· H2C120150129sf · 2015-01-29 14:00:52 — Exakt hur det sköts på varje myndighet och vilka jobb som ska vara var kan jag självfallet inte svara på, men det är självklart så att också statliga myndigheter ska finnas runt om i . Under en lång rad år har vi sett hur klyftorna i samhället har ökat. De som har det tufft och är mest utsatta har fått det tuffare och blivit än mer utsatta. Många är i behov av stöd, inte minst barn och unga. Samhällets skyddsnät brister. Antalet orosanmälningar gällande barn och unga har ökat kraftigt. Socialtjänstpersonalen gör sitt yttersta men går på knäna. Det har lett till hög personalomsättning och svårigheter att rekrytera personal och, än allvarligare, till att barns och ungas missförhållanden förvärras och att barn och unga lider skada. Vad avser statsministern att göra för att förbättra villkoren för utsatta barn och unga i ? Tack för frågan, ! Det här handlar om landets framtid, om våra barn. Det kändes oerhört bra för mig att som ende regeringschef vara i när 25-årsfirandet av ägde rum. Regeringen har varit tydlig med att vi kommer att se till att ta in i svensk lagstiftning. Det arbetet pågår. Meningen är att alla får fundera på hur vi faktiskt ska se till att barnen far så väl som möjligt. Det kommer att ta lite tid. hade vi förslag i vår budget, som tyvärr föll. I vår budget fanns förslag om höjt underhållsstöd och att föräldrar kunde få medicin gratis. Man ska inte behöva välja mellan att köpa mat eller att köpa medicin till barnet. Alla barn ska ha bra medicin. Det fanns flera andra förslag som skulle ha underlättat för dem som har det allra svårast. Tyvärr föll budgetförslaget, men vi återkommer. Nå, varför är inte ni med i Nato? Den frågan ställs ibland till mig och andra svenska politiker av väldigt kloka socialdemokrater. De är huvudsakligen placerade i de danska och norska parlamenten och inte i det svenska. Vi är några stycken här i det svenska parlamentet som också har gett uttryck för ett önskemål om att vi åtminstone borde göra en Natoutredning. Jag har förstått att man från regeringens sida är väldigt tydlig med att man vill ha fortsatt allianslöshet, och man avvisar idén om att inhämta ny kunskap. Jag har noterat några argument för att man inte skulle ha en sådan här Natoutredning. Det ena är att man hävdar att det skulle vara osäkerhetsskapande. Därmed lägger man alltså makt och myndighet för svenska beslut någon annanstans. Det andra är, som statsministern själv har sagt, att vi inte ska hamna i den ena eller andra alliansen. Ja, den ena alliansen ser jag vilken den är, men den andra har jag lite svårare att se. Vilket av dessa i mitt tycke dåliga argument föredrar statsministern när han avvisar tanken på en Natoutredning? Eftersom jag själv inte har några dåliga argument behöver jag inte prioritera bland dem. Vi har bra argument för att inte vara med i Nato, och dem tänker vi hålla i. började med "nå". Det lät som finska. Finnarna har samma uppfattning i Natofrågan, och vi har ett väldigt bra samarbete med . Det finns några viktiga utgångspunkter när det gäller varför vi inte ska vara med i Nato, och de håller . Vi ska bidra till säkerhet i vårt närområde. Vi ska ha en hög beslutandeförmåga själva, och vi ska bidra till internationell säkerhet. De gäller lika mycket som . Det här är inte en fråga om att vi ska utbildas att tro att det är annorlunda. Det är precis samma säkerhetspolitiska läge. Dessutom är och Socialdemokraterna de som tydligast har stått upp för enighet om breda lösningar i denna fråga. Så hoppas jag att det kan vara också i fortsättningen. Vi är inte ensamma för att vi inte är med i Nato. Vi har ett väldigt bra samarbete med Nato. Som socialdemokrat var jag väldigt glad och nöjd när jag hörde regeringsförklaringen. Statsministern sa då: "ska vara ett av de allra bästa länderna att växa upp i. Regeringen påbörjar arbetet med att göra till svensk lag." Det gläder mig. Det som är bekymmersamt är att vi i inte lever efter denna barnkonvention. Vad som är värst är att det råder brist på kunskap hos myndigheter och kommuner om detta. Vi är i bundna och behöver inte följa . Jag anser att vi har en skyldighet att ändå följa den. Jag vill fråga statsministern: Hur säkerställer vi att redan nu lever upp till när det gäller sådant som barns rätt till sina föräldrar? Och vad kan regeringen göra för att säkerställa att barns rätt tillgodoses här? Kan vi anstränga oss för att få med det i utredningar, förhandlingar och tillämpningen av lagar och författningar om barns behov? Tack, , för ännu en fråga om barn. Detta är en av de viktigaste frågor vi sysslar med. Det handlar om vår framtid, som jag sa tidigare. Vi har sagt att ska implementeras i svensk lagstiftning. När vi påbörjar det jobbet väntar vi inte tills allt har kommit på plats, utan i det uppdraget ingår att också berörda myndigheter och alla får se till att här och leva upp till . Man har alltså ingen fri tid och kan säga att man kan vänta innan man ska uppfylla den, utan det ska ske . Det ingår i uppdraget. Det har också framhållits. Självfallet ska man se till att uppfylla som den implementeras i svensk lagstiftning. I min hemkommun går man en tuff kamp mot tiden. Ju längre det dröjer för konkursförvaltaren att hitta en köpare till Northlands gruva, desto sämre ser oddsen ut för att gruvan ska överleva. Jag ser direkta kopplingar till det som stod , när bolaget gick med underskott på i storleksordningen en halv miljard. Men som tur var hade vi då en regering som förstod att detta inte kommer att vara för evigt. Min fråga till statsministern är: Ser inte statsministern några möjligheter för honom och regeringen att påverka aktörer som , som tillsammans med ytterligare någon och med statens hjälp skulle kunna hitta en lösning för denna enorma investering, som riskerar att slås sönder och bli ett minne blott för de 500-600 familjer vars vardag har slagits i spillror? Jag var själv uppe och besökte gruvan . Man blir väldigt glad när man ser hur stora investeringar som är gjorda där och vad de betydde för framtidstron i hela regionen. Det motsvarar ju tiotusentals jobb här i . Gruvnäringen i sig är viktig för . Det handlar om vår förmåga att ta hand om en av våra viktigaste råvaror och förädla den. Där är självfallet Pajalagruvan en del i pusslet. är det privata aktörer som gör investeringar. har gruvnäringen problem med priser. Det visar sig också i räkenskaper. Vilka prioriteringar kan göra måste och ledning fatta beslut om. I vilken mån däri ingår synergieffekter för andra, motsvarande näringar i landskapet måste de få svara för. inträffade en av de värsta bränderna i modern tid i . Den inträffade i mitt hemlän . Efter denna mycket omfattande brand tillsatte alliansregeringen en särskild enmansutredning för att utreda omfattningen, både när det gäller arealen och de insatsstyrkor som har hjälpt till med att släcka branden. Vid en så omfattande räddningsinsats som denna är det viktigt att man gör en utvärdering av det arbete som har gjorts på plats. Om en sådan katastrof skulle ske igen är det bra om samhället är förberett på ett bättre sätt än man var under den här branden. har regeringens inrikesminister talat en hel del om att den utredning som skulle pågå fram till ska förkortas med . Enmansutredaren ska heller inte få fortsätta, utan ansvaret för utredningen ska gå över till MSB. Den slutsats som kan dras av branden är att det inte är uteslutet att vi kommer att få se fler naturkatastrofer av den här arten, beroende på den miljöförstörelse vi ägnat oss åt . Det föranleder oss att fundera vidare: Hur försvarar vi oss själva mot den här typen av katastrofer? Därför har vi nu samlat den här kompetensen, polis men också civilt skydd och beredskap, under inrikesministern. Och det civilministern nu gör är att se över vad som behöver göras för att vi ska stärka vår förmåga att stå emot detta. Men det absolut viktigaste vi gör är att se till att förebygga, och det är faktiskt ett miljöarbete som vi måste ge oss på. Det är hög arbetslöshet. Företag är i behov av rekrytering. Kommuner och landsting vill anställa. Arbetslösa är i behov av utbildning. minskar anslaget till yrkeshögskolorna . Runt om i landet växer nu en frustration över att fler får avslag på ansökningar om yrkeshögskola. Min fråga till statsministern är: Är det bara en brist på resurser, eller ser statsministern ett behov av att se över instruktionerna till Myndigheten för för att möta det behov som finns? är en oerhört viktig och framgångsrik del i vårt utbildningsväsen för att människor ska komma i arbete. Vi vet att ungefär nio av tio som går också får ett jobb. Det var av precis det skälet som regeringen ville öka antalet platser på med först 2 000 och sedan upp till 4 000 . Det skulle nämligen ge många fler människor möjlighet att komma i arbete. Problemet består av två delar. Det ena är resurser, alltså volymen pengar, för att vi över huvud taget ska kunna ha de platser som vi vill ha. Det andra är långsiktigheten. Det handlar om att det ska bli mindre ryckigt, för ryckigheten har varit ett problem. Man vet inte från till ett annat om en utbildning kommer att kunna behållas. Det är det som ingår i regeringens jobb. Vi kommer att återkomma. Vi tror på . Vi vill föra dit mer resurser. Vi vill också titta på möjligheten att vara mer långsiktig så att det blir förutsägbart. Den här regeringen har varit väldigt tydlig med att infrastrukturutveckling i inte står överst på att-göra-listan. Man har försenat Förbifarten, och man har lagt en våt filt över , som påverkar inte bara utan också flygplatser runt om i hela landet. Det påverkar också utbyggnaden av till , som försvåras eller kanske till och med omöjliggörs. Låt mig i det sammanhanget fråga statsministern: den tunnelbaneöverenskommelse som alliansregeringen lämnade efter sig fast? Har statsministern och regeringen för avsikt att möjliggöra en fortsatt utbyggnad av den gula linjen, både söderut och norrut, för att möjligen knyta ihop det här länet, där mer än hälften av alla kollektivtrafikresor i görs, och också skapa bättre kopplingar över Saltsjö-Mälarsnittet? Jag gläder mig åt engagemang i kollektivtrafiken i . Ett av skälen till att vi ville titta på Förbifart var att vi ville se om det går att tillföra mer kollektivtrafik. Det är oerhört viktigt att vi blandar den insats som Förbifarten i sig utgör med mer kollektivtrafik. Det vill vi titta på , och det är exakt det som tillförs i uppdraget. Vad går att göra med mer av kollektivtrafik av allehanda slag för att stärka hela projektet ? Det jobbet är igång. Det är viktigt att hela får bra transportlösningar. Det är samma sak med , som också nämndes. Där har vi stora möjligheter att se till att vi får en riktigt stor flygplats och att vi kan bygga fler bostäder. Men det måste ske i samförstånd. Det är därför som regeringen tillsätter en samordningsperson för detta. Vi har en professionell statsförvaltning. Vi kan vara stolta över den. Den är så professionell att den håller på med det den ska. De varor och tjänster som den behöver i övrigt för att kunna vara professionell upphandlar den. Det innebär att staten upphandlar drygt 100 miljarder av de företag som verkar på den svenska arbetsmarknaden, runt om i landet. Förutsättningen för att alla de företagen ska få vara med om de här 100 miljarderna är att också staten finns representerad i hela landet med sin verksamhet. Därför undrar jag om statsministern framgent kan titta på hur man kan reglera genom styrdokument och regleringsbrev att staten faktiskt finns representerad i hela landet. Den frågan var vi inne på lite tidigare också. Jag menar att den är viktig, för staten måste visa att hela landet är bra att vara i. måste alla myndigheter var för sig, självfallet, hantera detta utifrån den situation de är i. Men jag tycker att det är viktigt att vi också från regeringen ger den tydliga signalen till myndigheter och andra statliga aktörer att hela landet är bra att vara i, inte minst utifrån det som tar upp om upphandling, men framför allt för att visa det grundläggande faktumet att vi tror på hela . När vi ska attrahera det privata näringslivet ska vi själva kunna visa: Jo, vi tror själva på det. Jag delar den uppfattningen.