· H2C120150409sf · 2015-04-09 14:00:56 — Ledamöter och åhörare! På valnatten sa statsministern att svenska folket skulle få förändring. börjar vi se effekterna av förändringen i ekonomin och i attityden till vallöften. I valrörelsen lovade statsministern att inte höja skatten för vanliga löntagare. Det löftet höll i efter att regeringen utnämndes. I valrörelsen lovade statsministern att stå fast vid överskottsmålet. Det löftet övergavs . I valrörelsen lovade att lämna ROT-avdraget oförändrat. meddelades att det inte gäller längre. I valrörelsen lovade statsministern att bensinskatten inte skulle höjas. informerades vi om att det ska den visst det. Löfte efter löfte sviks . Jag förstår att svenska folket frågar sig vad ett löfte från statsministern egentligen är värt. Vilka fler löften avser statsministern att svika? Och när kommer nästa skattehöjning som familjer och väljare får betala för? Det är uppenbart att moderatledaren har glömt varifrån vi kommer. Allianspartierna som ni kallar er, , tappade i valet. Det gjorde ni eftersom vi hade en enormt hög arbetslöshet, en långtidsarbetslöshet och en ungdomsarbetslöshet. Och vi hade i underskott. Vårt löfte till svenska folket var att vi ska se till att ta oss an precis detta. Vi ska se till att vi har den lägsta arbetslösheten i EU . När det gäller kan vi se att det var en ökning av kostnaderna på . Då är det ganska naturligt att man ser över en sådan kostnad. Vår satsning kommer att vara på jobben, inte minst för ungdomar på skolan, för att ungdomarna och barnen ska klara skolan på ett bra sätt Vi ska dessutom se till miljön. Våra löften till svenska folket är att vi ska se till att ändra riktning på och investera tillsammans för en bättre framtid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Ja, det är mycket riktigt många olika löften som statsministern ska få ihop, inte minst nu när vi närmar oss den ekonomiska vårpropositionen. När vi närmar oss den börjar det också bli tydligt vems löften som smäller högst. börjar det bli tydligt att det är och löften som måste hedras, medan löften till familjer och väljare sviks. Det här innebär risker för sysselsättning och för bnp. Det blir också svårt att få plats med allt inom ansvarsfulla ramar. Jag vill fråga statsministern varför det är viktigare att hålla löftena till just och än att hålla löftena till svenska familjer och företag som skulle kunna skapa fler jobb. Varför väljer statsministern makten framför allt och framför jobben? Då får jag påminna om att det var en högre arbetslöshet när ni avgick, , än när ni tillträdde. Det är vårt problem. Och vårt allra största problem är ungdomsarbetslösheten. Löftet till svenska folket är att arbetslösheten ska knäckas. Därför behöver vi investera. Vi måste investera i bostäder och infrastruktur. Vi ska ha en näringspolitik som ser till att vi ligger längst fram med de nya produkterna. Vi kan ha en exportstrategi så att vi säljer på en allt större global marknad. Vi måste investera i utbildning, så att de människor som är arbetslösa kan ta de jobb som växer fram. Det var nämligen en av de stora bristerna med er politik. Ni satsade på låglönejobb. Men ni kunde inte se till att de arbetslösa fick utbildning. Vi satsar på åtgärder som gör nytta. När de här ungdomarna kommer ur utbildning, när de arbetslösa kommer ur utbildning kommer de också att vara efterfrågade på arbetsmarknaden. Då sjunker arbetslösheten. Det är riktigt. styrs just nu av en historiskt svag minoritetsregering. Det är en minoritetsregering som verkar ha gjort det till något av ett att bryta vallöften och att inta ståndpunkter som går stick i stäv med den svenska folkviljan. Det är en ordning som tyvärr också har fått de borgerliga partiernas godkännande ända . I kategorin brutna vallöften har vi bland annat fått ta del av regeringens planer på att försämra ROT-avdraget. I kategorin som handlar om att gå i otakt med folkviljan avvisade statsministern det kraftigt ökade folkliga stödet för ett förbud mot tiggeri med orden: Vi måste göra någonting helt annat. Med anledning av det sistnämnda undrar jag vad statsministern egentligen menar att vi måste göra. Ska vi stillatigande se på när kåkstäder, social misär, brottslighet och undanträngning av svenska hemlösa stadigt växer? Eller ska skattebetalare tvingas ta på sig ett heltäckande försörjningsansvar för alla fattiga och utsatta individer som befinner sig inom EU-området? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Eftersom vi har sagt att vi ska göra någonting annat ska vi inte sitta stilla och se på; vi ska göra någonting annat. Men det är ett slag i luften att säga: förbjuder vi fattigdom. Det hjälper inte dem som är fattiga. Det som hjälper de fattiga är till att börja med att de som kommer hit från andra länder ska få en möjlighet att bli integrerade i samhället, inte minst i sina egna länder. Därför pågår ett samarbete inom ramen för EU som ska hjälpa att se till att de som inte har fått möjlighet att bli integrerade i det rumänska samhället ska få den möjligheten. Där hjälper vi till. Det hjälper föga att säga "är det förbjudet för dig att vara fattig". Det kommer inte att leda framåt. talar gärna om folkviljan. Folkvilja är för oss att se till att människor kommer i arbete, att våra ungdomar kommer i arbete och att våra barn och ungdomar klarar skolan på ett mycket bättre sätt än de gör . Då blir de starka individer i sina vuxna år. Folkvilja är att se till att vi får en välfärd så att människor kan känna trygghet. Och det tänker vi se till att göra. Jag ser och berörs också av den fattigdom och det lidande som statsministern talar om. Men det är inte där som skillnaden mellan våra partier ligger. Till skillnad från Socialdemokraterna betraktar inte statskassan som ett ymnighetshorn som man kan hämta obegränsade resurser ur till allting som man tycker är fint och gott i världen. Om statsministern nu inte vill vidta några åtgärder för att stävja inströmningen av utländska tiggare återstår såvitt jag kan se bara två alternativ. Antingen accepterar vi den pågående framväxten av kåkstäder och social misär i det svenska samhället, eller så måste vi ta pengar från satsningar på jobb, välfärd och utsatta inhemska grupper och använda dem till att ge alla fattiga EU-medborgare som kommer hit en dräglig levnadsstandard. Jag skulle vilja ha ett klart svar från statsministern om vilka av de alternativen han förespråkar. Det är en mycket konstig retorik som använder . Vi har inte sagt att vi inget ska göra. Vi säger att vi ska göra. Men ett förslag om att det ska vara förbjudet att vara fattig leder ingenvart för den fattige. Du kan införa hur många förbud du vill, . Men det kommer inte att hjälpa den fattige personen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det som hjälper den personen på riktigt är precis samma som här hemma. Det är att man får ett jobb, att man har en utbildning och att man har en bostad. De människor som kommer hit från andra länder och inte har fått det hemma måste få den möjligheten där hemma. Därför finns det ett speciellt EU-program för det, exempelvis att man får bättre hjälp hemma i , varifrån många kommer. Det hjälper folk på riktigt. Det är en helt felaktig retorik som ni använder. Men det gör ni för att ni vill driva upp motståndet mellan människor. Ni vill att människor ska stå mot människor. Det är hela er ideologi. Och vi ställer inte upp på den. Vi ska se till att alla människor har en frihet. Det är uppdraget. Jag fortsätter på samma tema som . Statsministern behöver konkret svara på de frågor som vi ställer. I och med den vårbudget som läggs fram bryter Socialdemokraterna mot ytterligare ett vallöfte - löftet om att inte förändra ROT-avdraget. Det är många som kan konstatera att det nu börjar bli ganska många löftesbrott från statsministern. Många är också de mindre företag som har startats runt om i landet - inte minst i mindre orter och på landsbygden - för att hjälpa människor med helt vanliga inkomster att renovera ett gammalt badrum, bygga ut huset när familjen blir större eller fixa altanen för att även grannarna ska få plats där under sommarens grillkvällar. Det är just de med vanliga inkomster som tack vare ROT-avdraget har haft råd att göra de efterlängtade renoveringarna. Min fråga till statsministern blir därför - och svara gärna konkret: Vad är det som har förändrats i den ekonomiska situationen för en vanlig löntagare som gör att statsministern inte längre bryr sig om kostnader för den som vill renovera? I vårens budget kommer vi också att ändra på den ungdomsarbetsgivaravgift som har varit en mycket dyr och ineffektiv åtgärd som i mycket liten utsträckning har lett jobb för ungdomar. Det kommer vi också att ändra på. För ökade kostnaden med . Jag förstår att den borgerliga regeringen lämnade efter sig ett underskott på 74 miljarder, men ni bryr er inte om det. Vi gör det. kommer att vara kvar. Det blir samma subventionsgrad som när det infördes. Men det finns massor av människor som inte har någon bostad, inte minst i den här staden. Uppe på åhörarläktaren sitter det ungdomar, och jag gissar att många av dem skulle vilja ha en bostad, om inte än så kanske . Många av dem kommer inte att få någon bostad. Det problemet är lika stort, om inte större. Det finns för få som kan vrida om nyckeln och kliva in i sin egen lägenhet. Det ska vi ändra på. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund visar statsministern och Socialdemokraterna sitt rätta ansikte. Kapningen av ROT-avdraget innebär att man tar miljarder från landsbygden, från små och mindre företag, och lägger dem på byggsubventioner i stora företag i större städer. Det är precis det som finansministern och statsministern har gått ut med. Man tar från landsbygden och investerar pengarna i storstäderna. Dessutom slår man undan benen på vanliga målare, byggarbetare och rörmokare runt om i landet när vita jobb nu blir svarta. Utöver detta erkänner statsministern själv att man gärna höjer skatten för små företag och på ungas jobb. Det är sant, och det kommer att fördubbla kostnaderna för att alla ni unga människor som sitter uppe på åhörarläktaren ska bli anställda. Det blir ett tufft slag för alla unga som har ett jobb. Jag frågar återigen statsministern och hoppas att få ett konkret svar: Vad är det som har förändrat för vanliga löntagare med vanliga inkomster som gör att statsministern har ändrat åsikt och vill kapa ROT-avdraget? Jag försöker igen. ROT-avdragets kostnad ökade med 2 miljarder på ett enda år. Vi kan inte ha skenande kostnader i alla typer av utgiftsposter, utan då måste man göra någonting åt det. Det är bostadsbrist i ungefär 150 av landets kommuner, och då pratar jag inte bara om storstäder, utan jag pratar om hela eftersom det är ett problem för hela nationen. Vi måste bygga bostäder så att ungdomar kan ta sig in i vuxenlivet på riktigt och kunna öppna dörren till sin lägenhet eller för den delen öppna dörren och välkomna någon till sitt hem. Det är för många som inte kan det . Folk kan inte flytta dit där jobben finns. Jag pratar gärna om landsbygden, . Under er regeringsperiod försvann 15 000 jobb på landsbygden. ska vi göra en riktig satsning på service och på bredband. Vi ska ha en livsmedelsstrategi. Vi ska ha en parlamentarisk kommitté som ska fundera över vad man kan göra för landsbygden. Vi ska ha en skogsstrategi för att kunna utnyttja skogen. Då får vi jobb i hela landet. Vi håller på att förstöra den här planetens klimat. Det finns knappast någon fråga som är viktigare än att minska utsläppen av de växthusgaser som riskerar att ta bort livsbetingelser runt omkring på vår planet. Vilka beslut som man fattar i regeringen spelar en viktig roll. Det kanske viktigaste klimatbeslutet ni har att fatta är det om framtiden för kolbrytning i . Det är enorma utsläpp som genom bidrar till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Regeringen fattade ett beslut som jag tyckte var klokt. Man sa att ska avbryta expansionen av kolgruvor i . Det är ett helt rimligt beslut. kom nyheten att har fått tillstånd för en ny gruva i . Den statliga kraftjätten förbereder nu de underlag som behövs för att kunna öppna det nya dagbrottet, vilket leder till nya utsläpp. Hur ser statsministern på att regeringen beslutar att man inte ska öppna fler kolgruvor och att fortsätter med förberedelserna för nya dagbrott och därmed nya utsläpp? Det är helt rätt, , att detta är den viktigaste frågan som vi har att hantera för framtida generationer. Enligt min uppfattning har vi ett uppdrag att se till att hålla uppvärmningen så långt under två grader som det är möjligt. Det styr hela regeringens politik, även i det här fallet. När vi tog över regeringsmakten hade vi att fundera på hur ska agera. har en styrelse och en ledning. De har ett ansvar inför sina ägare att driva på affärsmässiga grunder och leverera energi på ett sådant sätt som självfallet är miljömässigt hållbart. Det är ägarnas uppdrag till . I den konkreta situation som nu befinner sig i måste ledningen och styrelsen hantera detta på bästa möjliga sätt. Det som vi har förstått av uppgifterna från har man ingen avsikt att expandera bland annat sina kolkraftverk. Fakta säger tyvärr annorlunda. Med nya tillstånd från de delstater som är berörda förbereder för fullt att öppna nya dagbrott. Det är ju tvärtemot det som regeringen faktiskt har beslutat. Har regeringen någon synpunkt på att fortsätter att förbereda nya dagbrott? Jag tycker att det är rimligt att här och ge en tydlig signal om att det inte är okej att fortsätta med nya dagbrott eller att förbereda att dessa ska öppnas. Bakom detta vilar ju en större fråga: Ska hela i säljas, och i så fall till vem? Vad kommer den nya ägaren att göra? Kommer den att öppna fler gruvor, om det till exempel blir en tjeckisk spekulant, som har diskuterats? Min andra fråga till statsministern är: Tror statsministern att det bästa för klimatet är att avvecklar brunkolsbrytningen i eller att man säljer den vidare till företag som har för avsikt att expandera och driva den vidare i ytterligare tiotals år? Den information som vi har är att inte har någon avsikt att fatta beslut om någon investering eller flytt av byar för att driva nya dagbrott. Det är den information som vi har. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund När det gäller det befintliga ägandet måste ledningen och styrelsen hantera det utifrån sitt uppdrag att leverera energi på ett affärsmässigt säkert sätt. kan inte bestämma över energipolitik, det bestämmer . Jag har sagt att jag anser att det som behöver göras i ska göras på ett sådant sätt att det inte skadar tyska intressen. Vi ska se till att går i den riktning som avses. Ledningen och styrelsen får hantera detta i på ett sådant sätt att man inte skadar tyska intressen, för det ligger inte heller i vårt intresse. Vallöften är inte den rödgröna regeringens bästa gren. Före valet kunde vi höra säga: Vi ska inte röra ROT-avdraget. fick vi veta att ROT-avdraget försämras, med risk för svartjobb som följd. Före valet kunde vi lyssna på som sa: Det är jättedyrt att tanka bensin, så vi ska inte höja bensinskatten. lade fram förslag om att höja bensinskatten. Före valet kunde vi höra säga: Pacta sunt servanda. ska inte läggas ned. sa den förhandlingsperson som regeringen utsett att kanske kan stängas. Min fråga till dig som statsminister, , är: Vilken effekt tror du att det har på människors förtroende för politiken när statsministern leder en regering som bryter vallöften på löpande band? Vi tar detta med igen då. Om en kostnad ökar med 2 miljarder tycker vi att vi ska göra något. Jag förstår, återigen, varför de borgerliga lämnade efter sig 74 miljarder i budgetunderskott. För dem verkar det inte ha någon betydelse vad som händer. Jag tror att folk är glada över att vi inte bara satsar på ombyggnation utan också på nybyggnation när vi har bostadsbrist i 150 av landets kommuner. Det är ett uppdrag för hela landet. Vi ska se till att hela landet fungerar. Sedan var det bensinen. Jag kanske får påminna om att den regering som tillträdde 2006 tillträdde med löftet att inte höja bensinskatten. Den höjdes 2008. Så kan det gå. Bensinpriset har sedan vi tillträdde sjunkit med ungefär 1,50. Det har hänt någonting med bensinpriset. Det var högre tidigare. Man måste följa med i utvecklingen. Detta är statsministerns frågestund. Jag ställde en fråga om brutna vallöften från statsministern, och då började statsministern tala om vad alliansregeringen gjorde 2008. Jag beklagar att vi är i en situation där ni, , har regeringsmakten. är det tid att ta ansvar för den regeringsmakten. Ni var i ett läge då ni lovade allt till alla och var mycket oförberedda. Det gör att ni nu får bryta vallöften. Det är ett nytt fenomen i svensk politik, statsministern. Regeringen höll sina vallöften, regeringen höll sina vallöften, regeringen höll sina vallöften. Det pekar statsvetare ut som något ganska unikt för , att svenska politiker håller sina vallöften. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Statsministern kan säga att det är rätt att sänka , men före valdagen var ni mycket tydliga med att inte skulle röras. Statsministern kan säga att det är rätt att höja bensinskatten, men ni var jättetydliga före valdagen med att bensinskatten inte skulle höjas. Jag upprepar därför min fråga, statsministern. Vad tror statsministern att det gör med människors förtroende för politiken att statsministern leder en regering som i historia bryter vallöften på löpande band? Det är uppenbart att inte vill ta ansvar för vad han själv gjorde i regeringsställning. Talar man om brutna vallöften får man faktiskt stå för sina egna brutna vallöften. Det stora vallöftet till från regeringen, från mig som regeringschef, är att ta knäcken på arbetslösheten, att ta knäcken på långtidsarbetslösheten, att se till att barnen klarar skolan och att vi har en välfärd som gör att människor kan känna både frihet och trygghet. Vi ska också ta oss an klimatutmaningen på riktigt. För det behövs investeringar, stora investeringar. Då går det inte att som den förra regeringen tro att om vi bara sänker skatten, som man gjorde med 140 miljarder, så blir det ett himmelrike. Det fungerade inte. Vi måste anstränga oss tillsammans. Vi ska ta gemensamt ansvar, och därför ska vi se till att vi har skatteintäkter, ja. De ska användas för jobben, för skolan, för miljön. Vi har i en föräldraförsäkring som är unik och mycket omtyckt. Den ger möjlighet för nyblivna föräldrar att vara en aktiv del av barnens liv och åren. När jag lyssnade på statsrådet i blev jag orolig. På frågan om föräldraförsäkringen är för lång svarade hon att det bör man verkligen resonera om. Före valet antydde Socialdemokraterna inte på något sätt för föräldrar att föräldraförsäkringen är för lång. Min fråga till statsministern är: Kommer regeringen att arbeta för att förkorta föräldraförsäkringen, eller begränsa flexibiliteten i hur den kan tas ut i syfte att göra den kortare? Jag kan lugna med att föräldraförsäkringen inte ska bli kortare. Men den ska bli mer jämställd. Vi vet alla att de problem vi har på arbetsmarknaden med skillnader i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män, skillnader i lön, skillnader i utvecklingsmöjligheter till ganska stor del beror på det ojämna uttaget av föräldraförsäkringen. Kvinnor tar ut och män . Det innebär att arbetsgivare förväntar sig att kvinnor kommer att vara borta mer än män, och därför blir det den skillnad vi ser i villkoren. Det är inte acceptabelt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Vi har en alldeles utomordentligt fin reform i där barn och föräldrar ges möjlighet att vara tillsammans den . Men om vi ser att den reformen bidrar till ett ojämställt arbetsliv måste vi göra någonting åt det. Därför har vi för avsikt att göra precis det och därmed också knyta till vardera föräldern. Då kan vi ta ett kliv mot jämställt uttag för att få ett mer jämställt arbetsliv. Den vägen är oerhört viktig att påbörja. Det var just den argumentationen använde när hon sa att man bör titta på möjligheten att sträcka på föräldraledigheten eftersom det påverkar arbetslivet. Påverkan på barnen fanns inte med i resonemanget över huvud taget. har vi kanske inte så bra historik från statsministern vad gäller att hålla vallöften, men jag vill ändå fråga: Är det ett löfte till alla barnfamiljer att Socialdemokraterna inte på något sätt tänker röra den flexibilitet som finns? använder de flesta föräldrar flexibiliteten så att de kan vara hemma längre än de 13 månader det skulle innebära om man blev tvungen att ta ut alla dagarna rakt av. Är det statsministerns löfte att man kommer att kunna göra det, även om det, enligt er retorik, innebär att jämställdheten påverkas? Eftersom det ska påbörjas en diskussion om en förändring av föräldraförsäkringen måste den diskussionen ske innan vi säger exakt hur allting ska vara. Det är viktigt att säga - det har vi sagt - att vi självfallet inte tänker försämra föräldraförsäkringen med att den ska kortas. Vi måste dock se till att det blir ett mer jämställt uttag. Vi måste se helheten i jämställdhetsfrågan. Det gäller föräldraförsäkringen, att vi har en utbyggd barnomsorg och att det fungerar i arbetslivet som det ska fungera. Dessutom handlar det om att kvinnor ska få mer utrymme, kunna ta för sig i samhällslivet och få maktpositioner. Här är föräldraförsäkringen viktig, ja. Vi kommer att vilja ha en diskussion om föräldraförsäkringen, för vi vill ha en bred överenskommelse om den. Den är mycket viktig och måste hålla. Vi bedömer att det finns ett intresse av att öka jämställdheten i föräldraförsäkringen, och då är det vårt uppdrag att göra det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Min fråga till statsministern handlar om skolan. Jag är naturligtvis mycket nöjd med att regeringen ser skolan och utbildningsväsendet som en viktig och prioriterad fråga. Jag förstår att det kommer att ta tid att dels rätta till misstag som den förra regeringen gjorde, dels täcka de stora behov som finns i skolan. träder reformen om att alla lärare ska ha lärarlegitimation i kraft. Ett exempel som jag fått mig till livs är från . Även om man skulle anställa alla lärare som utexamineras där räcker lärarna ändå inte till. Behovet är större än så. är i det fallet inte unikt i . har regeringen aviserat en satsning på universitets- och högskoleplatser. Min fråga blir: Kan och vill regeringen säkerställa att det kommer ut fler utexaminerade lärare från våra universitet och högskolor framöver? Det är en viktig del i den totala skolsatsningen. Vi måste se till att det finns både skolor och lärare. Vi vill se till att lärare och elever dessutom får mer tid med varandra, och därför behövs fler lärare i skolan. Men det behövs också mer övrig personal för att underlätta för lärarna att uppnå de magiska ögonblicken mellan lärare och elever. Vi kommer att utöka antalet platser på lärarutbildningen, ja. Vi ska dessutom höja kvaliteten på lärarutbildningen och framför allt få till mer lärarledd tid också på . Vi tycker att är det någonstans man ska börja med mer lärarledd tid är det just på lärarutbildningen. Men det behövs mer ändå. Vi har också yrkesgrupper som med pedagogisk utbildning skulle kunna göra insatser som lärare. De som har kunskaper i sitt ämne - ingenjörer exempelvis - skulle kunna göra en fin insats om de fick pedagogisk utbildning. Där har vi en tillströmning till. Sedan har vi ett tredje ben, och det är att se till att lärare stannar på sitt jobb. Vi har många som inte vill jobba kvar. Vi måste se till att de stannar. Vi ska höja läraryrkets status. Statsministern var i regeringsförklaringen mycket tydlig med att antiziganism, antisemitism, islamofobi och afrofobi inte ska ha en plats i vårt samhälle. Det är en viktig regeringsståndpunkt, och inte minst arbetet mot antiziganism och med romsk inkludering behöver prioriteras. I går firades romernas internationella dag.