· H2C120150205fs · 2015-02-05 14:00:47 — Jag ser fram emot att få vara med och försöka axla det ansvaret genom mitt arbete i Statsrådsberedningen. Jag ser också politiken för global utveckling som ett instrument för att genomföra FN:s nya Post 2015-mål. Det är mål, och sedan behöver man ha instrument för att genomföra dem. Då är den här politiken, som är fastlagd och beslutad av , ett sådant. Jag tycker att det är synd att vi inte kunde göra mer under de år som har gått. Det är hög tid att verkligen operationalisera och genomföra alla dessa goda tankar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill ställa en fråga till ministern för högre utbildning och forskning. Det gäller utländska doktoranders villkor. Dessa högt utbildade akademiker och forskare har tidigare haft problem då det gällde möjligheten att få permanent uppehållstillstånd för att kunna stanna kvar i efter disputationen. Men det löste alliansregeringen. Dessvärre har nya problem kommit . Doktorander som studerar på utbildningsbidrag har inte rätt till barnbidrag, även om de har fått permanent uppehållstillstånd. Det är något som andra invånare i med permanent uppehållstillstånd har. De har inte heller rätt att tillgodoräkna sig doktorandtiden om de senare vill ansöka om ett svenskt medborgarskap. Det är olyckligt, för det är viktiga personer, och det är viktigt att de blir sysselsatta i . Jag undrar helt enkelt vad ministern kommer att göra för att åtgärda dessa problem. Tack så mycket, , för en oerhört viktig fråga! Precis som riksdagsledamoten är inne på är detta en av våra riktiga framtidsutmaningar: att vi kan utbilda forskare inom vårt eget land men också attrahera utländsk kompetens och talangfulla forskare utifrån och skapa möjligheter för dem att inte bara utbilda sig, doktorera eller forska här utan också kunna stanna kvar i och verka här. De delar som du pekar på är en av många frågor som vi måste titta på för att se hur vi kan bli ett attraktivt land för forskare från utlandet. Den förra regeringen valde att satsa på framför allt äldre, seniora utländska toppforskare. Det är en satsning som vi fortsätter. Men vi ser ändå att den ska vara tidsbegränsad. Vi vill i stället satsa på unga forskare och även utländska sådana, och då är detta viktiga frågor. Tack för svaret, ministern! Men jag vet inte om jag riktigt delar uppfattningen att vi satsade bara på de seniora forskarna. Faktum är att av 3 100 nybörjardoktorander är utländska. Så har det varit inte bara 2013 utan under en följd av år. Visst finns det stora satsningar som görs. Det är viktigt, för vi behöver all form av tillgång till kompetens som också vill verka i . Jag är också tacksam över att ministern delar min uppfattning att detta är ett viktigt problem att komma till rätta med. Men jag skulle gärna vilja höra något om tidshorisonten. Vad kan vi förvänta oss att ministern kommer att göra lite mer konkret? Tack för följdfrågan! Vi kommer att sätta igång ett arbete med en forskningspolitisk proposition som ska läggas fram 2016. Det hoppas vi kunna göra i bred samverkan med partierna i men också med forskarsamhället och samhället i övrigt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund En av frågorna handlar om hur vi ska säkerställa tillgången till forskarkompetens och få fler att vilja välja en forskarkarriär men också hur vi ska se till att mobiliteten är hög och att vi kan attrahera topptalanger även från utlandet till forskningen. Detta är en fråga som kommer att ingå i det arbetet. Det kommer att pågå under det här året och ska landa i en forskningspolitisk proposition till 2016. Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . Jag vaknade av ett sms med anledning av en debattartikel i . Jag ber att få gratulera till framgångarna med en hel översyn av vargjakten. Det är helt uppenbart att man ska ta om det hela från början. Det kan man ha mycket funderingar över, när vi har haft en väl fungerande vargjakt som bygger på alliansregeringens och beslut . En slutsats är att det finns fler vargar i reviren än vad man har trott. Vi har nog aldrig haft så mycket varg i som vi har . Det känns väldigt tryggt att vargstammen nu kan börja förvaltas, så att vi löser en hel del av problemen. Jag vill ställa frågan varför man ska riva upp de infekterade sår som har varit i debatten genom att göra om allt från början igen. Jag är glad att vaknade , men jag undrar om har sovit under den process som har varit fram till att vargjakten drog igång . Det är nog få som kan beskriva det så att det var en trygg och enkel resa genom den svenska förvaltningsprocessen som ledde fram till beslutet att det skulle bli vargjakt. Det var beslut som överklagades, omprövades och prövades igen, och lagligheten att få fatta beslut prövades. Just nu ligger det faktiskt frågor i EG-rätten i förhållande till om vi har möjlighet att ha det regelverk som ligger på bordet. Det är inte osannolikt att man konstaterar att det regelverk som finns har problem i förhållande till de internationella konventionerna om miljö- och djurskydd. I det läget är det väl ganska vettigt att se till att bygga ett system som är lite säkrare. Det är vad regeringen vill göra. Därför kommer vi att ge i uppdrag att i samverkan med göra en vetenskaplig bedömning av vargens status, och vi kommer att återinföra en rovdjursdelegation eller vargdelegation på ett sådant sätt som efterfrågar. kollega gjorde tidigare ett uttalande om att forskarna var partiska. Helt uppenbart verkar det nu också vara regeringens uppfattning eftersom man ska göra om allt från början och ifrågasätta bevarandestatus med mera. Detta är otroligt olyckligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag hade helt fel när jag trodde att det var på väg att bli lugnt när det gäller den här frågan och att den kunde få testas i för att man ska få se om lagstiftning håller också juridiskt. Det finns även en process i EU. Om man har klarat ut den också skulle man kunna ha en bra förvaltning. Men tänker regeringen helt såga den fungerande jakt som vi har haft. Jag kan garantera att jag har varit vaken, och jag bor där folk har dessa problem. Vi har faktiskt haft en varg i också. Det är få personer som beskriver att en process är lugn och okej när man säger att vi väntar på utslag från och har en process i EU, där vi eventuellt kan ha problem med det regelverk som har undertecknat utifrån miljö- och naturskydd. Det är inte en lugn situation. Det är en situation där vårt regelverk faktiskt är ifrågasatt. Ifrågasättandet gäller att det fram till att vargjakten startade var osäkert om det över huvud taget skulle bli någon vargjakt. Samma osäkerhet gäller med detta regelverk även framöver. Av dessa anledningar ser vi nu till att räta upp systemet och att ge och , där våra experter sitter och där forskarna kan arbeta tillsammans, ett uppdrag som gör att vi får ett tryggare system för dessa beslut. Sedan var det inte forskarna som fattade beslut om bevarandestatusen. Det var , och är partisk. Här har vi olika åsikter, och vi kommer från olika partier. Jag tycker att den här typen av beslut snarare bör tas av forskare som kan göra en rimlig bedömning. har i en ny resolution kommit med en respons på hur vi ska hantera terrorism och radikal islamism i . Den belyser vikten av att inte skapa en stigmatiserad bild av muslimer i ljuset av terroristernas hävdande att de agerade i islams namn. framhålls det i resolutionen att vi måste vara medvetna om att dessa jihadister var fransmän, födda och uppvuxna i utanförskapsområden, och att det fanns unga muslimer som stödde terroristerna i sociala medier. uppmanar därför länder i att bekämpa segregation, diskriminering och våld som grogrund för religiös fanatism och hitta lösningar för att förhindra uppkomsten av radikal islamism och terrorism samt ha en konkret gemensam europeisk plan mot hotet från jihadister. I är det uppenbart att vi har problem med den typen av segregation och utanförskap som det talas om i resolutionen, och har varnat för terroristceller i . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att leva upp till resolutionens intentioner? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi har från regeringen just aviserat att vi ska ha en ny nationell strategi mot terrorismen. En av de centrala delarna i en sådan är just det förebyggande arbetet, att förebygga radikalisering. Vi har också aviserat att regeringens samordnare mot våldsbejakande extremism, , kommer att få ett vidgat uppdrag och mer resurser för att också kunna ta tag i dessa delar. Sammantaget har vi alltså ett brett batteri av åtgärder för att kunna komma till rätta med detta. Detta är en resolution som hela den svenska delegationen röstade för, och jag hoppas att statsrådet tar den på yttersta allvar. Det som ni kommer med är positivt. Men jag tror att vi behöver mer konkreta förslag. En politik som har lett till att riskerna för förekomsten av radikal islamism, jihadism och terrorism har ökat i måste verkligen tas på största allvar. Vi tar naturligtvis dessa frågor på största allvar, inte främst för att har antagit en resolution utan för att vi ser hotet. Det är det som är grunden. Vi har sagt att vi ska ha en ny nationell strategi mot terrorismen. Ett sådant förslag kommer att läggas fram här i kammaren, förhoppningsvis , så att vi kan ta ställning till konkreta åtgärder. tillsatte regeringen en utredning om att kriminalisera deltagande i terrorresor men också organisering, finansiering och rekrytering till terrorresor. Denna utredning förväntas vara klar , och vi hoppas kunna lägga fram förslag om ny lagstiftning på bord före detta utgång. Min fråga går till utrikesminister . Kvinnor och flickor har en utsatt position i världen, och alldeles särskilt i konflikter. Kvinnor är allt oftare måltavlor i dagens konflikter, och det finns återkommande berättelser om hur kvinnor utsätts för systematiska kränkningar sexuellt, fysiskt och mentalt. Dessutom drabbas kvinnor ofta hårdare av följdeffekter av krig, såsom social utsatthet och fattigdom, beroende just på att de är kvinnor och redan tidigare varit offer för strukturell diskriminering. Trots att krig och konflikter slår mot både män och kvinnor förvägras ofta kvinnor någon roll i fredsförhandlingar, ofta med argumentet att det är de stridande parterna som ska sluta freden. På många håll i världen förvägras kvinnor grundläggande mänskliga rättigheter. Kvinnor missgynnas i fråga om representation och resurser. Detta hänger ihop. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund har en hög svansföring i fråga om jämställdhet och kvinnors rättigheter, vilket vi med rätta ska ha. Därför vill jag nu ställa en fråga till utrikesministern. Hur framskrider arbetet med en feministisk utrikespolitik? När du ställde den frågan, , gick . Det finns faktiskt ett stort intresse för detta. Det finns ett stort intresse i utrikesförvaltningen, därför att man ute i fält i många olika länder ser precis hur diskriminering och våld drabbar kvinnor och hur orättvisorna och bristen på mänskliga rättigheter drabbar kvinnor och barn. För dem är det självklart att det måste finnas en sådan profil på arbetet som vi gör. Jag kan också se i många andra länder, till exempel i när jag var där, att det finns ett stort intresse av att höra hur vi tänker kring rättigheter, representation och resursfördelning inom den ramen. Detta är absolut nödvändigt. Tänk bara på det nya grekiska inre kabinettet - elva män och inte en enda kvinna. Och i har man sex tankesmedjor som arrangerar 150 panelsamtal om . Inte en enda kvinna finns med där. Jag tackar utrikesministern för svaret. Det finns stora utmaningar för att ytterligare stärka kvinnors och flickors situation i världen. Det känns tryggt att nu tar frågan på allvar. Jag tror också att kan bidra med viktiga perspektiv i till exempel FN för en jämställd och jämlik värld. Jag anser också att den här politiken prövas i var och en av de frågor som vi hanterar, till exempel i Ukrainafrågan. Vem bevakar situationen för kvinnor och barn, inte minst genom den humanitära hjälp som vi bidrar med? Hur ser vi till att hjälpa den ukrainska regeringen, kanske med rådgivare, för att de ska kunna utforma reformer så att de gynnar jämställdhet och jämlikhet? Hur bevakar vi kvinnors och barns utsatthet i krigs- och konfliktsituationer? Detta är alltså någonting som vi kommer att bära med oss och tillämpa på vart och ett av de frågeområden som vi hanterar. Min fråga riktar sig till i hans egenskap av utbildningsminister. Alliansen satsar i den av antagna budgeten 2 miljarder på en lågstadiesatsning. Den är oerhört viktig för att resurser ska kunna satsas på de mindre barnen, på mindre klasser och på fler lärare som ska kunna arbeta med våra små barn. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Ju tidigare stöd som skolan sätter in, desto bättre effekt får det och desto mer kan vi stötta och hjälpa våra små barn. Alliansen menar att inget barn ska få gå igenom skolsystemet utan att få de bästa förutsättningarna för att få goda kunskaper att bära med sig ut i livet. , ditt uppdrag är nu att dessa 2 miljarder ska komma elever och skolor till del, så att de ökade resurserna och satsningarna kan börja märkas där ute i undervisningen. Kan du berätta hur du som utbildningsminister nu arbetar för att omsätta detta viktiga uppdrag som du har fått i praktisk handling? Jag tackar så mycket för frågan. Det som gör mig allra mest glad med frågan är att vi är så överens om att vi måste få till dessa investeringar i mer personal under de tidiga åren. har vi haft en politisk debatt om huruvida man ska satsa på skolan eller inte. Under Alliansens regeringstid minskade faktiskt antalet medarbetare i svensk skola med över 12 000. Då är det klart att jag är glad över att vi nu gör detta jobb för att fler ska anställas. Då är frågan hur vi ska göra det. Vi måste se till att dessa pengar kommer ut till kommunerna och till skolans huvudmän på ett sådant sätt att de har möjlighet att anställa personer för de pengar som vi anslår. För det tar vi fram en statsförordning. Genom den statsförordningen kommer kommunerna att kunna söka pengar från , och det blir en förordning som gör det möjligt att få ut pengar till kommunerna samt säkerställa att pengarna används till att fler anställs. Jag tackar utbildningsministern så mycket för svaret. Ja, som sagt - högst upp på Alliansens agenda står att ge fler barn en skolgång som berikar deras möjligheter och chanser att växa och forma sin egen framtid. Jag är väldigt stolt över de år vi har bakom oss, då vi har kunnat satsa mer pengar på utbildning än vad som har gjorts . Vi har också sett att andelen lärare ute i våra klasser inte har minskat, trots mindre elevkullar. Antalet lärare kan ha minskat, men inte i relation till hur många elever vi har ute i våra klassrum. Kan jag få förtydligat från ministern att det finns ett löfte om att han nu fullt ut kommer att arbeta för att verkställa de intentioner som finns i den av antagna budgeten? När det gäller de miljarder vi gemensamt vill lägga på att fler ska vara anställda i svensk skola, och som ligger stadigt över , kommer vi att utarbeta en statsförordning så att kommunerna kan ta del av de pengarna och anställa fler i de tidiga åren. En del av problematiken i svensk skola, inte minst för lärarna till de yngsta barnen, är att man som lärare får ägna så mycket tid åt andra uppgifter än att vara lärare. Det är en så stor administrativ arbetsbörda att man inte får vara med eleverna. Därför är det viktigt att vi gör investeringarna på ett sådant sätt att det verkligen blir mer tid för lärarna att jobba med eleverna - mer tid för varje lärare att göra sitt jobb. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det innebär att det kan handla om fler lärare vi anställer, men det kan också handla om annan personal som gör att lärarna får . För den enskilda eleven är det nämligen det som räknas: Får jag mer tid med min lärare - blir det mer tid för mig att få den hjälp och det stöd jag behöver för att nå kunskapskraven - eller måste min lärare göra andra saker? Min fråga går till statsrådet , och den handlar om hur regeringen ser på det avtal som tecknats mellan och . Avser regeringen att säga upp avtalet, och vad ska i så fall komma i dess ställe? är en diktatur, och i förekommer grova brott mot de mänskliga rättigheterna. har framfört protester mot detta, även . Det avtal som diskuteras är ett avtal vi i regeringen är överens om inte fungerar i dess nuvarande form, och frågan hur vi ska gå vidare bereds inom . Det är ju kort om tid tills det skriftliga beskedet om en uppsägning måste komma, och det är viktigt att veta om regeringen har intentionen att omförhandla avtalet eller upphöra med avtalet. Det avtal som ligger på bordet är inte ett avtal som fungerar bra mellan och . Det har varit omdiskuterat inte minst , och det har som bekant lett till en stor politisk diskussion i . Frågan hur vi ska gå vidare bereds inom . De partier som bildar regering är överens om att reglerna för svensk vapenexport ska skärpas och att reglerna särskilt ska skärpas i förhållande till icke-demokratier. För det sitter en utredning som jag vet att känner väl till och som kommer att lägga fram förslag om hur regelverket ska förändras. När det gäller avtalet är det som sagt någonting som bereds inom . Ordning och reda i åkeribranschen är högt prioriterat av regeringen, som fattade beslut som ska leda till att seriösa åkeriföretag inte drabbas av osund konkurrens från oseriösa aktörer. Från får de åkeriföretag som inte följer cabotagereglerna betala en avgift på . Från kommer polisen också att få möjlighet att omhänderta fordonsnycklar eller låsa fast fordonet genom så kallad klampning om sanktionsavgiften inte är betald eller om fordonet har stora säkerhetsbrister. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det här är två viktiga steg mot ordning och reda i åkeribranschen, och mot den bakgrunden undrar jag om inrikesminister anser att polisen har de verktyg och de resurser som är nödvändiga för att kontrollera efterlevnaden av de nya lagarna. Det vore frestande att helt enkelt svara ja på den frågan. Vi har nämligen haft då detta har varit en livfull diskussion och då vi har diskuterat vilka åtgärder vi ska vidta. Den tidigare oppositionen drev ju den borgerliga regeringen framför sig och pressade den till tuffare och tuffare åtgärder - åtgärder vi nu börjar se resultaten av, när bil efter bil som bryter mot de svenska lagarna och reglerna stannas och beläggs med den höga sanktionsavgiften. Jag tror att den signalen till dem som vill fuska och bryta mot reglerna kommer att göra stor nytta på de svenska vägarna. Jag tror dock att vi också måste gå vidare med en del andra åtgärder. Den möjlighet till klampning vi glädjande nog nu får är tyvärr sådan att man bara kan klampa en lastbil i . Vi behöver gå vidare och göra som har begärt av regeringen, nämligen se till att man kan klampa på riktigt så att bilen blir fastlåst till dess att sanktionsavgiften är betald. Ja, signalvärdet är viktigt; en hög sanktionsavgift kan naturligtvis vara avskräckande. Men det behövs mer kontrollerande beslut och uppgifter, framför allt från polisens sida. Som så väl vet konstaterade trafikutskottet så sent som att kraftfulla insatser är helt nödvändiga för att stärka just kontroll- och tillsynsverksamheten. Det behövs tydligare styrning och inte minst samordning av myndigheternas tillsyn, just för att skydda den seriösa åkerinäringen. Jag undrar därför om inrikesminister tror att den nya polismyndigheten är bättre lämpad för att skapa bättre och effektivare förutsättningar för stärkt kontroll och tydligare samordning. Svaret på den frågan blir ja. Från har vi en helt ny polisorganisation, och den stora fördelen med den vad gäller trafiksidan är att det är en organisation i hela landet. var vi 21 myndigheter och organisationer med betydande skillnader i tillämpning och därmed också betydande skillnader i hur hårt man kontrollerade och hur man kunde se till att de gällande reglerna faktiskt följdes. Sedan är det sant som frågeställaren säger; det finns fortfarande saker att ta tag i när det gäller tillämpningen eller diskussionen om möjligheterna. Det handlar om hur polisen tolkar regler, hur åklagaren tolkar reglerna och hur Transportstyrelsen tolkar reglerna, så att vi får en sammanhållen rättskedja. Regeringens ambition är dock klar och tydlig: De oseriösa lastbilarna och den oseriösa konkurrensen ska bort från de svenska vägarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag skulle vilja ställa en fråga till utbildningsminister . Det har varit mycket samtal och mycket prat - många ord - men väldigt lite aktiva, konkreta förslag och handling. Ett stort problem som jag vet att utbildningsministern och jag själv, och Alliansen gemensamt ser är att lärare lägger alltmer tid på saker som inte rör att utveckla undervisningen och som inte leder till att våra elever lär sig mer. har även och skolledarna belyst problemen med att lärare och skolledare lägger tid på föräldrar och deras mejl snarare än på undervisning. Jag skulle vilja veta vad regeringen och du som utbildningsminister, , har för konkreta förslag för att ändra just detta. Jag tackar för frågan. En del av detta handlar om just det jag tidigare talade med om, nämligen behovet av att anställa fler. När man skär bort en del medarbetare i svensk skola leder det ju till att läraren till slut får ta fler och fler uppgifter. Finns det ingen elevhälsa på skolan får läraren rycka in även som kurator, fast man inte är utbildad till det. Om det inte finns lokalvårdare på skolan får man börja städa, och finns det ingen administrativ personal får man ta över administrativa arbetsuppgifter. Möjligheten att anställa fler är alltså viktig för att läraren ska få fokusera på att vara just lärare. Sedan måste vi rensa lärarnas arbetsdag från administrativa arbetsuppgifter. Vi vill införa skolutvecklingsprogram. Det hade vi gärna velat göra , men vår budget röstades tyvärr ned. Det kommer dock att finnas i kommande budgetar, och två av de programmen handlar om att stödja huvudmän och rektorer i arbetet med att minska administrationen under lärarens arbetsdag samt öka möjligheten till fungerande it-system. Det stjäl mycket tid i lärarens arbetsmiljö. Sedan finns det en del statliga regler jag kan komma tillbaka till i mitt nästa inlägg. Ja, det finns en hel del olika former av riktade stöd till skolor och huvudmän, men de kommer inte fram till alla skolor. Det är också många som inte söker och därmed inte heller får pengarna. Jag har svårt att se att mer av riktade stöd ska kunna lösa hela den problematiken. Föräldrar ställer med rätta allt högre krav, vilket är positivt. De har frågor och vill ha uppföljning av hur det går för deras barn, vilket har ändrat lärarnas roll. Min fråga är om lite grann kan utveckla hur detta kan ändras framöver. Behöver det vara specifikt lärare som ska svara på den typen av frågor, eller skulle kanske andra inom skolan kunna göra det? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det beror helt och hållet på vilka frågor det gäller. Det finns frågor som handlar om den pedagogiska utvecklingen, och då är det viktigt att som förälder ha möjlighet att få återkoppling. Frågor som handlar om skolans organisation, situationer i skolan och annat är sådant som läraren varken har insyn i eller har möjlighet att påverka. Sådana frågor bör och ska kunna ställas till någon annan. Det finns nog även en del frågor som ställs i onödan. En förälder som vill veta något om barnets skola ska kunna surfa på hemsidan och få tag på information, om den ligger där. Det bör vi ha med i diskussionen. När man talar med sitt barns lärare ska man veta att det är en del av en diskussion där man som förälder ska kunna bidra till att läraren får tid för det som är allra viktigast, nämligen för barnen snarare än för mig som förälder. Jag tror att det är viktigt med program och system för att hjälpa huvudmän att minska administrationen, för det är ett stort problem för lärare i deras arbete .