· H2C120150423fs · 2015-04-23 14:00:49 — Min fråga går till statsrådet . Just nu är på allas läppar. Förväntningarna är höga, och alla berörda hoppas att just deras krav ska tillgodoses. Energiministern har sagt att förhandlingarna är förutsättningslösa, alla energislag är möjliga, inget ska uteslutas och vi ska ha en öppen och välkomnande dialog. föreslås nu en rad beslut från regeringens sida som kommer att påverka inte bara den nutida utan även den framtida energiförsörjningen. Det handlar om höjd kärnavfallsavgift, höjd effektskatt på kärnkraftsel, ytterligare utbyggnad av gröna elcertifikat och subventioner för förnybar el. Det är förslag som samlat påverkar energisystemet och olika kraftslag och deras möjligheter att utvecklas även efter 2025. Hur stämmer denna snedvridning av den svenska energimarknaden med ministerns ord om de öppna och förutsättningslösa samtalen som han säger sig vilja se? Jag tackar ledamoten för en angelägen fråga. långsiktiga energiförsörjning är central för våra möjligheter att utveckla och hävda jobb, tillväxt och ett välfärdssamhälle. Jag tror att alla som har varit med om ett längre strömavbrott förstår vad jag menar. Vi har att fatta beslut om ett antal frågor i riksdag. Om ingenting görs kommer de sammantaget att leda till att vi får stora svårigheter, inte men därefter. Det är mot den bakgrunden som regeringen har tillsatt denna kommission. Precis som ledamoten säger är direktiven mycket öppna eftersom vi gärna vill ha ett samarbete kring detta. Men kan man inte bara stå och vänta. Kommissionen ska titta på . De kommande tio åren måste vi också ta ett antal beslut, så att vi kan säkra att vi får en fortsatt god utveckling och har både effekt och energi i såväl vårt elsystem som i det övriga energisystemet. Om samtalen ska vara öppna och förutsättningslösa och allt ska vara möjligt, är det då inte naivt av statsrådet att tro att de beslut som regeringen fattar inte påverkar utfallet av arbete? Hur mycket är statsrådets ord om öppna och förutsättningslösa samtal värda? är mycket kritiska till valet av tidpunkt för att göra dessa stora ändringar som faktiskt är samlade i vår energipolitik. Varför väljer ministern att ensidigt göra ändringar i energipolitiken just nu i stället för att låta arbeta i lugn och ro, vilket egentligen är det som ministern försöker säga att han vill? Jag blir lite orolig över den ton som har i denna fråga. Jag tror nämligen att de allra flesta - industri, miljöorganisationer och forskare - inser att vi måste ha en blocköverskridande överenskommelse om energin om vi ska kunna säkra investeringar i vårt energisystem. Jag får ett antal frågor om någonting som ledamoten mycket väl vet måste göras . Jag ska ta upp certifikatsystemet. Det var den förra moderatledda regeringen som bestämde att det skulle vara en kontrollstation tillsammans med , det vill säga denna vår. Det var ett beslut som togs när man ingick avtalet med . Låt oss tala om avfallsfonden. Det finns en överenskommelse i , möjligtvis med undantag för ett parti i , om att det är industrin som ska stå för kostnaderna för kärnavfallet. Den som gör den bedömningen är . Detta är vi och har varit överens om. Gäller inte detta längre? Min fråga går till socialförsäkringsministern. kunde vi läsa i medierna om att har lämnat en skrivelse till där vissa brister i nuvarande socialförsäkringsregler påpekas. Enligt den nya lagtolkningen som togs i bruk 2013 får i en pågående utbetalning av exempelvis bostadsbidrag inte ta hänsyn till om de uppgifter som EU-migranter angav som skäl till bosättning i stämmer eller inte. Då enbart får ta hänsyn till huruvida personerna är här eller inte kan dessa felutbetalningar fortgå. Vad avser socialförsäkringsministern att göra för att komma till rätta med denna problematik? Jag tackar för frågan. Utgångspunkten för det svar som vi har fått från är frågor från som handlar just om huruvida det finns glapp i dessa regelsystem. Det svar som har inkommit till kommer vi naturligtvis att se över och analysera och fundera på om det med utgångspunkt från det är nödvändigt att vidta några åtgärder. Jag vill också säga att det är en viktig fråga som pekar på. Den handlar bland annat om en utredning som redan har tillsatts och pågår just nu och som handlar om svensk social trygghet i en internationell värld. Det pågår också ett översynsarbete i EU, som precis har påbörjats, av dessa direktiv - 883 och rörlighetsdirektivet - som handlar om dessa frågor. Jag tackar för svaret. Som redan har påpekats beror dessa felutbetalningar på lagtolkningen som togs i bruk 2013. Således kan detta röra sig om betydande felhanteringar. Min följdfråga till socialförsäkringsministern är: Hur många fall handlar det om, och hur stora belopp av skattebetalarnas pengar har felaktigt gått till fuskande EU-migranter? Precis som jag sa alldeles är det svar som vi nu har fått från baserat på frågor som vi själva har ställt till . Vi har bett dem att redogöra för dessa saker. Vi har precis fått in detta svar till . pågår en analys av vad svar innebär och om det med anledning av det möjligtvis är så att regeringen behöver vidta några ytterligare åtgärder. Exakt hur det kommer att se ut eller vad det kommer att vara kan jag inte svara på . Men det är naturligtvis mycket aktuella frågor, precis som jag har sagt, där det pågår arbete. Det pågår ett arbete, både inom i och i , som handlar om de sociala systemen och samordningen mellan länder kring dessa kopplat till rörlighet. Min fråga handlar om handläggningstiderna på . Därför går min fråga till närings- och innovationsminister . Jag ska ta ett exempel. En person som under har arbetat hos samma arbetsgivare med samma arbetsuppgifter har fått vänta 13 månader på besked om han ska få komma denna sommar. Detta är inte rimligt. Det var som han lämnade in ärendet till , och ännu har alltså inte något besked kommit. Därför ställer jag min fråga till ministern: Vad tänker ministern göra för att en arbetsgivare ska kunna få besked om han ska kunna anställa en arbetstagare? Vad tänker ministern göra för att komma till rätta med handläggningstiderna på ? Jag tackar för frågan. Jag ska säga att jag inte är exakt uppdaterad på handläggningstiderna på eftersom det inte är mitt eget departements ansvarsområde, men jag vet att det av och till har varit problem med handläggningstiderna för arbetstillstånd i . Det är ett problem vi tittar på och jobbar med, och jag vet att följer det. Kanske måste man sätta in frågan i ett lite större sammanhang. Vi har en enorm utmaning för att hantera just nu; vi har de största flyktingströmmarna sedan . Det är klart att myndigheten jobbar för högtryck, och man försöker jobba väldigt kreativt med att beta av alla de typer av ärenden man just nu hanterar. Jag förstår alltså att myndigheten är under högt tryck och har mycket arbetsuppgifter. Jag vet dock att det har pågått ett arbete med att förenkla och korta ned tiderna - inte minst genom digital hantering, så att det går snabbare. Kan man sköta det digitalt vet jag att har kortat handläggningstiderna högst betydligt. Om man kan handlägga ett ärende snabbt borde det verkligen vara ett ärende som har varit föremål för prövning . Det lär inte heller vara några svårigheter att ta fram data och fakta i ärendet. i har också varit i kontakt med i just det här ärendet för att bidra till att skynda på det. Om man från den nuvarande regeringens sida, vilket man säger, tycker att det är viktigt att vi får arbetskraft till är detta en oerhört angelägen fråga. Jag vill verkligen att ministern tar med sig detta och jobbar med frågan, för annars får vi ju aldrig arbetsgivare i vårt land att vilja ta hit personer från andra länder för att bidra till vår välfärd. Jag vill med en gång replikera att jag kommer att ta med mig frågan. Jag kommer också att tala med justitieministern om frågan, vilket jag även har gjort tidigare. Vi har sagt att vi ska försöka se vad vi kan göra för att korta handläggningstiderna just för människor som vill komma hit och arbeta och som faktiskt skulle kunna bidra till det svenska samhället. Vi har ju stora bristsituationer på svensk arbetsmarknad som vi inte har lyckats klara och där det finns arbetsgivare som har hittat arbetskraft utomlands. Det skulle vara viktigt för . Jag tror att alla partier i den här kammaren har respekt för att just nu har en stor arbetsuppgift framför sig som man måste hantera. Det är människor som flyr för sina liv i en just nu väldigt orolig värld, och det kommer att sätta stor press på myndigheten. Det begränsar dess möjlighet att hantera allting med den skyndsamhet man annars skulle vilja. Men jag lovar att ta med mig frågan, och jag är säker på att både justitieministern och jag kan återkomma i frågan längre fram. Mina frågor är till näringsminister . Ingen är oberörd inför den fruktansvärda katastrof som utspelar sig i . , , drunknade hundratals kvinnor, män och barn till följd av EU:s orättfärdiga flyktingpolitik. Den fruktansvärda sanningen är att tusentals människor drunknar i . Det är människor som bara eftersträvar sin mänskliga rättighet att söka asyl. Mina frågor till ministern är därför: Vilket ansvar för situationen har ? Hur tänker regeringen agera för att förhindra ytterligare tragedier i ? Jag tackar för en viktig fråga. Jag tror inte att någon här i kammaren känner sig oberörd när vi tittar på tv-bilderna; det som sker mitt framför våra ögon känns fruktansvärt. Det är människor som hamnar i enorma situationer, och kan inte hantera frågan. Vi är trots allt den rikaste kontinenten på planeten, och vi kan inte hantera det på ett bättre sätt än så här. Det var också anledningen till att statsministern var ute - jag tror att det var i går - och förklarade att är berett att erbjuda hjälp. Det första är nämligen att rädda liv. Det måste vara steg nummer ett i prioriteringsordningen, och är berett att hjälpa till med både fartyg och flygplan om det behövs för att kunna hjälpa till med den just nu fruktansvärda situationen på . Det andra steget är att vi tycker att kommissionen måste ta fram mer realistiska förslag för att erbjuda mer lagliga vägar in i . Det tredje är att och tar ett väldigt stort ansvar för flyktingsituationen i och att även andra länder måste ta ett ökat ansvar för att vi ska komma till rätta med den här stora utmaningen. Jag tackar för svaret. Min följdfråga är vad som skulle kunna vara nästa konkreta sätt för oss att göra något åt detta om vi nu inte når framgång i EU och de förhandlingar som pågår. Det gäller även . Det måste hända något på riktigt. Vad skulle kunna vara ett konkret sätt för oss att, som ministern sa, gå före och kanske hitta bättre, lagliga och humanitära sätt för människor att söka asyl? Genom att hitta humanitära sätt att söka asyl kommer vi nämligen också att kunna rädda liv, och det är ändå det vi alla vill. Det handlar ju om att måste påverka andra länder. Jag tror att det som just nu sker på vågor är en ögonöppnare för hela , och det skakar om debatten inte bara i utan i många länder. Då måste vi ta vara på den möjlighet det här eländet ändå skapar att få en gemensam solidarisk diskussion i om att ta gemensamt ansvar, både här och och . Det har talat om när vi har tittat på möjliga sätt att i större utsträckning hitta legala vägar till är att det är fråga om både kvotflyktingsystemet och humanitära visum på ett realistiskt sätt. Det är de två frågor vi än så länge har lyft fram, men vi är också beredda att lyssna ifall det finns andra europeiska diskussioner som sker på området. Just nu handlar det dock om att rädda liv och få ordning på det som sker på . länder måste samla sig och visa den solidaritet man säger att Europeiska unionen vilar på. Jag har en fråga till statsrådet . tillträdde som generaldirektör för 2010, med ett förordnande fram till och med februari . Han lämnade också sin post för , och en tillförordnad chef trädde till. kunde man i medierna ta del av att rekryteringsarbetet när det gäller efterträdare hade startat. Min fråga till statsrådet är därför när får en ny ordinarie generaldirektör. Jag tackar för frågan. Precis som frågeställaren säger pågår ett rekryteringsarbete. När den nya regeringen tillträdde hade rekryteringsarbetet, trots att det hade pågått , inte kommit särskilt långt. Det har därför tagit att gå igenom processen. Det här arbetet fortgår på , och ett beredningsarbete pågår. Jag hoppas alltså att vi ska kunna presentera en efterträdare på posten. Jag tackar för svaret. Detta en viktig funktion som påverkar jobb, transporter och klimat. Det är därför anmärkningsvärt att rekryteringen, som ändå startade för så länge sedan, inte har gått i mål. Statsrådet har på regeringens hemsida själv uttalat att posten som generaldirektör för är central för regeringen och transportsektorn. Därför är det nästan oundvikligt att ställa frågan varför regeringen inte får tag i en ny generaldirektör. Som jag sa i mitt första svar hade rekryteringsprocessen inte kommit särskilt långt, och vi har därför fått ha en ganska lång process kring detta. Jag vill också framhålla att det, just eftersom det är en så central funktion i arbetet med egentligen hela transportsektorn i , är oerhört viktigt att det blir rätt person. Rekryteringsprocessen måste vara gedigen, och det måste bli rätt person som kommer på plats. Jag vill även framhålla att den tf-lösning som just nu finns på fungerar väl och att det därför inte är någon akut fråga att få fram en ordinarie gd. Däremot är det naturligtvis angeläget att det inte drar ut mer än nödvändigt. Rekryteringsarbetet pågår dock, och jag hoppas kunna presentera en efterträdare inom en inte alltför avlägsen framtid. Min fråga går till näringsminister . Näringsministern skickade ett brev till om vikten av att stämningsmöjligheten för storföretag, så kallad ISDS, skulle finnas kvar i handelsavtalet . I gårdagens nummer av kommenterade näringsministern den socialdemokratiska partistyrelsens svar om TTIP till deras kongress . I svaret står det följande: Partistyrelsen är emot nuvarande ISDS i TTIP och vill se en reformerad tvistlösningsmekanism. En modern investeringsskyddspolitik ska vara rättssäker och öppen och inte inskränka staters demokratiska beslutsfattande eller de fackliga rättigheterna. Socialdemokraterna kommer att vara en starkt pådrivande kraft för att finna ett förbättrat och moderniserat investeringsskydd baserat på de grundläggande principer vi värnar om. Innebär det här, näringsministern, att regeringen är för ISDS som det ser ut i handelsavtalet mellan och , det så kallade ? Tack för frågan! Tvistlösningsmekanismen i , det färdigförhandlade kanadensiska frihandelsavtalet mellan och , är ett stort steg framåt i ESD-systemets utveckling. Det är det bästa system vi har sett globalt sett än så . Det har blivit mycket mer öppet och transparent, och det finns andra mekanismer som förhindrar okynnesstämningar inom systemet. Man har code of conduct för dem som ska ingå i systemet. Det är det bästa system vi har. Den har uppfattningen att det går att utveckla systemet ytterligare inom ramen för TTIP. Men i ett avtal som TTIP är det viktigt att det finns ett investeringsskydd, inte bara för att det ska vara ett brett avtal utan också för att svenska företag ska känna trygghet när de gör stora investeringar på den amerikanska kontinenten. Tack för svaret, näringsministern! befinner sig just nu i en process där respektive utskott yttrar sig om frågor om TTIP. Ett flertal av utskotten som yttrat sig har haft kritik mot stämningsmöjligheten i ISDS, bland andra det tunga och sysselsättningsutskottet. Den socialdemokratiska gruppen i EU hör till dem som har slutit upp bakom kritiken mot ISDS. Man uttrycker en oro över att ISDS skulle kunna vara utformat på ett sätt som begränsar eller hindrar medlemsländerna att anta lagar om miljö, sysselsättning eller socialpolitik. ISDS-stämningar runt om i världen har lett till att länder dragit tillbaka tilltänkt skyddslagstiftning för människor och miljö på grund av oro för stämningar av ISDS från storföretag. Delar näringsministern oron att ISDS-stämningar skulle kunna hämma lagstiftningsprocessen här i för att få till en ny skyddslagstiftning för människor och miljö? Ett dåligt utformat avtal kan hindra oss från att göra bra saker i och . Därför ska vi ha ett bra avtal. Där skiljer våra partier sig åt. Socialdemokraterna och regeringen driver på för ett avtal som är bra utformat och ett modernt investeringsskydd, medan säger att vi inte ska ha något frihandelsavtal med . Det är ju en helt annan linje, och den tror jag skulle kosta jobb och framtidsmöjligheter för både och . Det vi nu gör tillsammans med förhandlingen skapar enorma möjligheter att lyfta ur sin lågkonjunktur eller svaga ekonomi, men det också för nya investeringar både här och i som är långsiktigt bra för våra kontinenter. Men då ska vi ha ett bra avtal. Och det vi från sida driver på för är ett moderniserat investeringsstöd. Det kan ta bort riskerna för till exempel stämningar som är ogrundade eller inte korrekta. Däremot har företag som vill investera i enligt svensk grundlag redan rätt att få kompensation om de är utsatta för till exempel konfiskation, och det är väl rimligt att företag också har rätt att göra det inom ramen för ett framtida avtal. Min fråga, också till , är om regeringen tänker ta tag i problemet med aktieoptioner för personal som är både krångligt och dyrt för mindre startups. har ju varit . Det är imponerande att du redan har hunnit tillbaka. Jag ska inte fråga var du mellanlandade utan konstaterar bara att det var väldigt bra att du gjorde besöket där. En av framgångsfaktorerna i är just dessa aktieoptioner för personalen. Man är med i början av ett företags liv och lite grann delar risken, men man får också del av den eventuella framgången. I är detta dyrt. Man beskattas väldigt högt från början när man får dessa optioner, innan de har något verkligt värde. Det hämmar utvecklingen för våra svenska startups. Hur och när tänker regeringen ta tag i detta? Jag vill börja med att säga att det var en spännande resa till . Man blir alltid imponerad när man ser den globala hubben för innovation i världen. Det sker enormt mycket där vad gäller både nya företag och den kompetens och kunskap som finns där. Det är imponerande. Det är lite roligt att flera av de amerikanska företagare som jag träffade också var ganska imponerade av , eftersom har producerat fem unicorns, som de kallar de riktigt värdeökande företagen: Spotify, Klarna, Mojang, Skype och King. Att vi har lyckats producera fem sådana bolag är ganska imponerande. Per capita i världen ligger vi direkt efter . är alltså ett land som har en väldigt bra startupscen. Jag är medveten om att flera av de här företagen tycker att den här frågan är viktig i . Och det sitter en utredning som vi väntar på resultatet från och som jag hoppas kommer fram till ett bra förslag. Jag har inte besökt ännu, men jag ska åka dit. Men jag har besökt ett stort antal företag här i , bland andra miljarddollarföretagen som har vuxit fram de . Vi är, som , exceptionellt framgångsrika. Vi är trea i världen när det kommer till antal och tvåa per capita. är alltså ett bra land för startups. Men alla de mindre företagen som är på väg upp, de förhoppningsvis nya miljarddollarföretagen, tar upp problemet med aktieoptioner. De vill kunna dela med sig av bolaget till sina anställda. De har inte råd att betala lika höga löner som till exempel King och Klarna kan göra och vill därför betala med företaget och dela de framgångar som förhoppningsvis kommer. Det vore skönt med ett skarpare besked från regeringen i frågan om man tänker ta tag i detta. Jag förstår att man väntar på utredningen, men en ambition måste också finnas. Jag har sagt att jag tror att det här är en viktig fråga för och att vi väntar på utredningen, men den måste ju komma fram med ett bra förslag först. Jag hoppas att ingen riksdagsledamot köper ett utredningsförslag innan man har läst det. Men jag väntar på det, och jag tror att det är viktigt för att få ett liknande system på plats. En del av de här företagen pekar också ut en del andra problem i den svenska miljön. Vad gäller ett av problemen, det statliga riskkapitalet, har vi tillsatt en snabbutredning. Det är svårt i vissa sektorer att finansiera nysatsningar, för det finns inte tillräckligt mycket privatkapital och det statliga kapitalet måste in och jobba tidigare. får vi utredningen som regeringen har beställt för att få ordning på det statliga riskkapitalet. En annan viktig fråga för startupbolagen, inte minst i , och , är bostadspolitiken. Man får inte hit människor till för att jobba i de här bolagen därför att man inte har tillräckligt med bostäder att erbjuda. Den satsning som regeringen nu gör på över 6 miljarder till ökat bostadsbyggande är en viktig investering också för startupföretagen. Jag har en fråga till socialförsäkringsministern. Jobben är ju den rödgröna regeringens fokus och något som berör varje statsråd på olika sätt. När det gäller företagens förutsättningar finns det en del där socialförsäkringsministern har en viktig fråga på sitt bord. Jag tänker på den andra sjuklöneveckan. Enligt organisationen har av företagen minst en gång låtit bli att anställa på grund av sjuklönereglerna. Att minska riskerna för enskilda företag innebär ju också att möjligheten för en person som har varit utanför arbetsmarknaden på grund av sjukdom att ta sig tillbaka blir bättre eftersom risken blir mindre. Jag vill därför fråga socialförsäkringsministern hur det här går. Är det en fortsatt prioriterad fråga för er? Tack för frågan! Det är en otroligt viktig fråga. Därför genomförde regeringen en reform som handlar just om de mindre företagens förutsättningar att bära kostnader för längre sjukskrivningsperioder. Därmed inte sagt att frågan om den andra sjuklöneveckan är helt ute ur bilden. Som ni kanske känner till har vi inlett samtal med parterna om att åstadkomma ett mer aktivt arbete med det förebyggande arbetet ute på arbetsplatserna och med rehabilitering. Vi kommer givetvis också att föra samtal med småföretagarnas företrädare om vad som skulle kunna åstadkomma ett mer aktivt sådant arbete och vilka morötter som skulle kunna stimulera dem till ett större engagemang. Jag tackar socialförsäkringsministern för svaret. Regeringens ambition är givetvis glädjande, och det är viktigt att det händer något. Vi vet att finns problem med sjukkostnaderna generellt. De stiger, och det är oroväckande. En sådan här reform skulle innebära en ökad kostnad för staten, men ibland måste man både gasa och bromsa . Finns det andra åtgärder inom socialförsäkringsministerns ansvarsområde som kan vara aktuella för att underlätta för företagen och näringslivet? Ja, det gör det definitivt. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har suttit och dess förslag är nu ute på remiss. Vi förväntar oss att få remissvaren . Utredningen har pekat på flera åtgärder som skulle göra det enklare för företagen. Inte minst vet vi att kvinnor behöver känna att det finns en trygghet och ett skyddsnät runt dem för att de ska vilja och våga starta företag. I utredningen finns flera sådana åtgärder som vi kommer att titta vidare på. I tidningen kan man läsa om hur handikappförbunden rasar mot regeringens ovilja att göra något åt att de över 200 000 personer med funktionsnedsättningar som är inskrivna på Arbetsförmedlingen inte prioriteras. Vi vet hur viktigt det är att ha ett arbete, att få känna att man är behövd och att kunna vara med och bidra i samhället på de områden som man kan. Även om alla inte har samma förmåga är ambition att var och en ska få bidra av sin förmåga. Jag bedömer att regeringen inte delar handikappförbundens syn att regeringen fullständigt struntar i dessa 200 000 personer. Men vad gör regeringen konkret för att dessa personer ska få tillträde till arbetsmarknaden, närings- och innovationsminister ? Jag tackar för frågan. Det har gått lite mer än sedan regeringen tillträdde.