· H2C120150211ud · 2015-02-11 09:01:15 — Mina damer och herrar! Vi lever i en ödesgemenskap, och vi gör det i en mer osäker tid. När kammaren debatterade utrikespolitik inleddes den ryska aggression mot som utgör den största utmaningen mot europeisk fred och säkerhet sedan slut. fördjupades inbördeskriget i , och Isil påbörjade sin barbariska offensiv. Statsövergrepp i öst och statssammanbrott i syd får återverkningar också för . Det leder till spänningar i vårt närområde, flyktingströmmar och en växande del av vår egen befolkning som bär på smärtsamma minnen av krig och konflikt. Klimatfrågan utgör också ett globalt säkerhetshot. Men en ökad osäkerhet får inte skymma globala framsteg. Extrem fattigdom och spädbarnsdödlighet minskar. Tekniken gör nya landvinningar. Vårt ömsesidiga beroende ökar. Ödesgemenskapen ger svensk utrikespolitik två huvuduppgifter. Vi ska dra nytta av fördelarna, som är så betydande, och vi ska bemästra riskerna. Vår utrikespolitik är därför inriktad på bred internationell samverkan och samarbete - med våra grannar, med Europeiska unionen och som en mer aktiv medlem i . röst i världen blir starkare tillsammans med EU:s övriga medlemsländer. Vi välkomnar att EU kunnat stå enat i sin respons på utvecklingen i och . kommer fortsatt att verka för en politik som är lika tydlig i sina krav på respekt för internationell rätt som i sitt stöd för varje lands rätt att självt bestämma över sin framtid. Vi stöder de ansträngningar som i denna stund görs för att finna en politisk väg mot avspänning. Och kanske viktigast av allt: Vi måste hjälpa att lyckas, på samma sätt som vi ska bidra till fortsatt utveckling av EU:s östliga partnerskap som en hävstång för de länder som valt den europeiska vägen, där blod på slagfältet ersätts med tålamod vid förhandlingsbordet. I den andan driver på för ett öppet EU med engagemang för medlemskapsprocess, för en normalisering av relationen mellan och Kosovo och för fortsatta reformer i Bosnien och med sikte på framtida EU-medlemskap. stöder de FN-ledda förhandlingarna om . EU behöver ett bredare internationellt engagemang, en samlad global strategi och en förstärkt krishanteringsförmåga. ska nu leda EU:s operation , och en svenskledd nordisk snabbinsatsstyrka står beredd att ställas till EU:s förfogande. Vi samarbetar inom EU, och EU ska samarbeta med andra. Ett starkt och samlat EU-agerande ligger i vårt intresse. I en mer osäker tid är en nära transatlantisk samverkan mellan av särskild betydelse. säkerhetspolitiska linje ligger fast. Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. är inte med i någon militär allians. Det går inte att se militära konflikter i vårt närområde som skulle påverka endast ett land. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Vårt land ska därför kunna både ge och ta emot stöd såväl civilt som militärt. som situationen i närområdet gör det nödvändigt att förstärka försvarsförmåga vidareutvecklar vi våra militära samarbeten. Vi gör det med , med våra andra nordiska grannländer, med de baltiska länderna och med Nato. I det senare fallet tar vi , tillsammans med bland andra , nya steg inom ramen för ett uppgraderat partnerskap. ska fortsätta det aktiva engagemanget och deltagandet i internationella insatser inom ramen för FN, EU, Nato och . FN:s roll för fred och säkerhet är helt central på global nivå. Därför behöver den stärkas, och därför återupprättas nu FN:s plats i svensk utrikespolitik. Vi vill och kan ta ansvar för gemensamma lösningar genom FN. kandidatur till 2017-2018 är ett konkret uttryck för regeringens vilja att påverka världspolitikens skeenden. Det svenska styrkebidraget till FN:s operation i blir vårt första stora bidrag till en FN-ledd insats . Vi deltar även i en rad andra insatser, många under FN:s ledning, i bland annat Sydsudan, , , och . Regeringen anser att ska delta i fler FN-ledda insatser. Tillsammans med övriga länder som är medlemmar i , , och försvarar vi de mänskliga rättigheterna, som gäller varje individ. Vi gör det varhelst dessa rättigheter attackeras och oavsett om det drabbar människor på en tidningsredaktion eller i en mataffär i , på en marknad i eller på en sommarvacker norsk ö. Folkrätten kräver respekt för och dess principer om territoriell integritet samt för våldsförbudet. Folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och andra grova internationella brott ska bekämpas och bestraffas. Folkrättsdelegationens arbete ska förstärkas och även fokusera på nedrustningsfrågorna. Värnandet av de mänskliga rättigheterna är en hörnsten i svensk utrikespolitik. En strategi för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer tas nu fram. De ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna är avgörande för människans arbetsvillkor och välfärd. Men i dagens globala ekonomi kränks ofta de mänskliga rättigheterna i arbetslivet. kommer att bekämpa olika former av tvångsarbete och barnarbete, liksom försvara människors rätt att bilda och tillhöra fackföreningar, förhandla och vidta konfliktåtgärder. Att värna de mänskliga rättigheterna innebär även ett ansvar för att bekämpa rasism och religiös förföljelse. måste yttrande- och pressfriheten försvaras. Vi kan inte stillatigande se på när det fria ordet hotas eller när journalister fängslas, kidnappas och dödas. Försvaret för de mänskliga rättigheterna innefattar kampen mot att stater tar sig rätten att avrätta, tortera eller i strid med internationella normer fängsla människor. är tongivande vad gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Vi vill öka förståelsen för dessa rättigheter och verka för att de inkluderas i den nya globala utvecklingsdagordningen. Förtryck av personer på grund av sexuell läggning ska motverkas. var 100 miljoner människor i behov av humanitärt stöd, och fler än 50 miljoner tvingades fly sina hem. Det är den allvarligaste situationen sedan . Världssamfundet måste agera genom att förbättra flyktingars situation och stoppa de konflikter som tvingar dem att fly. är en av de största givarna till och kommer att bidra med i icke öronmärkt kärnstöd. UD har en stark krisorganisation som fortsätter att utvecklas. Skyddet för och stödet till svenskar som befinner sig utomlands är prioriterat. Det kan gälla ett borttappat pass, ett svårt sjukdomsfall eller ett frihetsberövande. I en sammankopplad värld hänger politikområden intimt ihop och säkerhetsbegreppet breddas. I FN:s regi kan vi ta en rad viktiga steg, och 2015 är ett nyckelår för det globala arbetet. För att nå fred och utveckling krävs insatser för demokrati, hållbar utveckling, jämställdhet och varsamhet med naturresurserna. I när de livsuppehållande ekosystemen utarmas och ett förändrat klimat utgör ett hot mot vår framtid är det av avgörande betydelse att nya framsteg görs. Vid årets klimatmöte i är mål att nå ett globalt, rättvist och rättsligt bindande klimatavtal som håller jordens genomsnittliga temperaturökning under två grader. Med en förstärkt klimatambition i och EU bidrar vi till minskade utsläpp och effekter av klimatförändringar i hela världen. ska bidra till att fördjupa analysen av klimatförändringarnas effekter på fred och säkerhet. Vid sidan av ett nytt starkt klimatavtal prioriteras framtagandet av nya globala hållbara utvecklingsmål som ska gälla alla länder. Finansieringen av en hållbar utveckling är avgörande och kräver en samstämmig politik för utveckling. ska vara en brobyggare och ha en stark röst i den internationella utvecklingspolitiken. Regeringen står fast vid att av bruttonationalinkomsten ska gå till bistånd. En bredare syn på säkerhet medför att klyftor mellan fattiga och rika måste betraktas som en orsak till spänningar och konflikter. Att motverka fattigdom och ojämlikhet är också en säkerhetspolitisk uppgift. Vi ska fortsätta att bekämpa den internationella terrorismen genom att söka verkningsfulla gemensamma verktyg - utan att göra avkall på de grundläggande demokratiska och rättsstatliga värden som vi ska försvara. Bland de nya säkerhetshot som måste bekämpas märks cyberattacker, spionage, it-brottslighet och digitala propagandakrig. Akuta utbrott av epidemier som ebola är en annan påminnelse om hoten mot vår säkerhet. Det gäller också den ökande förekomsten av antibiotikaresistens som är farlig för hälsa och miljö. Regeringen vill effektivisera arbetet inom bland annat WHO för att möta utmaningarna mot vår hälsa. Därför har regeringen för avsikt att bjuda in experter, civilsamhälle och regeringsföreträdare till en särskild konferens. Regeringen ska bjuda in till samtal över blockgränserna om de breda säkerhetsutmaningarna för och hur de kan mötas. I en orolig tid är det avgörande att agera kraftfullt för nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen. kommer att samverka med likasinnade länder för att uppmärksamma kärnvapens humanitära konsekvenser och för att avskaffa alla kärnvapen. Vi ska verka för att stärka icke-spridningsavtalets genomförande, för att fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar träder i kraft samt för att ATT görs universellt och genomförs. Vi vill se fortsatta diskussioner om autonoma vapensystem. försök att utveckla kärnvapen är bekymmersamt. Regeringen vill bidra till nedrustning och en fredlig utveckling på Koreahalvön genom en kritisk engagemangspolitik. Ett slutförande av förhandlingarna om kärntekniska program kommer att ha stor betydelse för regionen och för målet om icke-spridning. Spänningarna mellan och oroar oss. kommer att verka för ett intensifierat EU-engagemang för varaktig fred tillsammans med FN och andra parter i regionen samt i omvärlden. Regeringen värnar en fortsatt bred och god relation till , och vi visar vårt långsiktiga engagemang för genom en ny femårig biståndsstrategi med kraftigt ökad volym. Hopplöshetens radikalisering måste motverkas. Unga israeler och palestinier måste förmås att tro på en bättre framtid. Från svensk sida har vi genom vårt erkännande av staten velat visa att tvåstatslösningen inte endast är en abstrakt vision. Det finns en politisk väg bort från hopplöshet och våld. Situationen i förblir oroande och på sina håll desperat. måste sluta upp bakom de fredsansträngningar i som leds av FN. Det som började som en folklig resning mot Assads förtryckarregim har utvecklats till en humanitär katastrof med återverkningar långt bortom gränser. Vi måste alla ge stöd till de moderata krafter runt om i regionen som söker samförstånd över geografiska, etniska eller religiösa gränser. , liksom övriga EU, ingår i den breda koalitionen mot Isil. Vi är en av de största humanitära givarna. Regeringen undersöker förutsättningarna för att skicka svensk militär personal till som kan bidra till utbildning av trupper som strider mot Isil. Övergrepp ska kallas vid sina rätta namn. Isils våld och terrorism är av det mest utbredda och avskyvärda slag. Sådana brott måste få konsekvenser. Ansvar måste utkrävas och de skyldiga straffas, oavsett om det handlar om folkmord, brott mot mänskligheten eller andra massövergrepp. Regeringen har tillsammans med de andra EU-länderna uppmanat säkerhetsrådet att hänskjuta situationen i till , . I stora delar av , och sker en viktig utveckling. behöver kontinuerligt se över och förnya samarbetet och dialogen med ett i snabb förändring. Till grund ligger ett historiskt förankrat engagemang som spänner över hela den afrikanska kontinenten. Konflikter pågår alltjämt, internationella krishanteringsinsatser är fortsatt nödvändiga och reglerna för konfliktmineraler behöver skärpas. Men vi ska också bejaka en hållbar ekonomisk tillväxt och ett ökat regionalt ansvarstagande, inte minst från Afrikanska unionen. I ser fram emot att fördjupa politiska kontakter och ekonomiska relationer, inte minst genom vårt breda strategiska partnerskap med . EU:s frihandelsavtal ger möjligheter att utveckla ekonomiska utbyte med en rad länder, med avstamp i ett långvarigt svenskt stöd för frihet och demokratiutveckling. Närmandet mellan och är historiskt och inger hopp. I regeringens engagemang för demokrati, mänskliga rättigheter och reformer i är en återupprättad bilateral dialog en viktig komponent. De senaste decenniernas ekonomiska, politiska och demografiska utveckling i saknar motstycke. ska ta till vara de nya möjligheter som därmed öppnas. Vi vill bidra till en hållbar samhällsutveckling på demokratisk grund och med respekt för de mänskliga rättigheterna. Regeringen eftersträvar ett närmare samarbete med på det ekonomiska och politiska området, där en uppriktig dialog om mänskliga rättigheter är en självklarhet. stärker det civila engagemanget i som bland annat inriktas på kvinnors och flickors situation. Säkerhetsläget är fortsatt en utmaning. deltar i den Natoledda militära utbildnings- och rådgivningsinsatsen Resolute Support Mission, och vi är engagerade i EU:s polisinsats. ska främja en fri och rättvis världshandel. WTO som organisation ska stärkas. Stor vikt fästs vid Doharundan och vid förhandlingar om miljövaror och tjänster. Särskilt prioriterat är att slutföra förhandlingarna mellan och om ett handels- och investeringsavtal, TTIP. Regeringen kommer att arbeta för progressiva internationella handelsavtal och för att riva handelshinder. ska inom EU driva på för en fri och rättvis handelspolitik och en fördjupad inre marknad. Arbetet för att ingå frihandelsavtal mellan EU och andra ekonomiskt betydelsefulla aktörer ska prioriteras. I ska vi agera för att minska protektionistiska tendenser, bland annat från G20-länderna. Främjandet av export, import och investeringar i är integrerat i utrikespolitiken och därmed ett ansvar för hela regeringen. En exportstrategi utarbetas för att små och medelstora företag ska ta sig in på en internationell marknad och för att fler svenska företag ska ta sig in på marknader med hög tillväxtpotential. formas en feministisk utrikespolitik vars mål är att motverka diskriminering av kvinnor, förbättra kvinnors villkor samt bidra till fred och utveckling. Kvinnors delaktighet i beslutsfattande ska stärkas såväl i länder med fred som i länder i konflikt eller där återuppbyggnadsarbete pågår. På så vis stärks hållbarheten i våra samhällen. Konkreta steg för kvinnors plats och rättigheter tas även genom ökat samarbete med civilsamhället samt med våra partner i EU och FN. Med våra nordiska EU-vänner har vi föreslagit att det utses en särskild EU-representant för jämställdhet och genomförandet av resolution , som fyller . Vi kommer också att fortsätta arbetet med att motverka straffrihet för könsbaserat våld, vilket behövs både i fredstid och i samband med väpnade konflikter. FN:s medlemsländer bör driva på arbetet för kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, rätten till ekonomisk egenmakt och rätten att bestämma över sin egen kropp. Detta är särskilt viktigt i tider när världssamfundet ska bekräfta de åtaganden om kvinnors villkor som gjordes i . Det handlar om villkor som ska förbättras - inte undergrävas. En feministisk utrikespolitik ska genomsyra hela utrikesförvaltningens arbete och syfta till att stärka kvinnors rättigheter, öka kvinnors tillgång till resurser och öka kvinnors representation. De värden som vägleder svensk utrikespolitik framstår alltjämt som ett sällsynt modernt sätt att organisera en samhällsgemenskap: samarbete med våra grannar, som garanterar freden och skapar gemensam säkerhet solidaritet som inte känner några gränser, i syfte att öka jämlikheten och utrota fattigdomen jämställdhet och en feministisk utrikespolitik, eftersom mänskliga rättigheter också är kvinnors rättigheter en hållbar utveckling, mot bakgrund av att fjolåret var jordens varmaste sedan temperaturerna började mätas 1880. Så formas en utrikes- och säkerhetspolitik som ska föras ut till ett bredare samtal i vårt land och som vägleds av nödvändigheten av gemensam säkerhet och insikten om att vi delar en ödesgemenskap. Andras öden är också våra. Det är regeringens fasta vilja att , i en orolig tid, ska ta globalt ansvar genom att vara en stark röst i världen. Säkerheten i vårt närområde har drastiskt försämrats . I detta läge ska verka för ett starkt EU. EU bidrar till vår säkerhet och är främsta verktyg för att vår utrikespolitik ska få effekt. Läget är akut och kräver ett resolut agerande från EU:s sida. Här måste fortsätta att spela en central roll. Alliansregeringens utrikespolitiska linje innebar en tydlig satsning på närområdet, på EU och på . Alliansregeringen hade en samlad bild över vad vi ville med EU-samarbetet. Vi hade en tydlig agenda, och vi genomförde ett mycket framgångsrikt ordförandeskap. Vi stärkte våra positioner i EU och ökade vårt inflytande. Detta var resultatet av ett gemensamt aktivt och ansvarsfullt agerande och en mycket tydlig agenda. Det regeringen har visat sedan den tillträdde tycker jag dock visar på en risk för att vi har en mer ofokuserad utrikespolitik. Det är en utrikespolitik som spänner över ett så vitt fält att vi riskerar att försvaga inflytande inom EU och därmed också i förlängningen EU:s gemensamma röst. I av upptrappade konflikter och ökad oro får vi inte tappa fokus på närområdet, på EU eller på . Utrikesministern har sagt: Vi kan inte bara ägna oss åt EU när vi har hela världen som arbetsfält. Detta bekräftar min oro. Därför vill jag ändå fråga utrikesministern: Hur ser regeringen på utvecklingen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik? Och hur kommer ni att säkerställa att behåller sitt starka inflytande inom EU? oroar sig över att regeringen betonar FN och att det går ut över vårt EU-engagemang. Då talar du till en person som var EU-kommissionär och som precis har läst upp en utrikesdeklaration där vi alldeles tydligt markerar att vi hör ihop med EU och ska agera inom EU. I likhet med min företrädare tror jag att politiska nivåer samspelar. I stöder vi FN-sändebudet . Vi arbetar med . Vi behöver ta emot fler flyktingar; det är ett exempel på en fråga där EU:s och FN:s intressen sammanfaller. Vi talar om detta när EU:s utrikesministrar träffas. Det är möten som också har bekräftat behovet av gemensamt agerande gentemot den ryska aggressionen. FN och EU hör ihop. Vad som händer i världen påverkar och svenska kommuner. Jag hoppas att de personer som vill se ett starkt EU inte heller glömmer den globala och lokala politiska nivån. Vi kan förstås återkomma till det, men det jag har hört i och även på andra håll är att vi har en stor samsyn. Det är ytterst sällan jag har hört några invändningar mot vår EU-politik eller några förslag som avviker. Kan vi kanske få något konkret exempel på vad som avses, i så fall? Det är nu tydligt att en plats i säkerhetsrådet är det övergripande målet för regeringen. Vi stöder naturligtvis kandidaturen. Men när man har en sådan tydlig prioritering finns det en risk att detta påverkar den andra delen av inte minst utrikesförvaltningens verksamhet. är ett litet land. Vi har en stark utrikesförvaltning, men den är inte oändlig. Resurserna är inte oändliga. Det är därför jag är oroad över hur man gör när man nu ska prioritera. Kan utrikesministern säga någonting om hur detta kommer att påverka inte bara utrikespolitiken utan också möjlighet att få genomslag överallt? Jag oroar mig fortfarande för risken att EU tonas ned på bekostnad av en tydlig FN-prioritering. Självklart behöver vi kunna agera på hela arenan, både i EU och i FN. Men frågan om risken för att EU nedprioriteras har jag inte fått något tydligt svar på. Skillnaden mellan den förra regeringen och denna regering är att ni nöjde er med att uttrycka några vackra ord om ambitionen att kandidera till . Ambitionen fanns också på er dagordning, men ni gjorde ingenting med den. Vi agerar nu samfällt och kraftfullt. Vi har begränsade resurser, så det är klart att vi är försiktiga med hur många timmar vi kan avsätta till detta arbete. Men på inget sätt står det i motsats till det arbete som vi utför , och i EU-sammanhang. Det är det som dominerar våra arbetsuppgifter, inte minst nu när vi har en kris i vårt närområde. Vi måste göra både och, för det gagnar vår sak. Det är viktigt vad som sker i EU, för vi behöver kontakterna med alla de länder som också påverkar situationen i vårt eget land. Vi har ett mycket allvarligt säkerhetspolitiskt problem i , utrikesminister . Människor reser för att delta i terrorverksamhet med för att sedan kunna komma tillbaka till . Det är bra att utrikesministern i utrikesdeklarationen tog upp att den som deltar i fruktansvärda illdåd också ska få straff. Ett deltagande där ska få konsekvenser. Men det räcker inte att hänvisa till . Jag håller med om att brott ska dömas där. Men har vi ett problem med människor som reser från ned för att delta i detta och kommer tillbaka till . Det måste på något sätt få någon typ av konsekvenser också i . Jag undrar: Vad ska utrikesministern konkret göra för att vidta åtgärder? Här går inrikespolitiken och utrikespolitiken ihop, precis som utrikesministern sa. Utrikesministern har också ett ansvar här. Vi har också ett ansvar för hindra att människor reser ned och ytterligare förvärrar konflikten i och . Där har också ett ansvar. Jag vill fråga: Vad anser utrikesministern om regeringens utsedda nationella samordnares uttalande om att IS-avhoppare ska kunna få någon typ av skattefinansierat stöd och hjälp till ett arbete? Ska verkligen deltagande i terrorism belönas på det här sättet? Jag får inte ihop regeringens tveeggade och otydliga politik på området. Vad tror utrikesminister att det ger för signaler till de människor som drabbas av våldsgärningar om det bara går att hoppa av och sedan få någon typ av skattefinansierat stöd i ? Vi måste agera på flera plan, parallellt och på flera olika spår. Vi försöker angripa orsakerna till Isils framfart och bekämpa dem där det är mest verkningsfullt. Vi jobbar på både det humanitära och det politiska spåret för att se till att långsiktigt lösa konflikten och det som är grundorsaken till Isils härjningar. Vi arbetar framför allt via EU. Det här är uppe på vartenda sammanträde i utrikesministerkretsen och även när statsministrarna ses för att se hur vi kan förbättra gränskontroller och hur vi kan införa lagstiftning som svarar mot FN:s vädjan om att göra det förbjudet att strida för terroristorganisationer. Som du vet, , förbereds nu en sådan lagstiftning också i . Det är det säkraste sättet att kunna lagföra dem när de kommer tillbaka. Sedan måste vi också jobba med förebyggande insatser, för att förhindra att unga män och kvinnor från reser för att strida med Isil. Där har vi en nationell samordnare. Vi är också lite av en förebild i EU-kretsen. Kontakter med det civila samhället och med religiösa grupper behövs. Det behövs ett arbete som går lite djupare än att bara titta på hur man förstärker gränskontroller. Man behöver titta på behovet av att undvika att de rekryteras till Isil. Vi måste alltså arbeta på alla de spåren . Efter vad jag har sett av arbete är jag övertygad om att hon gör ett mycket seriöst och viktigt arbete. Hon är också inbjuden till för att dela med sig av sina erfarenheter nu när det är ett toppmöte där om att bekämpa våldsam extremism. Jag vill tacka utrikesminister . Att arbeta förebyggande är en helt annan sak, men det var inte det som sa. Hon sa att man kan hoppa av och sedan få någon typ av skattefinansierat stöd. Det uttalandet borde utrikesministern förklara och ta tydligare avstånd från och vara tydlig med att terror aldrig ska belönas. Jag vill gärna att det ska läggas fram på bordet. Om utrikesministern står för det som framförs, att deltagande i terrorverksamhet inte ska belönas utan snarare straffas, förutsätter jag att utrikesminister som i förrgår satt öga mot öga med ledare då ställde ultimatum om att inga fler löneutbetalningar ska ske till dem som utför terrordåd i mot judar. Annars är utrikesministern inte konsekvent i sin politik.