· H2C120150115fs · 2015-01-15 14:00:49 — Jag vill rikta en fråga till infrastrukturminister om en av de kanske viktigaste frågorna kring infrastrukturen i , nämligen den om framtid. tog beslut om att bevara , framför allt mot en utredning om att avveckla flygplatsen. Detta till trots valde regeringen att tillsätta en utredning i just den frågan. Det är bekymmersamt av flera skäl. behövs för att säkra jobb och tillväxt i hela landet. behövs för att ha fungerande flygförbindelser till och från . Dessutom uttalade sig en majoritet i riksdag tydligt för och mot en utredning om avveckling. Min fråga till infrastrukturministern är därför om hon och regeringen avser att dra tillbaka den utredning som ni har satt igång. Jag vill börja med att säga att regeringen inte har tillsatt någon utredning. Vad regeringen har gjort är att vi har utsett en samordnare, , som på regeringens uppdrag ska utreda förutsättningarna för att ersätta den trafik som sker till och från med i första hand . Det är tydligt utsagt att någon nedläggning av inte är aktuell om man inte kan ersätta trafiken där med trafik på andra platser i närområdet. Det är regeringens privilegium att tillsätta utredningar, förhandlingspersoner och samordnare i olika frågor. Det har regeringen gjort i det här sammanhanget, och vi har för avsikt att låta fortsätta med arbetet och avlämna en rapport . Det var ett tydligt besked i formfrågan: Man avser inte att följa beslut. För alla de oroliga medborgarna runt om i är framtiden fortfarande osäker vad gäller existens eller inte för , och det kan jag bara beklaga. Jobb och tillväxt hotas om man inte kan ta sig till och från vår huvudstad. Många företag funderar på om de ska behöva avveckla sin verksamhet därför att de kan ha fungerande flygförbindelser till och från olika orter runt om i . Det är bekymmersamt särskilt eftersom Swedavia, som äger både och , har varit tydlig med att inte kan ta emot den trafik som har . Ännu mer bekymmersamt är om regeringen uppfattar att det är helt oväsentligt vilka beslut som tas i trafikutskottet eller i den här kammaren. Jag frågar igen: Anser infrastrukturministern att det är rimligt att inte följa beslut i den här frågan? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill än en gång förtydliga att för regeringen är det transporterna i hela landet, mellan och övriga regioner i , som står i fokus - inte exakt vilken geografisk plats som man landar på och lyfter från. De direktiv som har fått handlar mycket om att se till att man kan säkra den kapacitet som finns , med de båda flygplatserna, eventuellt samlat på en enda flygplats. Då får man i så fall se över om det behövs investeringar på för att klara volymökningen. Hotet mot flygtrafiken till och från är en myt, får man nog säga. Det handlar inte om att lägga ned även om man inte klarar kapaciteten, utan kapaciteten är en förutsättning för att över huvud taget gå vidare med frågan. Det finns en ganska tydlig uppdelning för vad regeringen gör och vad gör. För ett eller besökte jag , . Det framgick vid det tillfället att NI, som är den grupp i som har högst utbildning för att hantera till exempel terrorangrepp, inte hade kapacitet nog att hantera två terrorangrepp i större skala på olika geografiska platser i . Samma slutsats drog tidigare justitieministern och , som angav att NI behövde vara omkring 97 personer för att klara en sådan situation, vilket de inte är . Förra regeringen gjorde dock inget åt situationen. Med tanke på att NI är underbemannad och att både denna regering och den budget som antogs underfinansierar polisen med kvarstår stora frågetecken om förmåga att hantera simultana terrorangrepp. Jag undrar då: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att säkerställa beredskap vid terrorangrepp? Tack för frågan! Det är naturligtvis av största vikt att vi har en polisorganisation men också en organisation i hela samhället som kan hantera ett ökat tryck i säkerhetsläget när det gäller terrorism. Vi har haft en bred debatt i svenska medier efter händelsen i . I den debatten har det visat sig att flera myndigheter redan planerar för förstärkningar i olika delar. Det handlar både om det förebyggande arbetet och om det breda angreppssättet, men det frågeställaren tar upp handlar specifikt om polisen. Där följer regeringen frågan, och myndigheten har talat om att man har vidtagit åtgärder med anledning av det säkerhetsläge som man ser. Man har till exempel gjort förstärkningar på olika platser i , där man har sett ett ökat potentiellt hot. När det gäller utvecklingen följer myndigheten naturligtvis hur man behöver fördela om resurser i närtid men också på . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag var i kontakt med i går. Det har inte aviserats några förstärkningar av bemanningen. Med tanke på att polisen är underfinansierad och det är polisen som betalar för NI kvarstår stora frågetecken när det gäller . Jag hade faktiskt hoppats på ett klarare besked från regeringen. En annan aspekt är självfallet att förhindra att terrorister kommer till över huvud taget. har föreslagit att man ska dra in medborgarskapet för dem som åker på terrorresor, tillsammans med ett återuppbyggt gränsskydd, för att helt enkelt se till att de inte får eller kan komma in till EU eller . Regeringen har avvisat detta förslag och välkomnar med andra ord att jihadkrigare kommer tillbaka till , vilket är rätt anmärkningsvärt. Jag tror att svenska folket gärna vill få ett konkret svar på frågan varför denna regering vill ha tillbaka islamister, jihadkrigare och IS-mördare till vårt land. Ett konkret svar efterfrågas. När det gäller polisens interna organisation måste de naturligtvis se om de kan omfördela resurser när det behövs. Det är uppenbarligen inte bara som jobbar med den breda terrorberedskapen. I skyddet av olika platser är det till exempel inte som är i arbete, utan det är hela polisorganisationen. De förslag som har kommit med tror de ska vara något slags nyckel för att lösa det hela och att vi inte kommer att ha några terrorangrepp i om vi tar bort medborgarskapet för enskilda individer, terrorister, som kommer tillbaka efter krig. Då tror jag att man ser problemet på fel sätt. Det skulle skapa en falsk säkerhet. Det finns många andra som man inte kommer åt på det sättet, och det är mycket bättre att titta brett på hur vi i det svenska samhället minskar den här rekryteringen och naturligtvis också säkerställer att de personer som kommer tillbaka från dessa miljöer får ett tydligt omhändertagande och att det också sker en rättslig prövning, vilket också krävs internationellt. Jag vill ställa en fråga till klimat- och miljöminister . valde att delegera rätten att besluta om licensjakt på varg till ett antal länsstyrelser. I samband med det kommenterade ministern och hennes kollega detta i medierna. Det uppdagades då att det finns en stor oenighet i regeringen i frågan och hur frågan ska hanteras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund har licensjakten på varg återigen stoppats i , och . Vi har en ohållbar situation. Många människor är mycket oroliga, frustrerade och arga . Många undrar vad regeringen egentligen tycker och vilken rovdjurspolitik man i praktiken driver. Därför är min fråga till klimat- och miljöministern: besked har ministern att ge i vargjaktsfrågan? Vilken rovdjurspolitik står regeringen egentligen för? De regler som reglerar vargjakten genomfördes av den förra regeringen. Det var regler som bestämdes här i , men det var framför allt fråga om regler om ändringar i jaktförordningen. Det är dessa regler som uppenbarligen mycket olyckligt, tycker jag, har blivit utformade på ett sätt som gör att det återigen har blivit en fråga snarare för domstolarna än för en sund rovdjursförvaltning byggd på vad våra förvaltningar har för uppdrag från regeringen. Det är bara att beklaga att den situationen består och att vi inte har kunnat leva upp till ett regelverk i som också klarar en vanlig rättslig prövning, vilket görs på alla andra politiska områden. Jag förstår de människor som blir ganska frustrerade när de ena dagen planerar för en aktivitet som de tror att de ska göra dagen efter, och sedan ställer domstolarna in detta. Men jag kan bara konstatera att de regler som dessa beslut bygger på är de regler som den förra regeringen genomförde. Jag hör vad ministern säger och kan också förstå problematiken i att det gäller att komma till ett förverkligande av beslut. Jag vill därför repetera frågan vad regeringens ambitioner med dagens rovdjurspolitik är och hur ni ser på hur frågan ska hanteras denna vinter. Kan vi förvänta oss att ni kommer att medverka till att få igång en reglerad förvaltningsjakt, inte minst i de områden som har mycket stora lokala problem med en mycket stor förekomst av bland annat varg som drabbar landsbygdens förutsättningar för att ha en aktiv djurhållning - vi talar då om bland annat får- och boskapsskötsel? Hur ser ministern på detta, och vad är regeringens ambitioner kortsiktigt under denna vinter? Regeringen har varit väldigt tydlig när det gäller frågan om att vi behöver en långsiktigt hållbar rovdjursförvaltning. Men vi behöver också ett förstärkt arbete för att skydda tamdjur och husdjur med tanke på den uppenbara konflikt som finns mellan till exempel rovdjur och tamboskap. Vi hade velat utveckla arbetet med viltskadeersättningen och metodutvecklingen. Men tyvärr drogs de anslagshöjningar som fanns i regeringens förslag till budget ned när valde att anta oppositionens budget i stället. Det kan vi beklaga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Naturligtvis är situationen sådan att med det rättsliga läge som har uppstått måste regeringen återkomma i frågan om hur man ska få en viltvård och en rovdjursförvaltning i som också har rättslig status. Vargarna fortsätter att finnas i , och vi behöver få en minskad konfliktyta i fråga om djurhållningen. Det är helt uppenbart. Jag ställer min fråga till civilminister . har det kommit tydliga signaler från olika yrkesgrupper inom välfärden. De menar att deras kunskaper och erfarenheter har fått stå tillbaka för statistik och olika ekonomiska modeller. Den administrativa bördan inom bland annat skolan och sjukvården har därför ökat eftersom omfattande dokumentation är nödvändig för att kunna utvärdera effektiviteten i verksamheterna. Inom till exempel skolan får lärarna mindre tid att planera sin undervisning då mer tid går åt till dokumentation. Mätning och utvärdering av verksamheterna inom välfärden är viktiga. Men när priset är att professionens omdöme och kunnande blir sekundärt i styrningen av verksamheten måste något göras. Därför är min fråga till civilministern: Vad avser regeringen att göra för att professionens kunnande och yrkesetik ska bli vägledande i välfärden? Jag tackar för frågan. Detta är en otroligt viktig fråga för regeringen. Styrningen av de offentliga verksamheterna styr kvaliteten i all offentlig verksamhet. För att vi ska stärka kvaliteten måste medarbetarna i offentlig sektor få rätt förutsättningar, och deras autonomi och självständighet ska respekteras. Det är först när vi erkänner medarbetarnas kunskap och professionella hantering av den verksamhet som de ingår i och deras behov av autonomi som vi kan utveckla svensk offentlig förvaltning och svensk välfärd. Det finns anledning att utveckla nya styrmetoder. Vi har under använt oss av mer och mer marknadsorienterade metoder. Syftet har varit att avbyråkratisera verksamheterna. Men effekten har blivit att vi har överbyråkratiserat och minskat handlingsutrymmet för medarbetarna i välfärden. Vi avser därför att ta fram nya styrmetoder med målet att stärka professionernas autonomi och ställning i offentlig verksamhet. Det finns även andra sidor av detta som påverkar yrkesutövarna inom välfärden. Som exempel kan bristen på långsiktighet, pressad bemanning och avsaknad av meddelarfrihet nämnas som en del av vinstjakten inom välfärden. Vilka åtgärder vill regeringen vidta för att säkerställa att god kvalitet uppnås inom välfärden och att erfaren personal får möjlighet och tid att utföra sitt jobb? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund För det första måste vi säkerställa att vi tillför välfärden resurser. Välfärd kostar, och det är viktigt att stat, kommuner och landsting fortsätter att satsa på välfärden och utveckla kvaliteten i välfärden. För det andra ska vi ha regelverk som garanterar kvalitet och långsiktighet och som sätter brukarnas behov i fokus. Då är det mycket viktigt att pengarna används till det som de är avsedda för. Pengar som ska gå till undervisning ska gå till undervisning och inte till någonting annat. Pengar som ska gå till sjukvård ska användas inom sjukvården och inte föras ut till skatteparadis utanför . Det är otroligt viktigt att vi har ett regelverk som säkerställer kvaliteten och som sätter medarbetarna och brukarna i fokus. Därför avser regeringen att utreda ett antal rättsliga frågor som handlar om kvaliteten och långsiktigheten i den offentliga välfärden. Vi kommer att samarbeta med alla krafter som är beredda att ta ansvar för utvecklingen av kvaliteten i svensk välfärd. Biståndet ökade med . Men man måste ändå prioritera. Vi hade en budgetdebatt här i kammaren då biståndsministern deltog. Jag blev mycket glad över det besked som hon då gav, nämligen att när man tvingas prioritera mellan dessa olika anslagsposter måste man sätta sig ned och diskutera och givetvis göra det i samråd med för att nå en enighet om prioriteringar kring de olika anslagsposterna. Detta är ett nytt sätt att arbeta, och jag tror att och utrikesutskottet verkligen välkomnar att får vara med och påverka dessa olika anslagsposter. Min konkreta fråga är: Hur ska detta samråd gå till för att man ska nå en enighet kring prioriteringar inom biståndet, och när kan utskottet förvänta sig att få en sådan inbjudan? Hur är tanken med detta samråd? Det råder en mycket stor enighet i över partigränserna och över blockgränsen om att vi ska ha ett generöst bistånd. Alla partier i denna kammare, förutom , är eniga om att till exempel av bni ska gå till bistånd. Vi har en bred enighet om behovet av att är en ledande aktör inom FN och inom de olika organisationer som behövs mer . Den tidigare biståndsledningen - har innehaft posten - har gjort prioriteringar som vi i stor utsträckning instämmer i. Jag ämnar komma till utskottet och diskutera dessa frågor. Vi inbjuder också till andra möten med utskottets ledamöter och har en kontinuerlig dialog. Om vi sedan kan formalisera den ytterligare i form av skrivelser och annat gör vi gärna det. Jag tackar för svaret. Det stämmer att vi har en stor enighet. Men det finns också saker som skiljer oss åt. Det som jag tänker främst på är att drev på mycket kraftfullt när det gällde sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, för att nämna någonting. Det gäller även demokrati och mänskliga rättigheter. Men det handlar också om att man verkligen ska nå de allra fattigaste och mest förtryckta länderna och att fokusera biståndet till färre länder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tycker att det var en bra ansats som biståndsministern gav om att komma till och ha ett samråd och försöka nå en enighet. Det är ett nytt grepp, och jag tror att det är mycket välkommet att ledamöter från olika partier får vara med och påverka vad det är som faktiskt prioriteras. Ytterst är det regeringen som bestämmer. Men jag tror att det är positivt och välkomnar att denna möjlighet ges. Jag vill än en gång passa på att tacka förutvarande biståndsminister för hennes insats. Jag beklagar också att nu lämnar , med tanke på den enorma och unika erfarenhet och kunskap hon har på området. Vi hade gärna fortsatt dialogen längre framöver. Jag delar bedömningen att vi, även om vi ser att fattigdomen minskar i många länder och att många länder blir medelinkomstländer, ser en motsatt trend i de länder som är allra fattigast och att behöver engagera sig mer i de länderna. Jag ämnar göra det. Det handlar kanske inte om att styra över större finansiella medel utan om att ha mer fokus på hur man kan hjälpa till att bygga upp institutioner. Har man ingen bra politik på plats kan man heller inte ta hand om de pengar och andra materiella insatser vi kan bidra med. Jag har också en fråga till biståndsministern. Ett bistånd av hög kvalitet förutsätter en biståndsdebatt av hög kvalitet. I har tidningen varit en viktig aktör för såväl information som debatt och kritisk granskning. ser vi dock att förutsättningarna för tidningen förändras mycket snabbt - papperstidningen läggs ned och blir i stället en nättidning. Man har ändrat ägarpolicyn för Omvärlden och tagit bort uppdraget att bedriva kritisk granskning. Den nuvarande redaktionen förlorade upphandlingen, och man får en ny redaktion. Sist men inte minst har det bestämts att tidningen ska upphandlas . Det skapar självklart problem för kritisk granskning om det är så att journalister ska upphandlas av just den myndighet de är satta att kritiskt granska. Vilken journalist kommer att ha modet att skriva en kritisk artikel om biståndsministern eller Sida om hela redaktionen kan få gå ? Jag skulle vilja veta om biståndsministern är nöjd med den här modellen eller om man är beredd att arbeta för en annan modell för tidningen . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för frågan. Jag delar absolut uppfattningen att det är oerhört viktigt att vi har en granskning och att det är en levande journalistik som fokuserar på biståndsområdet, just därför att det är ett sådant enormt viktigt område - inte minst i termer av ekonomisk storlek i den svenska budgeten. Det är alltså väldigt viktigt. Människor ska få veta vad biståndet används till och att det används på ett bra sätt. Det finns en strategi för informations- och kommunikationsanslag som den tidigare regeringen har formulerat och där man lade mindre tonvikt vid det här att granska. Den nya regeringen avser att ta fram en ny infokomstrategi där vi är mycket tydliga med att det ska handla om att också kunna kritisera, ifrågasätta och ha ett fritt förhållningssätt till regeringens och myndighetens arbete. Jag tackar biståndsministern för svaret. Det är välkommet med en ny kommunikationsstrategi för det svenska biståndet. med borgerlig regering behöver vi mer av bredd, mer av höjd och mer av kvalitet i den svenska biståndsdebatten. Jag ställde dock en konkret fråga om tidningen , som är en central aktör. finns det en möjlighet för regeringen att med den nya strategin fundera på hur vi kan säkra en långsiktigt granskande roll för Omvärlden. Jag tror nämligen att , som inte bara är biståndsminister utan också gammal journalist, inser att oberoende granskning och årlig upphandling inte riktigt går ihop. Det har funnits idéer om hur man ska kunna lösa detta i stället. Det kan lösas genom stiftelser, genom att ha för upphandling - som man hade tidigare - eller genom att man hittar en public service-lösning för tidningen . Är , nu när hon sätter sig ned med arbetet för att ta fram en ny strategi för biståndsinformation och biståndskommunikation, beredd att titta på andra former för tidningen för att säkra långsiktighet, oberoende och kritisk granskning? är den som ytterst har ansvarat för att utforma vilka projekt man kommer att ge till och inte, så det beslutet har fattats av Sida. Det är dock riktigt att regeringen nu kommer att ta fram en ny informations- och kommunikationsstrategi, och vi är villiga att titta på alla delar och på hur man kan vara väldigt tydlig med vår prioritering. Det är precis som säger; som tidigare journalist uppskattar jag papperstidning, och det finns ingen journalistik värd namnet som inte är oberoende. Vi vill väl inte att skattepengar ska användas till enbart någon form av information om - eller kanske ren propaganda för - myndighetens eller regeringens arbete, utan givetvis ska vi ha oberoende och granskande journalistik. Annars tycker jag inte att det är värt skattepengarna, utan då får man ge ut broschyrer i stället. Min fråga riktar sig till socialförsäkringsminister . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Riksdagsbeslutet innebär att vi nu ska tillsätta en utredning om förändring av pensionssystemet så att mer av den intjänade pensionen kan fördelas lika mellan makar. Min fråga är när utredningen kommer till och hur den kommer att arbeta. Det är en väldigt viktig fråga, inte minst för alla de kvinnor som har jobbat inom låglöneyrken eller jobbat deltid och som känner att de vill skilja sig - kanske för att maken begår övergrepp eller så - men ser att de inte har råd att skilja sig. Jag tackar för den viktiga frågan. Jag är väldigt glad att pensionerna nu ingår som en del i decemberöverenskommelsen och att vi är överens över blockgränserna om att tillsammans arbeta vidare med de viktiga frågorna. Jag har sedan jag tillträdde som socialförsäkringsminister gång på gång lyft fram just situationen för kvinnor i relation till hur vårt pensionssystem är konstruerat , både när det gäller vad vi behöver göra på kort sikt och vad vi behöver göra på för att skapa ett mer jämställt samhälle. Det kommer alltså givetvis att vara en av de frågor vi kommer att diskutera tillsammans med den pensionsgrupp jag hoppas snart ska sammanträda. Vi har ett pensionssystem vi ska vara stolta över, och vi ska vara stolta över att vi lyckades skifta över från ATP-systemet till det nuvarande. Det är nämligen finansiellt stabilt för samhället - vi har från samhällets sida råd. Det är dock inte stabilt för de enskilda, genom bromsen. Det kan bli fluktuationer. Det slår extra hårt mot kvinnor som har väldigt låga pensioner. Vi har 140 000 kvinnor som ligger under EU:s fattigdomsgräns, och det beror på låga löner. Vi trodde ju när vi skapade systemet - jag satt i arbetsgruppen - att löneutvecklingen skulle bli mycket mer positiv för kvinnor, och det har den inte blivit. Då blir det extra viktigt att vi gör någonting för den gruppen . Tack, - jag är väldigt glad att kunna säga att jag delar dina synpunkter på det här, både avseende stoltheten över det pensionssystem vi har och avseende att vi också måste se de utmaningar systemet ger oss i vitögat. Det handlar bland annat om vad vi måste göra på kort sikt för att förbättra situationen för de sämst ställda pensionärerna, som väldigt ofta är kvinnor. Då är det intressant att titta vidare på det förslag som beslutades i och se om det är en väg som kan bidra till att förbättra situationen, tillsammans med andra. Det handlar dock också om att vi behöver hjälpas åt att fortsätta sätta frågan om kvinnors situation på svensk arbetsmarknad och deras lönenivåer på agendan för att få en mer jämställd arbetsmarknad i . Det ser jag fram emot. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag skulle vilja ställa en fråga till klimat- och miljöminister . Det är egentligen en skräpfråga, för den handlar framför allt om skräp i havet. Väldigt mycket av det skräp som vi slänger hamnar förr eller senare i havet. Det finns beräkningar på att ungefär skräp hamnar i världshaven. Det flyter runt. hamnar på botten, driver omkring med strömmarna och hamnar på landbacken. Det här är inte bara en estetisk fråga utan också en allvarlig miljöfråga. Jag skulle vilja dela upp min fråga i två delar, en om källan till skräpet och en om omhändertagandet av skräpet. Framför allt är det plast som är farligt. Det bryts ned i mindre och mindre delar. Det kan vara stora plastsaker som snärjer sig runt djurliv, men det är också många djur som äter plast som brutits ned i mindre delar, till exempel stormfåglar och annat, 33 partiklar per mage. Min fråga är: Hur kan bidra till att minska nedskräpningen i haven? Jag tackar för en angelägen fråga. Som du pekar på drabbas både människor och framför allt djur i världshaven och i vår biologiska mångfald. Jag tror att vi alla har sett skräckbilderna på en stormfågel, eller vilken fågelart det var, med halva magsäcken full av plaster. Det dumpas, som du sa, väldigt mycket i världshaven.