· H2C120150326fs · 2015-03-26 14:01:02 — Jag är inte bekant med detaljerna i det lagförslag som bereddes av den tidigare regeringen eller detaljerna i diskussionen alldeles , så jag får i så fall återkomma till det i en senare vända. Intentionen från regeringen är dock att säkerställa att vi har ett regelverk där det för skolorna blir tydligt vad som gäller. Det ska vara tydligt för att skolorna ska kunna ge alla barn undervisning med kvalitet. Det ska vara en bra dialog mellan skolhuvudmännen och de centrala skolmyndigheterna, för att säkerställa att kvaliteten kommer ut. Jag tackar vice statsministern för svaret. Problemet finns ju här och , . kunde vi läsa om hur Skolinspektionen kritiserade Ådalsskolan i för att de köpt fjärrundervisning från Språkskolan i . Anledning var att Ådalsskolan ville säkra elevers möjlighet till modersmålsundervisning, och fallet har varit uppe i medierna. Det känns helt fel att rektorn på den här skolan tvingas bryta mot lagen om fjärrundervisning för att uppfylla en annan lag, nämligen lagen om allas rätt till modersmålsundervisning. På vilket sätt tycker vice statsministern att rektorn ska agera i det här fallet? Jag håller helt med om att det är ett angeläget fall. Vi ska säkerställa att vi har undervisning med god kvalitet där elever har rätt till modersmålsundervisning; det vill jag verkligen understryka. Vi måste också säkerställa att vi har regler som på ett bra sätt ser till att alla skolor har samma regler att rätta sig efter. Just i det enskilda fallet kan jag dock som minister naturligtvis inte uttala mig. Jag har en fråga till biståndsminister . har en del väldigt viktiga nätverk, och ett jag tycker är mycket intressant är nätverket till stöd för konfliktdrabbade och sviktande stater. Inom ramen för det har man Internationella dialogen för freds- och statsbyggande, där vi från svenskt håll är mycket glada att vi har fått ordförandeskapet via . Det är alltså ett nätverk som hjälper ungefär 1 ½ miljard människor i de allra fattigaste länderna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Man har bland annat sagt att ett sätt att komma ur fattigdomen är det faktum att länderna är väldigt rika på naturtillgångar, inte minst mineraler, olja och andra naturresurser. Min fråga är hur ordföranden i denna dialog ser på eventuell utvinning och brytning av de naturresurser dessa länder har tillgång till för att de ska kunna stärka sitt oberoende. Jag tackar för frågan. Det är roligt att ledamoten uppmärksammar medordförandeskap i Internationella dialogen för freds- och statsbyggande. Det är ju så att vi i takt med att världens låginkomstländer långsamt går över till att bli medelinkomstländer har ett antal länder som befinner sig i konflikt eller postkonflikt lämnats efter. Det är så kallade sviktande stater, det vill säga sköra stater som har oerhört stora problem. Tillsammans med finansminister leder jag den här dialogen. När det gäller naturresurstillgångar är det sant att det finns oerhört stora naturresurser i många av de här länderna. Ofta är de då också en källa till konflikt, vilket är viktigt att ta med sig. Det är inte alltid så att exploatering av naturresurserna leder till utveckling och social inkludering, vilket är en viktig grundpelare i den här dialogen, utan ofta är det så att inkomsterna flyttas ut ur länderna och inte kommer dem till del. Det är oerhört viktigt att vara medveten om detta i dialogprocessen. Jag tackar statsrådet för svaret. Om man läser på hemsidan för den här viktiga dialogen ser man att det ju finns en strategi som faktiskt föreslår att naturresurserna ska kunna utnyttjas just för att skapa ett oberoende. Jag förstår vad ministern säger, det vill säga att det också kan vara en grund för konflikter. Det är väl så att , som ministern företräder, generellt sett inte är särskilt positivt till utvinning av naturresurser av den här typen - i alla fall inte i i-länder. gäller det dock att rädda fattiga länders möjlighet att komma ur sin fattigdom, och då är frågan naturligtvis: Om man inte är beredd att realisera de stora resurser som finns i dessa länder för att skapa ett oberoende, på vilket sätt tänker sig som ordförande för dialogen att man ska skapa det välstånd som krävs för att dessa fattiga länder - som faktiskt härbärgerar mer än hälften av världens fattiga - ska kunna ta sig ur fattigdomen? Vilken typ av resurser och vilken typ av tillväxt ska man skapa om man inte utnyttjar de naturresurser som finns? Dialogen för freds- och statsbyggande bygger på fem grundpelare som givarländerna och de sviktande staterna gemensamt har kommit överens om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Alla dessa fem pelare är helt avgörande i bygget av stabila samhällen där rättsstaten fungerar. Princip nummer ett, det inkluderande samhället, är kanske mer avgörande än någon av de andra. Om man inte inkluderar hela befolkningen i en fredsprocess eller en stabilitetsprocess har man nämligen fortfarande inneboende konflikter i de här samhällena. Oavsett hur man vill utnyttja naturresurser är det därför oerhört viktigt att det sker på ett sätt så att hela samhället inkluderas. Man ska inte skapa större klyftor där vissa blir rikare och andra blir fattigare. Det är svaret. Jag har en fråga till statsrådet . En stark utveckling inom den digitala industrin har bidragit till en utveckling som leder mot ständigt ökande behov av lagringskapacitet. För det krävs en god it-infrastruktur. Bedömningen är att det kommer att etableras närmare 200 serverhallar i . Bland länderna i har , tack vare vårt klimat, vår infrastruktur och vår stabila kraftförsörjning, goda konkurrensfördelar som gör det lämpligt med etableringar just här. Trots det har svårt att hävda sig i den internationella konkurrensen. En betydande andel av denna industris driftskostnad består av kostnaden för energi och energiskatt, vilket utgör det främsta hindret för tillväxt i för denna näring. I omfattas serverhallarna av normalskattenivån i skattelagstiftningen, vilken är högre än i våra grannländer. Jag vill därför fråga statsrådet om man från regeringens sida har för avsikt att vidta några åtgärder för att ska kunna konkurrera på lika villkor. Det är en intressant fråga. Jag delar helt åsikten att har en sådan potential. ska fortsätta att vara ett it-föredöme. Vi har en befolkning som är väldigt sugen på att testa nya landvinningar på it-området, men det gäller, precis som frågeställaren tar upp, att få fler it-företag att anlägga en del av sina serverhallar och sin infrastruktur här. Däremot delar jag inte helt åsikten att enda sättet att konkurrera inom it-sektorn är att ha så låga energiskatter som möjligt för just den särskilda sektorn. Jag tror inte att vårt skattesystem mår bra av att ha alltför många undantag för olika sektorer. Det finns redan många undantag på olika håll, vilket vi ibland debatterar i skattesammanhang. Snarare tror jag att det finns bra lösningar att hitta genom lokalt samarbete. När till exempel serverhallar byggs lokalt kan man kanske tanka en del av den värme som kommer ut på fjärrvärmenätet, och därmed får man en mycket billig biprodukt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack för svaret! Om man får någon annan avsättning för den elenergi man betalat för minskar man givetvis kostnaderna totalt sett, men det blir ändå energiskatten som blir den stora skillnaden, beroende på var man väljer att etablera sig. Det är bara att konstatera att vi i har en betydligt högre energiskatt än våra grannländer. Länder som och har till exempel gjort förändringar i sin beskattning, vilket leder till att de stärker sin konkurrensförmåga. Etableringar sker , och vi förlorar dem till följd av att vi inte har den konkurrensfördelen i skattelagstiftningen. Det säger jag mot bakgrund av att har ett stort överskott av elenergi som exporteras till andra länder, vilka då kan använda den energin för exempelvis serverhallar. tycker att det vore en mer rimlig ordning att vi kombinerade goda konkurrenskraft med en rättvis beskattning. Det kunde skapa konkurrens på lika villkor, och branschen skulle inte ha den stora nackdelen, detta med beaktande av att ju högre avsättning man får för energin till andra näringar desto mer minskar konkurrensförmågan. Jag inser att det från en enskild bransch som har en del energikostnader finns propåer om att just de ska få undantag i energiskattelagstiftningen, men som jag sa finns det problem med det, eftersom det skulle bli alltför mycket av en schweizerost vad gäller energibeskattningen. Snarare finns det andra bra lösningar och fördelar för it-företag att lägga serverhallar och inte minst teknisk utveckling i . Men det kräver att vi har ett bra utbildningssystem och att vi har en lukrativ marknad där de kan få avsättning. Det krävs också en del lagstiftning, inte minst på integritetsområdet, som jag tror är viktigt för att sätta en bra global standard. När det gäller konkurrensen med andra länder, särskilt länder i vårt närområde och inom EU, är det viktigt att står upp internationellt och inom EU för att vi inte ska få alltför mycket av den skattemässigt oheliga konkurrens som det blir om man ger undantag för särskilda branscher för att locka dem till sig vid olika tillfällen. Då blir konkurrensen, precis som frågeställaren sa, inte helt jämlik. Min fråga går till statsrådet . Jag hade möjlighet att delta i det första nationella dialogmötet som regeringen hade om och den sociala barn- och ungdomsvården. Det är ett viktigt och alldeles nödvändigt initiativ. Flera av landets socialchefer deltog, likaså SKL, med flera. är i en mycket utsatt situation. Det behövs bättre introduktion för nya medarbetare inom , och arbetsbelastningen måste minska. Det var några av de frågor som det rådde total enighet om när regeringen bjöd in till dialogmötet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill därför fråga statsrådet , som är ansvarig för frågorna: Vad planerar regeringen att göra för att följa upp dialogmötet om och den sociala barn- och ungdomsvården? Frågan om den ansträngda , framför allt när det gäller barn och ungdomar, har regeringen arbetat med från dag ett. Den tidigare regeringen tillsatte en nationell samordnare för området. Hennes uppdrag har regeringen skärpt sedan hon tillträdde, vilket innebär att hon ska rapportera oftare till regeringen och också komma med förslag. Hon besöker kommunerna och lyssnar på vad de relevanta aktörerna säger om de här frågorna. Vi kommer därför att följa upp det nationella mötet, som var det första i sitt slag någonsin, och tillsammans med den nationella samordnaren ta fram förslag på olika nivåer för att få till någon form av överenskommelse mellan de aktörer som deltog i dialogmötet. Det var stor enighet om att det är viktigt att alla tar sitt ansvar och går vidare. Vi ska nu systematisera det arbetet. Tack för svaret! Vi har ett allvarligt läge, och därför är jag glad över att det nu arbetas vidare med denna fråga. Introduktion var en av de saker som togs upp på mötet. Alla som börjar sin yrkesbana inom är beroende av en bra yrkes- och arbetsplatsintroduktion. Deltagarna i den nationella dialogen var också eniga om att arbetsbelastningen för medarbetarna i är helt ohållbar. Mängden ärenden är för stor, och de administrativa förutsättningarna brister, till exempel vad gäller it-stödet. Myndigheter som , , med flera behöver få i uppdrag att verka utifrån perspektivet arbetsbelastning, samordna sina kompetenser och ha en tydlig rådgivande roll. Det är helt nödvändigt med en kraftsamling kring . Jag delar uppfattningen att det är viktigt att jobba med dessa frågor systematiskt. Mötet avspeglade en insikt om den arbetsinsats som kommer att krävas, och det finns beredskap för det. Jag vill säga att flera också lyfte fram goda exempel ute i landet. De tyckte att det var viktigt att föra fram dem, och därför vill jag nämna det. Vi kommer som sagt att gå vidare med förslag om introduktion; fack och arbetsgivare var överens om just den frågan. Möjligen kan regeringen stödja dem i det arbetet. Det finns olika konkreta steg som kan tas . Vi kommer att samla ihop förslag. Samordnaren kommer med en första rapport . Då är det ett bra tillfälle att se vad mer som behöver göras på de olika nivåerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till klimat- och miljöminister . Ett av viktigaste vallöften var att avveckla brunkolsverksamhet i . har inlett en försäljningsprocess vad gäller just brunkolsverksamheten. har krävt att en försäljning förutsätter restriktioner på den nya ägaren om att inte utöka verksamheten. I framkommer att sådana krav inte finns med från den rödgröna regeringen. Min fråga är därför: Kommer regeringen att godkänna en försäljning som inte innehåller restriktioner på att öppna nya brunkolsgruvor och utöka brunkolsverksamhet i ? Frågor om , som är ett statligt ägt bolag, är alltid stora. Det finns väl ingen regering i modern tid som haft ett lätt jobb med att styra det bolaget. Vi har ett antal affärer bakåt i historien som tyder på att ägarstyrningen av behöver skärpas. Det arbetet har regeringen inlett. Det finns också aviserat i de handlingar som går ut till årsstämman som äger rum . Vi vill tydliggöra att man ska ha en formell ägarstyrning. Det betyder att det vore oansvarigt av regeringen att, när det gäller så stora frågor som en eventuell försäljning eller den typen av stora överlåtelser, i förväg uttala sig om hur man ställer sig till affären eller hur affären ska se ut. Det är något som bolaget har att sköta. Vi har inte gett några uppdrag om godkännande eller icke-godkännande av sådana affärer. Jag kan konstatera att miljöminister , tillika vice statsminister och språkrör, inte vill eller inte kan svara på frågan. Jag ger henne därför en ny möjlighet och omformulerar frågan. Står fast vid sitt krav på att en försäljning endast får genomföras om särskilda krav på att inte utöka kolverksamheten ställs på den nya ägaren? Jag uppfattar att det svar jag gav inte riktigt gick fram, så jag omformulerar det. När det gäller regeringens formella styrning av det statliga bolaget är det oansvarigt att uttala sig i förväg om frågor som ska hanteras inom ramen för en formell ägarsamordning. Det är någonting som näringsministern har varit tydlig med här i kammaren och i näringsutskottet. Om och när en sådan formell ägarsamordning för en eventuell affär äger rum kommer han att informera näringsutskottet, eftersom det handlar om betydande värden i ett av våra statliga bolag. Jag har formulerat svaret ännu tydligare. Någon sådan formell ägarsamordning har ännu inte skett med . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund gav besked till sina anställda på nio orter i landet om att deras jobb ska försvinna från orten. Ca 500 anställda berörs. Alla jobb försvinner från nio orter: , , , , , , , och . De här jobben är mycket värdefulla för respektive kommuner. Jobben flyttas till nio stora orter, och jobben har inte alls samma betydelse för de nya kommunerna, vilka redan har skattekontor. De tidigare orterna blir dock helt utan skattekontor. Är det inte dessutom så, , ansvarigt statsråd för regional utveckling och tidigare kommunstyrelseordförande i , att 60 jobb i är sju gånger viktigare än 60 jobb i för respektive kommun, eftersom är sju gånger större? På samma sätt är som jag ser det 30 jobb på skattekontoret i tio gånger viktigare än samma antal jobb i . Ur mitt skånska perspektiv är 60 jobb i och 60 jobb i viktiga. Anser inte regeringen att statliga myndigheter ska ta regionalpolitiska hänsyn i sin verksamhet? Det är intressant att en centerpartist tar upp den här frågeställningen, med tanke på att satt i en regering som kallades alliansregeringen. Under den tiden placerade man 32 av 55 myndigheter i den stora staden . Det som tar upp handlar om en inomregional fördelning. Så länge vi har gällande regelverk har jag förtroende för att myndigheterna styr det här. sattes det regelverket på plats; myndigheterna fick då väldigt stor frihet att organisera sin verksamhet. Sedan kan det finnas anledning att se över det regelverket, men det får vi i så fall återkomma till. De nio orter där det försvinner jobb har i genomsnitt ungefär 30 000 invånare, medan jobben flyttas till orter som har 105 000 invånare i genomsnitt. Väger man betydelsen för orterna kan man säga att jobben är viktigare för de orter varifrån de försvinner än för de orter dit de kommer. Om statsrådet kunde ta upp den här frågan i regeringen vore det naturligtvis viktigt. Är statsrådet beredd att ta upp frågan om nedläggning av nio skattekontor? Som jag sa i mitt förra anförande: Så länge vi har gällande regelverk, som kom till 1987, kan jag som statsråd inte säga annat än att jag har förtroende för hur myndigheten hanterar frågan inom ramen för regelverket. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Men jag välkomnar att nu har väckts ur sin åttaåriga sömn. Man har centraliserat och centraliserat de statliga jobben. gjorde en utredning som visade att 7 500 nya jobb gått till den stad vi nu befinner oss i. Välkommen, , till en diskussion om detta! Vi lever i en värld där det tyvärr finns ett antal väpnade konflikter. Det är konflikter som präglas av dödande och terrorism och som naturligtvis måste finansieras. En av finansieringskällorna till dessa konflikter är brytning och försäljning av mineraler. Man kallar dem konfliktmineraler. Om man kunde minska hanteringen av och handeln med konfliktmineraler skulle det alltså vara ett väsentligt sätt att stoppa finansieringen av många av de illdåd som begås runt om i världen. Jag undrar därför vad utrikesministern kan säga om regeringens och möjligen EU:s arbete för att minska spridningen av och handeln med konfliktmineraler. Jag tackar för frågan. Det finns egentligen tre utmaningar med det som brukar kallas konfliktmineraler - man brukar lyfta fram fyra olika mineraler. För det första handlar det om att göra det lättare att spåra mineralerna genom konsekvensanalyser. För det andra ska de som importerar konfliktmineraler ta större ansvar. För det tredje ska den illegala handeln med konfliktmineraler minska. , i själva verket efter det att antagit en lagstiftning som reglerar det här, kom äntligen med ett förslag till förordning. Den här regeringen vill skärpa det förslaget. Vi arbetar nu för att föra fram argumenten, både gentemot , där vi tror att man kan få draghjälp och större förståelse, och framför allt i de arbetsgrupper som förbereder ett förslag från rådets sida. Vi hoppas att EU ska få ett ambitiöst förslag om konfliktmineraler. Jag tackar utrikesministern för svaret och för att regeringen är pådrivande i EU. Jag har en följdfråga. Jag tror att går att övertyga, men jag anar att det bland de 28 medlemsstaterna kan finnas sådana som inte är lika lätta att övertyga. Vilken är utrikesministerns bedömning - kan vi ändå få ett bra och progressivt beslut i EU? Dessvärre kom vi in väldigt sent i processen. Förslaget från var redan presenterat och arbetet påbörjat. Vi skulle helt och hållet skifta position. Vi ansåg inte att det var ambitiöst nog att föreslå en helt frivillig självreglering. Har ni hört talas om något liknande på något annat område? Vi tror inte att det har så stora utsikter att lyckas. Därför försöker vi förstås övertyga med goda argument och framför allt goda exempel, inte minst från sida. Vi bygger det på . Vi tycker att man kan göra det obligatoriskt och att det i alla fall är ett steg i rätt riktning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det här är otroligt viktigt för att förebygga till exempel sexuellt våld i områden med krig och konflikt, framför allt i och dess grannländer. Vi har fortfarande en förhoppning om att vi ska kunna driva det här förslaget i rätt riktning - en mer ambitiös riktning. Jag vill ställa en fråga till statsrådet . hoppas vi alla på ett globalt och ambitiöst klimatavtal. Kommer regeringen vid mötet med det kinesiska ledarskapet att fortsätta linje att lyfta klimatfrågorna? I så fall, vilka klimat- och miljökrav kommer att ställa vid mötet? Jag tackar för frågan. Jag delar frågeställarens uppfattning att ett globalt och ambitiöst klimatavtal skulle vara ett väldigt viktigt steg i rätt riktning för att få hela världen att kunna möta klimathotet på ett bättre sätt. Sedan finns det också alltid åtgärder vi måste vidta lokalt och hemma, men att få ett globalt regelverk skulle vara viktigt. Där är naturligtvis en jätteviktig aktör. Det går inte att prata med den kinesiska regimen på något annat sätt. är klimatfrågorna oerhört viktiga, och har en viktig position, till stor del därför att deras inhemska utsläpp är så stora, även om det har hänt saker; till exempel minskar kolutsläppen just nu i , vilket är intressant. Statsministern gör ett ganska kort besök, precis som utrikesministern här redogjorde för. Han kommer att ta upp ett antal frågor på handelsområdet, det ekonomiska området och, som vi alltid gör, situationen för mänskliga rättigheter. Detta besök kommer att följas upp av ett besök i av mig . Då kommer klimatfrågorna att stå i fokus. Tack för svaret! Då blev det ännu mer intressant. har tidigare drivit linjen att man ska ta in konsumtion i beräkningen av svenska utsläpp. I realiteten betyder det att också ska ta ansvar för andra länders utsläpp om produkterna konsumeras i . Min fråga till statsrådet är då inte om tar upp frågan utan om statsrådet själv kommer att ta upp frågan i sitt möte i . Jag kommer att i mitt möte på kinesisk mark också tala om de ekonomiska frågorna och handelsutbytesfrågorna, som är viktiga, och mänskliga rättigheter. Men jag kommer också att ha ett fokus på klimat och träffa den nya klimatministern i . Jag ser flera viktiga anledningar till det. En är att få ett tydligare ledarskap internationellt för ett globalt avtal. Det är viktigt att det avtalet bygger vidare på de premisser som finns från . Där vet ledamoten att det sättet att redovisa klimatutsläppen är ett utsläppsperspektiv, det vill säga man signalerar att man redovisar utsläppen där produktionen sker. Miljömålsberedningen sitter just nu och tittar på hur vi ska utforma ett klokt och ambitiöst regelverk i för klimatfrågorna. Vi tror att varje land måste fundera på hur man kan medverka till att hjälpa andra länder att minska utsläppen genom att se att man också har ansvar i andra länder, till exempel genom sättet att konsumera.