· H2C120150326fs · 2015-03-26 14:01:02 — Jag har en fråga till utrikesministern. ska statsministern besöka . Både statsministern och utrikesministern har varit tydliga med att mänskliga rättigheter är en fråga som prioriteras i utrikespolitiken. I ljuset av besöket och de brister som finns inom mänskliga rättigheter i är min fråga till utrikesministern: frågor tycker utrikesministern att statsministern ska ställa och ta upp vid besöket i ? Herr talman, ärade ledamöter! Statsministern kommer att delta i for , som ofta beskrivs som . Under besöket kommer han att träffa både president och premiärminister. Vad jag vet kommer överläggningarna att handla om de bilaterala relationerna, ekonomiska och handelsrelaterade frågor, aktuella frågor på den internationella agendan och utvecklingen i respektive i . Vår möjlighet att påverka i den riktning vi önskar går via samtal och erfarenhetsutbyte. Så skedde senaste gången en svensk statsminister var på besök i , 2009. Svenska regeringsföreträdare tar konsekvent upp situationen rörande respekten för de mänskliga rättigheterna i . Det kommer att ske också . Jag tackar utrikesministern för svaret. Det gäller att vara tydlig. Det finns brister inte minst när det gäller rättsväsendet, användandet av dödsstraff och bristen på yttrandefrihet. Det finns också skäl att ta upp frågan om och dess ställning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill försäkra mig om att utrikesministern ser till att statsministern är tydlig och rak och passar på att ta vara på detta viktiga tillfälle att diskutera hela den bilaterala relationen med och också ta upp frågor där vi ska vara tydliga kring bristen på mänskliga rättigheter. Jag kan bara upprepa det jag sa förut. Regeringsföreträdare, i det här fallet statsministern, kommer självfallet att beröra respekten för de mänskliga rättigheterna i . stod bakom det uttalande som antogs när det gäller ingripanden mot kvinnliga MR-aktivister och så vidare. Detta finns alltså på dagordningen. Min fråga går till och rör Säkerhetspolisens årliga rapport, som än en gång slår fast att det allvarligaste hotet mot är den så kallade våldsbejakande islamismen. Stort fokus i Säpos arbete har varit svenska medborgare som åker till konfliktzoner för att ansluta sig till islamistgrupper. Skillnaden mellan nu och förr är dock att det rör sig om hundratals personer och att rekryteringen ser ut att vara "exceptionellt omfattande". Utöver det faktum att många åker iväg finns det runt hundra personer som har kommit tillbaka till och som utgör ett hot. Säkerhetspolisen anser att många har både intentionen och möjligheten att begå terrorhandlingar i , och de har enligt egen utsago mycket svårt att hantera detta. Vid Säpos presentation lyfte bägge talesmännen fram den förda migrationspolitiken som ett enormt säkerhetsproblem. Min fråga till ministern är: Vad avser hon att göra för att ska kunna göra sitt jobb? Frågeställaren undrar över hur vi kan säkerställa att men också, tror jag, andra delar av samhället kan jobba tydligare för ett minskat terroristhot. I detta ligger våldsbejakande islamism liksom andra våldsbejakande tendenser såväl i det svenska samhället som i andra länder. Det har varit väl rapporterat i svensk press att regeringen gör ett antal aktiviteter. Vi jobbar inte minst med att aktualisera och bygga på den förra regeringens terrorismstrategi med bland annat ytterligare åtgärder när det handlar om personer som åker från till länder för att strida med terrorgrupper. Detta aktualiserar att vi i kan göra mycket mer för att minska både det våld som sker i de länderna och det som riskerar att leda till terrorism här hemma. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar ministern för svaret. Eftersom frågan är mycket aktuell diskuterar nu radikaliseringen och terrorrekryteringen i , vilka som sagt har ökat exceptionellt. Man diskuterar även samverkan för att man ska kunna fortsätta att resa fritt mellan våra nordiska grannländer. Med tanke på extrema migrationspolitik är detta hotat. Utöver återvändande jihadister har det kommit rapporter om terrorister i flyktingströmmar som aktivt reser hit för att få asyl. Tanken är att de ska kunna bedriva terrorverksamhet. Flera har kopplingar till massförstörelsevapen. Även detta är något som har väldigt svårt att klara av då de, enligt egen utsago, inte kan kontrollera alla asylsökande. Min följdfråga till ministern är: Avser hon att strama åt invandringen till , eller föredrar hon ökande problem som en följd av islamismen samt stängda gränser till våra grannländer? Jag konstaterar att de terrorincidenter som funnits i och som vi också sett i vår omgivning i till stora delar har handlat om individer som är uppväxta i våra samhällen och som är medborgare eller haft en lång vistelsetid här. Det finns också inslag av kontakter med grupper, vilket är en anledning till rekryteringsbasen till våldsamheter i andra länder. Som jag sa pågår ett aktivt arbete, inte minst utifrån att har mycket erfarenheter att ta del av, till exempel från . Inrikesministern med flera deltog också i möten i tidigare för att ta del av hur man har jobbat i andra länder som har kommit längre när det gäller människor som åker från ett samhälle och deltar i handlingar och sedan kommer tillbaka samt hur man kan minska riskerna både i vårt samhälle och globalt, vilket är väldigt viktigt. Jag vill ställa en fråga till språkrör . Vad tycker språkröret om den uranprospektering som sker i landet , och tycker hon att det kan finnas behov av att förändra lagstiftningen när det gäller uranverksamhet? Jag har erfarenheter av verksamhet i , där jag har följt vad som sker i första hand i Ovikenområdet, men också erfarenhet härifrån huset när det gäller att den lagstiftning vi har på området inte är tillräcklig. börjar det Australienbaserade bolaget återigen att rulla ut båtriggar i , nära . Kanadabaserade CPM har tillstånd att göra provbrytningar och har i pressmeddelanden deklarerat att man tänker ansöka om gruvverksamhet. Vad tycker språkröret om det? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är tydligt från regeringens sida att vi inte ska ha uranbrytning i . Det är en uppfattning som vi delar med människor kring till exempel , som ser en oro och flaggar för det. Vi har varit väldigt tydliga med de intentionerna i regeringsförklaringen och de budgetrapporter som vi skriver. Det pågår ett arbete i med att titta över på vilket sätt vi ytterligare kan tydliggöra att det inte ska vara uranbrytning i . I det arbetet avser vi att fatta några slags beslut under innevarande mandatperiod. Såvitt jag förstår är detta en fråga som har legat på flera regeringars bord, även den där riksdagsledamotens parti deltog aktivt tidigare. Kom man inte till en tydligare lagstiftning då hoppas jag att man kan titta vidare på saken som det ser ut . Tack för svaret! Det är just med anledning av att det finns behov av att skärpa lagstiftningen som har väckt en motion. Den motionen behandlades i näringsutskottet , och där stod vi ensamma mot alla övriga partier när det gäller kravet på lagstiftning. Jag tycker att det är otillräckligt att göra som utskottsmajoriteten och statsrådet och språkrör gör, relatera till den regeringsförklaring som har gjorts där man säger att det inte är aktuellt. Men det gäller ju . För att inte lägga sordin över bygder som tror jag att det är viktigt att lagstiftningen tydliggörs. Framtidstron naggas i kanten. Varken hushåll eller företag är beredda att investera. Dessutom säger utskottsmajoriteten, med , att man tycker att en prospekteringsverksamhet som sker inom ramen för nuvarande lagstiftning är bra, underförstått att det är bra att det prospekteras i . Först och främst förutsätter regeringen att den lagstiftning som gäller nu också är den som implementeras, och det är också de kraven vi ställer. Jag kan också påminna om att det är precis den lagstiftning som den tidigare regeringen, där ingick, stod bakom. Såvitt jag vet pågick aldrig något arbete under den förra regeringen om att förtydliga den lagstiftningen på något sätt. Vi har ambitionen att titta på denna fråga och kommer att fatta beslut. Den oro som människor i känner inför att uranbrytning är något som skulle ha enorma miljökonsekvenser för vårt land är en oro som vi delar, och vi kommer att säkerställa att den kan mötas. Min fråga går till miljöministern och vice statsministern . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund startade något som skulle komma att bli den största skogsbranden i moderna historia. Branden fick svåra konsekvenser för dem som bodde i området. Hundratals personer deltog i räddningsarbetet, och tyvärr fick också en person sätta livet till i det arbetet. Konsekvenserna och känslorna för skogsägarna, som såg sitt kapital och sitt arv försvinna, går inte att beskriva. Naturen har en förmåga att återhämta sig från en katastrof som en skogsbrand, och skogsbränder har också visat sig vara nyttiga för den biologiska mångfalden. har miljöminister meddelat att stora delar av detta område kommer att bli naturreservat. Därför skulle jag vilja att miljöministern förklarar och förtydligar syftet med det. Tack för frågan! På regeringens sammanträde kunde vi fatta beslut om det köp och den byteshandel som behöver ske för att vi ska kunna tillfredsställa naturvårdens intressen av att ta till vara några unika marker. Skogsbränder är oerhört jobbiga för många, och många i följde den här branden med stor oro och skräck, för här gick virkesmaterial och stora värden för enskilda personer upp i rök, och det är också en förstörelse av skogen. Men rent biologiskt är det en process som också skapar mervärde, med den brandved som finns. Därför kan man göra en mycket bra vinn-vinn-lösning, där man kan byta, så att markägare som vill ha produktiv skogsmark kan byta mot att vi från naturvården kan skydda. kommer man att skydda av området i olika typer av naturreservat. Ett beslut för att möjliggöra detta tog vi nu . Tack för svaret, miljöministern! Vi har också sett stora anslagsnedskärningar under de borgerliga regeringsåren. aviserar S-MP-regeringen en stor satsning på 4,3 miljarder på skydd av natur. Jag och många med mig som har besökt några av de naturvårdsområden som finns - i mitt län finns det till exempel 267 - vet att många av de områdena är kraftigt eftersatta. Jag skulle vilja fråga miljöministern hur friluftslivet och besöksnäringen kan gynnas av ökade satsningar på naturskyddsområden och naturreservat. Det är uppenbart att ett värde med att skydda områden inte bara ligger i värdet för våra kommande generationer att också ha en stark naturresursbas, att få ett fungerande ekosystem, utan också finns för oss här och och alla besökare, att kunna ta till vara den rekreationsupplevelse eller pedagogiska verksamhet som flera förskolor bedriver i utomhusmiljöer. För detta behöver vi en infrastruktur i skogen, för att tillgängliggöra. Det behövs vandringsleder, upprustning och utmärkning. finns det naturreservat på kartan som inte finns utmärkta i verkligheten, på grund av att man inte har haft pengar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag var väldigt ledsen att skar ned anslagen till biologisk mångfald och det arbete som frilufts- och naturintressena står för i jämfört med regeringens förslag. är jag glad att vi i vårändringsbudgeten kan ta ett första steg för att återställa detta, för att komma upp i de anslagsnivåer som krävs för att enskilda skogsägare ska få betalt när vi skyddar marker men också för att vi ska få ett friluftsliv som är värt namnet. Jag vill ställa en fråga till landsbygdsministern. Det är mycket diskussioner och oro ute i landet angående arbetet med vattendirektivet. Risken är att av kostnaderna får bäras av lantbruket. Vid alltför höga ambitioner riskerar vi att sänka konkurrenskraften för vårt jordbruk i tider där vi behöver förbättra den. Min fråga är: Hur ser landsbygdsministern på risken att jordbrukets konkurrenskraft försvagas på grund av för höga kostnader för att genomföra vattendirektivet? pågår ett samråd kring vattendirektivet. Det pågår till . Efter det ska vattenmyndigheterna behandla det som har kommit in och ta fram ett förslag på en förvaltningsplan och en åtgärdsplan, som också ska gå till kommissionen. Den planen kan sedan också hänskjutas till regeringen, beroende på om det skulle vara aktuellt att bedöma stora samhällsintressen. Tack för svaret! Det gäller också att se hur andra länder implementerar vattendirektivet, så att vi inte gör det mer än vår omvärld och därmed försämrar konkurrenskraften. Det är det min fråga gäller. Hur ser landsbygdsministern på risken om vi tar i för mycket, att vi då försämrar konkurrenskraften för vårt jordbruk? Är man enig i regeringen om hur man ser på detta? Det är givetvis väldigt viktigt att inte försämra konkurrenskraften för vårt jordbruk. Vi vet också att jordbruket i många stycken är hårt ekonomiskt pressat . Den här frågan måste givetvis bevakas. är processen lagd så att politiken inte går in i den. Det var faktiskt alliansregeringen som valde att lägga ut detta på myndigheter och fråntog sig stora delar av ansvaret. Vi får givetvis följa upp processen och se om det behöver läggas en politisk aspekt på detta. Men den process som är igång har faktiskt alliansregeringen stått för. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag skulle vilja börja med att tacka dig, , för ditt mod och för ditt ställningstagande för kvinnors rättigheter. Det är länge sedan en kvinna och en utrikesminister har jobbat så starkt här hemma och i världen. Du ska veta att vi är miljoner kvinnor i världen som stöder dig. Jag skulle vilja ställa min fråga till . Enligt de senaste beräkningarna lever ca 5 miljoner syrier i områden där FN:s humanitära stöd har svårt att nå fram eller inte kommer fram. Trots tre resolutioner från uppfyller inte sitt humanitära mandat när det gäller att fortsatt be om lov att komma in i dessa områden. Vad tänker som en stor humanitär givare göra för att se till att de specifika FN-organen faktiskt tar sitt ansvar med stöd av de tre resolutionerna och ser till att ca 5 miljoner syrier får det stöd som de så desperat behöver - mat, vatten, medicin etcetera? Jag tackar för frågan. har beslutat om en ny biståndsstrategi för som är ett nytt instrument som vi tidigare inte har haft och som har mycket större flexibilitet i fråga om bistånd till regionen . Vi har tidigare haft en Mellanösternstrategi och en Nordafrikastrategi. Men denna strategi är mer inriktad på att vara flexibel utifrån de skiftande förhållanden som råder. Den stora humanitära katastrofen är dels inne i , dels i grannländer där majoriteten av flyktingarna just nu befinner sig. Denna strategi är också ämnad att hjälpa värdländerna i grannområdet - , , och så vidare - som har många miljoner flyktingar från på grund av krisen. Det handlar om att stödja sjukvård, skolor och så vidare. hade vi ett seminarium med FN:s sändebud . Enligt honom är många organisationer, till exempel och Röda Korset, mycket oroade över de ca 5 miljoner människor som är i desperat behov av hjälp. är tröga, och detta funkar inte. Han bad därför oss ledamöter att trycka på genom vår regering och genom FN, så att dessa tröga organ inom FN ska kunna sättas igång för att få detta att funka. Det är nödvändigt. Han betonade också roll, eftersom är en stor humanitär givare. Jag vill ta upp denna fråga på grund av att både han och våra humanitära organisationer på plats i säger att regimen där inte tillåter att organisationerna kommer dit för att hjälpa till utan tillstånd. Det är riktigt att är en av de absolut största kärnstödsgivarna och humanitära givarna i området. I och med den nya strategin för Syrienkrisen kommer vi att avsätta 1 ½-1,. Men det är klart att egen strategi inte räcker. Vi måste jobba genom FN-organen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag är också medveten om de koordineringsproblem som finns mellan de olika FN-organen i regionen. Det gäller koordineringen av insatser för det humanitära och akuta biståndet och även de mer långsiktiga strategierna, som till exempel gäller utbildning och sjukvård. är mycket aktivt i dessa frågor. Jag tackar ledamoten för att hon påpekar detta . Vi ser mycket allvarligt på detta och vet att har en nyckelroll i denna fråga. Vi tar detta på stort allvar. Jag ställer min fråga till . har den rödgröna regeringen meddelat att man kommer att försämra ROT-avdraget. har regeringen aviserat att man kommer att försämra RUT-avdraget. Detta gör man trots att både Socialdemokraterna och före valet lovade att man inte skulle röra dessa avdrag. I fall var det dessutom så att man inför valet lovade att utvidga , men i regeringsställning gör man precis tvärtom. Både och har varit viktiga för att skapa nya jobb. De har varit en viktig del i återhämtningen i svensk ekonomi och en viktig del i de nya jobb som har vuxit fram. Undersökningar visar att uppemot 30 000 nya jobb har skapats via och . En viktig del i detta har varit att göra svarta jobb vita. Min fråga till ministern är därför om regeringen bedömer att den föreslagna förändringen kommer att leda till fler svarta arbeten. Om ni inte gör det undrar jag varför. Ändringarna av ROT-avdraget handlar om att vi minskar den andel som man kan få i rabatt på arbetskostnaderna, från till . Däremot sänks inte taket, vilket gör att de allra flesta kan fortsätta att få ROT-avdraget. Jag såg att en av jurister i en av morgontidningarna uttalade att det är en mycket god rabatt man får på ett renoveringsarbete av köket eller en annan ombyggnation som man gör av sin villa eller bostadsrätt. ser vi att kostnaderna för - subventionen från skattebetalarna och staten - har skenat . De ökade med 2 miljarder bara och är nu uppe på 17 miljarder. Att från detta ta 6 miljarder för att i stället satsa på byggnation av nya bostäder uppfyller nog inte bara socialdemokratiska och miljöpartistiska vallöften utan också vallöften från många politiker som i valrörelsen lovade våra bostadslösa ungdomar att de skulle få någonstans att bo. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag konstaterar att ministern inte svarade på min fråga. Hon säger att regeringen ökar beskattningen med . Det gör ni för att kunna finansiera subventioner, trots att fastighetsägarna inte har efterfrågat den typen av subventioner. Jag noterar att , när de har utvärderat RUT- och ROT-avdragen, har konstaterat att dessa avdrag har inneburit att tidigare svarta jobb har blivit vita. I en kommentar till regeringens förslag, som man kunde läsa om i tidningen , gör bedömningen att regeringens förslag kommer att leda till ökat svartarbete. Därför undrar jag vad det är som regeringen vet och som inte vet. Jag håller inte med om att samlade bedömning är att denna ändring av ROT-avdraget från skulle leda till ett ökat svartarbete, snarare tvärtom. Den vinst man har gjort genom att ha ROT-systemet när det gäller just problematiken med svartarbete kommer att bestå. Det visar de underlag som vi hade som grund för att fatta dessa beslut. Det betyder att svartarbetet i och med denna ändring inte kommer att öka. Inte heller kommer jobben att minska, för de byggjobbare som bygger om eller renoverar behövs också för att bygga de nya bostäderna. Det är oerhört viktigt. Detta är subventioner vad vi än kallar dem. Antingen subventionerar vi ombyggnationer och renoveringar i villor och bostadsrätter med upp till 17 miljarder, eller också låter vi en del av dessa miljarder subventionera byggandet av små och billiga hyresrätter, precis det marknadssegment som byggbolagen inte klarar av att leverera på dagens bostadsmarknad. Sådana hyresrätter behövs när ungdomar och andra söker bostad, inte minst i storstadsorterna. Jag har en fråga till landsbygdsministern. I budgetpropositionen lovade regeringen att stärka förutsättningarna för det ekologiska jordbruket i . Att öka den ekologiska livsmedelsproduktionen är också en viktig del i den nationella livsmedelsstrategi som regeringen har tagit initiativ till. Men trots detta minskar nu det statliga stödet till ekologiska lantbrukare. I det nya landsbygdsprogrammet som presenterades är några stöd helt borta och andra neddragna. Stödet till ekologiskt jordbruk har minskat . Därför vill jag fråga landsbygdsministern: Hur rimmar detta med regeringens ambitioner att öka den ekologiska produktionen av livsmedel i ? Jag tackar för frågan. Regeringen har definitivt ambitioner att öka den ekologiska produktionen. Den frågan tror jag kommer att vara mycket aktuell, inte minst när vi diskuterar den nationella livsmedelsstrategin. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Regeringen har faktiskt förstärkt budgeten när det gäller ekologisk produktion med 200 miljoner i landsbygdsprogrammet i förhållande till det program som kom från alliansregeringen . Detta är alltså en förstärkning. Vi ser också att efterfrågan på ekologiska produkter ökar dramatiskt hos konsumenterna; hade vi 38 procents ökning. Det är klart att det är viktigt att vi stimulerar fram en produktion som kan motsvara konsumenternas efterfrågan, så vi har sett till att det blir pengar där. Ja, jag tror att det är väldigt viktigt att vi stöder den ekologiska produktionen i så att den ökade konsumtionen inte bara tillgodoses av import. Det finns dock något annat i det här som är oroande, och det är förslag till en förordning om vilka krav som ska ställas på ekologiskt jordbruk i . Det är ett förslag som, om det blev verklighet, skulle vara mycket problematiskt för våra ekologiska lantbrukare i . Syftet med den nya förordningen var ju att främja det ekologiska jordbruket, men som förslaget ser ut nu är det så hårda krav på mycket för att det ska få kallas ekologiskt att det riskerar att få flera av våra ekologiska jordbrukare att helt enkelt sluta eller gå över till konventionellt jordbruk. Jag vill därför fråga landsbygdsministern hur han arbetar för att EU inte ska sätta krokben för en ökad ekologisk produktion i . Det förslag lade fram fick väldigt stor kritik av ett flertal länder, även av . Frågan har som statsråd varit uppe till diskussion vid ett flertal tillfällen. Vi har hävdat att de undantag kommissionen avser att ta bort skulle kunna slå ut stora delar av den ekologiska produktionen, och så har också många andra länder gjort. Vi har givetvis drivit den linjen mycket hårt. Det handlar om att undantaget måste få vara kvar när det gäller avhorning, och undantaget om blandjordbruk måste också finnas kvar. Det gäller även undantagen för användning av konventionellt utsäde och icke-ekologiska avelsdjur. Vid den senaste förhandlingen vi hade - eller om det var - fanns det med att dessa undantag ska få behållas. Vi är dock inte färdiga , utan beslutet tas . Jag har en fråga som riktar sig till vice statsminister och som gäller fjärrundervisning. Fjärrundervisning kan ibland vara den enda vägen att ge elever den undervisning de har rätt till, och det gäller oftast modersmålsundervisning. För små kommuner med ett litet elevunderlag eller för kommuner med stora avstånd kan fjärrundervisning vara den enda möjligheten att erbjuda undervisning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Den tidigare alliansregeringen beredde det lagförslag som underställdes , men i propositionen från regeringen saknades viktiga delar. Beslutet innebär att kommuner endast kommer att få bedriva fjärrundervisning i vissa ämnen inom den egna kommunen. De får däremot inte hjälpa grannkommunen genom att erbjuda undervisning på entreprenad, vilket i praktiken innebär att elever kan bli utan undervisning. Hur ser vice statsministern på möjligheten att öppna upp för kommuner att sluta avtal med andra kommuner för att kunna bedriva fjärrundervisning? Jag tackar frågeställaren. Jag förstår att det är ett angeläget ämne, inte minst för att våra barn och elever ska få den allra bästa undervisningen i de svenska skolorna.