kam-ad · H2C120150327ad · 2015-03-27 09:00:00 — Jag ser fram emot fortsatt debatt och idéutveckling på området. är och ska fortsätta vara en stark industri- och innovationsnation. Jag nämner industrikanslern som något som visar Socialdemokraternas och övertro på att en administrativ tjänst i ska rädda konkurrenskraften . Det som man vill ha mindre av, det ökar man kostnaderna för genom att hårdare beskatta det. Det som man vill ha mer av, det sänker man kostnaderna för. Denna logik kan de allra flesta skriva under på. Därför vill inte höja kostnaden på jobb och företag. Ett näringslivsklimat bedöms utifrån en helhetsbild, en samlad bild av vilka förändringar som en regering vill göra. Jag ska därför lista några exempel på Socialdemokraternas och reformambitioner för företag. Det handlar om skattehöjningar på 25 miljarder , tredubblad skatt på unga , skatt på avstånd, det vill säga en lastbilsskatt på per mil, särskild löneskatt för personer som har fyllt , halverat RUT-avdrag, nästan halverat ROT-avdrag och en våt filt över mer än 13 000 företag med ca 250 000 anställda genom stopp för välfärdsföretagen. Det framgår med all önskvärd tydlighet att regeringens politik går ut på att straffbeskatta företagen för att ha råd med sin kortsiktiga arbetsmarknadspolitik. Ingen industrikansler i världen kan få den ekvationen att gå ihop. Ingen industrikansler i världen kan summera detta och stärka företagsklimatet och konkurrenskraften, inte för forskningsintensiva företag och inte för något företag. Jag vill avslutningsvis tacka för initiativet till denna debatt . Jag börjar med att göra en rättelse av det som sa. Han sa att vi i är nöjda med att ta upp exempelvis och vara nöjda med det. Jag sa inte det. Du borde ha lyssnat på vad jag sa i övrigt. Jag sa att vi tror att som nation har jättebra möjligheter i andra branscher också. Men jag tror att det finns en naturlig global förklaring till att vi kanske inte kommer att klara av konkurrensen i alla branscher. Jag tänker inte ta upp några exempel, och jag hoppas att alla klarar sig. Många har talat om industrinationen. Precis som och andra anser jag att vi har en basindustri som är viktig. När jag träffar branschorganisationerna och intresseorganisationerna i näringslivet och när jag träffar industrin märker jag en skillnad. Ingen i industrin har sagt till mig att skatterna är för höga. Men de säger att de saknar utbildad personal. Det möter jag . Men ingen säger att det är för dyrt att anställa ungdomar. Jag måste erkänna att jag givetvis inte har besökt hamburgerrestaurangerna. Men när jag har talat med basindustrin, den industri som så att säga har produktion, är det ingen som har sagt att det är för dyrt att anställa någon. Det som de säger är att de saknar utbildad personal. När det gäller vad och regeringen vill är det en sak som jag har reflekterat över. Beträffande skatter har vi ett underskott och vi vet att dessa pengar behöver komma in. Men ingen annan säger hur vi ska få in pengarna. Jag kan alltså bara konstatera att när jag träffar industrin säger de att de inte hittar utbildad personal. är det detta som är problemet. Jag tackar för att har tagit initiativ till denna debatt. Herr talman och debattdeltagare! Jag vill tacka alla för att denna debatt om detta viktiga ämne kunde komma till stånd. När åker runt till dessa basindustriföretag tror jag att man borde lyssna och höra en sak till. De brukar alltid säga att de vill ha en stabil elförsörjning. Det brukar den svenska basindustrin alltid säga. Jag tror att den rödgröna sidan behöver lyssna på det också. För denna typ av företag är det helt centralt hur kärnkraftens framtid hanteras. Tror man på en snabbavveckling, som och gör, kommer man att försätta dessa företag i en mycket svår kris. Många av dem kan inte flytta någon annanstans eftersom skogen finns i . I stället lägger man i så fall ned. Men de andra globala företagen, de som finns över hela världen, kanske inte sätter sig i möten med oss och talar om vad de vill ha, även om de gör det . De lämnar bara och åker någon annanstans. Det är så det fungerar. Det är den bistra sanningen att de globalt verkande företagen, som ibland har styrelser i och ibland långt borta, funderar på hur skattetrycket och konkurrenskraften ser ut här och hur de ser ut där. De skriver inte debattartiklar i , utan de drar sig ur. Det är så det fungerar, och det måste vi förstå. Hur många möten vi än har med olika företagarorganisationer måste vi se detta och förstå att dessa drivkrafter finns. Vi måste vara konkurrenskraftiga. har i sina inlägg konsekvent undvikit att tala om de skattehöjningar som regeringen planerar mot svensk företagsamhet, trots att de är historiskt stora. Han talar om allting annat och hur bra det är i . Jag håller med om det. Men jag ber att i sitt sista inlägg berätta varför dessa skattehöjningar är så bra för svensk konkurrenskraft och varför inte världens högsta marginalskatter räcker. Som kristdemokrat har man alltid förmånen att vara sista talare. Jag skulle vilja nämna en sak som jag var med om . Jag hade förmånen att få träffa en kinesisk miljardär som har kommit hit till . Han är delägare i en stor asiatisk koncern, och han vill investera i just svensk life science via Development. Han uttryckte ett intresse för att investera . Det är inte småpengar. Som skäl till att han vill investera i i stället för i eller i något annat land - han hade naturligtvis blivit föremål för påtryckningar från alla möjliga håll - angav han följande: Det var bra läge just nu när det behövs kapital, och forskning och utveckling håller hög klass. Jag är mycket entusiastisk över den svenska innovationskulturen. Då kan man säga att vi fortfarande har innovatörer som så att säga inte har varit föremål för de senaste Pisaresultaten. Men det handlar om att faktiskt se att svensk life science har ett gott rykte utomlands men att det också gäller att bibehålla detta. Denna miljardär ville bidra till en högkvalitativ sjukvård i för att kunna sälja vård och behandling till personer utanför , alltså att få en utökad export även på detta område. Därför kan jag självklart inte låta bli att slutligen nämna den fara många företag inom vård- och omsorgssektorn i det här landet känner. Det är företag med stor potential att växa och även komma ut på exportmarknaden inom sina viktiga arbetsområden, men de känner en oro för vad regeringen ska hitta på som kommer att begränsa deras möjligheter att växa och utvecklas. Jag tackar för dagens debatt. I över har vi diskuterat en av kanske viktigaste utmaningar, och vi har en del gemensamt i analysen av läget. Vi har också en del gemensamma utgångspunkter. Sedan har vi dock lite olika åsikter om vad man behöver göra just nu för att lösa frågorna. Jag kan väl bara konstatera att de borgerliga partiernas väckarklocka inte riktigt tycks ha ringt än när det gäller fixeringen vid skatter. Skatter är relevanta när vi diskuterar konkurrenskraft med andra länder - det är självklart så - men det är inte den enda parametern när vi diskuterar vad som bygger svensk konkurrenskraft. När man i ett läge där fortfarande har 81 miljarder i budgetunderskott bara kommer dragande med olika skattesänkningsfrågor måste vi ju fråga oss hur det ska finansieras. Ska man ta ännu mer pengar från skolan eller från forskningen? Det kommer ju inte att gå. Därför måste vi ha en realistisk syn på vilka prioriteringar för framtiden vi gör . Jag tycker att svaret på frågan varför vi kommer att behöva göra en del skattejusteringar för att finansiera saker och ting är att vi står inför ett investeringsbehov för . Vi står inför ett investeringsbehov när det gäller universitet och högskola; vi behöver bygga ut detta. Vi står inför ett investeringsbehov när det gäller att bygga ut , så att vi klarar matchningen mot arbetsmarknaden. Vi står inför ett investeringsbehov när det gäller att bygga ut skolans kvalitet, framför allt genom satsningar på lärare, och det kommer att kosta pengar. Vi står inför ett investeringsbehov när det gäller underhållet av järnvägen. Vi står inför ett investeringsbehov när det gäller bostadsbyggandet, som måste växa för att vi ska klara tillväxten. Det kostar pengar, och vi måste finansiera detta. Vi står dock även inför enorma möjligheter. har vi talat om problemen, men om vi avslutningsvis tittar ut ser vi att förutsättningar och framtid finns i resten av världen. Precis som några har varit inne på är det handel och utbyte som gäller. Resten av världen växer. Vi har en befolkningsökning, och fler lyfts ur fattigdom och kommer att kunna efterfråga svenska produkter. Vi står inför en klimatomställning där det finns en efterfrågan på våra företags teknik och kunnande, och vi står inför en demografisk utveckling som gör att efterfrågan på life science-produkter kommer att växa. framtid är god om vi tar vara på möjligheterna. Överläggningen var härmed avslutad.