade vi 5,7 miljarder på migrationsområdet i . I senaste budgetförslaget, som statsministern står bakom, är man uppe på över 19 miljarder. Det är en ökning på över 3,37 gånger. Vi satsar alltså betydligt mer resurser nu på att ta emot människor i än på att hjälpa människor på plats. Jag tycker att det är en felaktig princip. Jag tycker att det är fel väg att gå. Jag tycker också att det är beklagligt att tvingas sitta här och bevittna en statsminister som hävdar att vi har ordning och reda på vår migrationsmottagning. har vi sett statistik på att av människorna inte ens kan identifiera sig. Det, menar jag, är inte ordning och reda. Om det är statsministerns uppfattning får det stå för honom, men det hör inte på något sätt ihop med verkligheten. Jag konstaterar återigen att den bild som Skalin vill förmedla inte stämmer. UNHCR ger också starkt uttryck för tacksamhet gentemot . Vi betraktas som en av de riktigt goda vännerna till UNHCR genom vårt bistånd och stöd. Det är klart att det blir mer kostnader när det kommer fler människor. Det beror på att vi har den största flyktingkrisen sedan . Människor flyr för sina liv. Då blir det så. Men att påstå att det är kaos och ingen ordning och reda i vårt system är fel. Det är klart att det finns de som inte har sina dokument, och det måste hanteras. Jag uppmärksammade i går - jag trodde att jag hörde fel, och jag gjorde visst det - att Skalin sa att det är klart att vi ska ha ett asyl- och flyktingmottagande. Det är det vi har, och det ska vi stå upp för på ett bra sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack, statsministern, för redogörelsen! Tack också för insatsen på mötet i går! Det var säkert en full arbetsdag. Det riktigt stora och viktiga beslutet på det här mötet är den massiva ökningen av biståndet till närområdet. Det kommer att göra att många flyktingar har mat den här vintern. Det kommer att innebära att många i närområdet har tak över huvudet. Det var viktigt att EU klev in i detta och sade att man hjälper till här. Det som bekymrar mig något när jag läser om de slutsatser som har antagits är betoningen av gränskontroll utan att det kompletteras med lagliga vägar. Risken finns ju, om man skärper gränskontrollen men inte öppnar möjligheten att söka asyl lagligt, att vi tvingar människor i händerna på flyktingsmugglarna. Den risken är fortsatt uppenbar. Statsministern har mycket tydligt kritiserat för den inhumana behandlingen av asylsökande. Även har riktat mycket skarp kritik mot . Jag tycker att det är bra och klargörande. Men det väcker en fråga som har koppling till vår egen asylpolitik. skickar inte längre tillbaka Dublinfall till . Vi har valt att inte göra det, för klarar inte av mottagandet. Är det inte dags att dra samma slutsats när det gäller ? Är det inte dags för att sluta skicka tillbaka Dublinfall till ? Jag delar helt uppfattning om ökningen av biståndet och vad det kommer att betyda. Det kommer att innebära en väldigt stor skillnad för människor som är utsatta. Vad gäller lagliga vägar blir det fler förespråkare, hör och häpna. För två möten sedan var jag nog den ende som nämnde ordet, men det blir fler. Jag kunde konstatera att också kommissionens ordförande i sitt tal till unionen faktiskt nämnde fler lagliga vägar. Man kan mena lite olika saker med det, men begreppet finns där. Här gäller det att nöta på. Därför har jag också fört fram tanken om samarbetet med UNHCR, en organisation med upparbetat gott rykte som är stabil och kunnig, vilket skulle kunna vara en start på arbetet med fler lagliga vägar. Detta får vi fortsätta jobba med. Men jag noterar att fler talar om det, faktiskt. Att vi skulle sluta skicka tillbaka personer till är inte aktuellt. Vi följer de regler som gäller , och det tänker vi fortsätta med. Något som egentligen inte har med detta att göra men som är i samma härad är diskussionen om vilka länder som ska betraktas som säkra. Det kommer en sådan lista där västra kommer att ingå. Tack, statsministern! Ett land har ju ett val att skicka tillbaka Dublinärenden eller inte. Om vi nu vet att de som vi återsänder riskerar en inhuman behandling har vi möjligheten att inte skicka tillbaka några fall till . Det kan bli ganska många sådana fall framöver. Det är lite osäkert, men risken är uppenbar. Vi har ju dragit denna slutsats när det gäller . har inte ett fungerande flyktingmottagande, kan man säga. När nu på flyktingområdet, och faktiskt också statsministern själv, så tydligt uttalat att det är en inhuman behandling av flyktingar i , är det ändå inte dags att dra samma slutsats när det gäller det landet? Om vi inte litar på att flyktingar tas om hand på ett humant och rättssäkert sätt bör vi rimligen inte återsända dem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Kritiken mot har flera dimensioner. Den ena gäller uttalandet: Muslimer vill vi inte ha! Då har man, menar jag, passerat lågvattenmärket för vad som är acceptabelt. Det motsvarar över huvud taget inte de europeiska värderingarna. Det andra är självfallet att man har använt både tårgas och annat. Det är inte bra. Vad detta ska leda till är i första hand en fråga för kommissionen. Det är kommissionen som har till uppgift att se till hur de respektive medlemsländerna följer reglerna och hur vi står upp för våra värderingar. Det är kommissionen som får ta sådana initiativ. Jag menar att inte ska ta ett eget initiativ där och sluta skicka tillbaka personer, utan vi följer reglerna så långt det går. Om kommissionen skulle agera på något sätt får vi se vad det kan komma att innebära. Tack, statsministern, för ännu en återrapportering! Detta är ju ingen ny kris, även om det låter så i svenska medier. markerade detta redan 2010-2011 och varnade för den humanitära krisen på andra sidan gräns, i . Men som vanligt - man kan dra paralleller till utsatta EU-migranter - reagerar vi inte förrän det brinner precis vid vår egen tröskel. Detta är ett stort problem. Jag tror att vi har kommit till vägs ände här. Det är i allra högsta grad läge för oss som liberaler och alla andra som är EU-vänner att verkligen se till att EU står upp och är starkt. Vi säger att är en stark moralisk stat, men det borde i allra högsta grad också EU vara. Också för dem som inte är EU-vänner är det viktigt att nu stå upp, för annars har vi nationalistiska och främlingsfientliga rörelser i faggorna . Statsministern påpekade att det var god samtalston och gott samtalsklimat i går. Det är ju alltid trevligt. Ändå läser vi Orbáns uttalande att man inte vill förändras på grund av flyktingkrisen - muslimerna var naturligtvis uppe som vanligt. premiärminister lovar till och med att i bekämpa fördelningen av flyktingarna. Då ställer jag naturligtvis frågan: Hur ska EU kunna agera med en röst när vi inte får samförstånd inom EU-28? Hur går diskussionen? Om man nu har en god samtalston, internt i alla fall, känner statsministern att man faktiskt kan påverka de fyra länder som har valt att stå utanför? Vi behöver mer än 28 länder för att lösa krisen. Vi talar om 120 000 individer , men i själva verket är det 60 eller 70 miljoner människor som flyr för sina liv. Som mycket riktigt sa har man redan från ett tidigt skede av framhållit risken för vad som kan hända. Diskussionen om vilka fel som begicks under resans gång kommer att pågå . Men gäller det att fokusera, och detta säger jag inte i polemik mot . Det gäller att koncentrera sig på vad vi gör från och med . står starkt, och jag menar att EU ändå står starkt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag vill inte förmedla en bild av att allt är frid och fröjd och att vi är överens om allt. Så är det inte. Vi har olika uppfattningar i ett antal sakfrågor. Vad jag vill förmedla är att den diskussionen ändå förs i en anständig ton. Det är inte så att man i sitter och skriker åt varandra och att folk springer in och ut och så vidare. Det är en pragmatisk ton och en vilja att hitta lösningar, och det är en respekt för varandras olika beslut. Det är dock inte respekt för uttalanden som inte följer våra värderingar. Det kommer jag aldrig att ställa upp på. Det är detta jag vill förmedla. Huruvida nu kommer att bekämpa detta i domstol får vi väl se. Vi får se vad som händer och i så fall hur det utvecklas.