· H3C120150917fs · 2015-09-17 14:00:50 — Jag vänder mig till utrikesminister . I en demokrati är ju det fina att man kan ha olika åsikter och bryta dem mot varandra. Så uppfattar jag att det är när det gäller Socialdemokraterna och , utrikesministern och undertecknad, i synen på Nato. Därför tycker jag att det är bra att vi kan föra en öppen, fri och obunden Natodebatt i . Då blir man ju förskräckt och illa berörd när man ser en företrädare för ryska UD twittra följande: inträde i Nato skulle ha militära och utrikespolitiska konsekvenser som skulle kräva nödvändiga reaktioner från den ryska sidan. Jag uppfattar att utrikesministern och undertecknad är helt överens om att det är viktigt att markera mot den typen av åsikter. Svenska beslut om ett Natomedlemskap, svenska vägval när det gäller försvars- och säkerhetspolitik fattar vi i , inte under inverkan från ett annat land. Därför är det också bra, som jag har sett tidningsuppgifter om, att utrikesministern har tänkt kalla upp, eller har kallat upp, den ryska ambassadören. Jag skulle vilja veta vad som i så fall har hanterats under de samtalen. Tack, , för frågan! Det är alldeles riktigt att jag reagerade och kommenterade saken på det enda möjliga sättet, nämligen att vi beslutar själva om vår säkerhetspolitik. Vi låter oss inte påverkas av hotfulla uttalanden. UD kallade också upp den ryske ambassadören för samtal. hör det till saken att vi inte brukar avslöja innehållet i de här samtalen, och det är ju för att vi ska kunna ställa relevanta frågor, i det här fallet till ambassadören, och förhoppningsvis kunna få ett svar och en dialog kring de frågor som är viktiga för oss. Vår säkerhetspolitiska linje som väl känner till ligger fast, och vår självständighet är förstås en grundpelare i detta. Stort tack för svaret! Jag hoppas också, och kanske till och med tror, att utrikesministern har understrukit att den linje som hon företräder är den svenska linjen. Där tror jag att det finns en bred politisk uppslutning över parti- och blockgränser. Det tror jag är viktigt i just det här läget, för jag tror att vi sannolikt kommer att få se fler uttryck likt det vi nu har sett i den ryska tweeten och inte färre. Då är det viktigt att vi står upp bakom att vi kan ha olika åsikter om Nato. Vi kan ha olika åsikter om när vi ska bli medlemmar, men det är vi som fattar det beslutet utan påverkan och inverkan från något annat land eller någon annan regim. Därför är det budskapet entydigt, oavsett om man tillhör regeringen eller oppositionen - det kan ju växla - att det är vi i som fattar våra egna beslut, inte någon twittrande rysk UD-tjänsteman eller någon rysk ambassadör i . Vad trevligt det är, , när vi kan hålla med varandra till ! Det är ju så att vår säkerhetspolitik beslutar vi om helt självständigt, utan påverkan eller hot från andra nationer. Vi håller oss till det som är vår linje. Den ska hanteras ansvarsfullt och med bred parlamentarisk uppslutning. Vi håller kursen. Vi förblir tydliga. Vi svajar inte i vår säkerhetspolitik, och vi anser förstås från regeringens sida att den militära alliansfriheten också ger oss handlingsfrihet att stå upp för suveränitet och verka för säkerhet i vårt närområde. är det utrikespolitiken som i allra högsta grad utgör vår främsta försvarslinje. Vi stärker dessutom försvarsförmågan , under bred politisk enighet. Enligt UNHCR har över 4 miljoner människor flytt krigets till närliggande länder. Mer än hälften av landets kvarvarande befolkning är i behov av humanitärt stöd. FN bedömer att ett anslag på ca 45 miljarder behövs för att kunna hantera flyktingsituationen. har man fått löften om ca 28 miljarder. når temperaturen i ofta minusgrader. Vintrarna präglas av stora mängder regn och snö. Behoven kommer med andra ord inte att minska . ser vi att med en åsnas envishet fortsätter att göra precis tvärtemot vad man borde göra. I vårpropositionen aviserar man att man avser att kapa ännu mer resurser ur biståndsbudgeten, nu nästan , för att satsa på den bottenlösa utgiftsposten som benämns flyktinginvandring. Minskade resurser i närområdet leder till fler flyktingar, vilket leder till ännu mindre resurser i närområdet. Jag vill veta hur regeringen har mage att benämna sin flyktingpolitik human som man bokstavligen tar mat ur munnen på fattiga barn för att finansiera en utdömd invandringspolitik. Tack för frågan, ! Det stora flertalet flyktingar som kommer till kommer från . Vi kan konstatera att grundorsaken till den här konflikten är politisk, och därför måste också lösningen vara det. Vi måste fortsätta verka för en långsiktigt hållbar politisk lösning i , och vi står förstås bakom och stöder ansträngningar. Vårt andra spår från början har varit det humanitära. är en humanitär stormakt, den femte största bidragsgivaren i världen. Vi måste också hjälpa människor som är på flykt från ett land som det inte längre går att bo i. Det är 12 miljoner som är på flykt, antingen som internflyktingar eller i andra länder. Det stora antal som kommer till är ändå ett fåtal jämfört med dem som flyr till grannländerna, och därför måste vi göra både och. Vi måste både angripa orsakerna till flykten och faktiskt också hjälpa dem som redan är på flykt. Den svenska politiken går krasst ut på att om man har tio svältande barn och tio äpplen så tar man nio av de äpplena och ger till ett av barnen. Resterande nio barn får dela på det överblivna äpplet. Då förstår jag inte hur man kan prata om humanism och att vara en humanitär stormakt. En human flyktingpolitik måste ju gå ut på att rädda så många människoliv som möjligt, och det gör man inte med den rådande politiken som förs i . Jag skulle gärna vilja att utrikesministern förklarar för svenska folket hur det kan vara humant att prioritera de få, i ett globalt perspektiv sett, som lyckas ta sig hit till till en hög kostnad för att vi ska förbättra deras levnadsstandard när så otroligt många, det stora flertalet av världens flyktingar, befinner sig i krisområdenas omedelbara närhet. Där borde man egentligen kanalisera biståndet och de största ekonomiska resurserna. Det gör vi inte när vi lägger de största resurserna på flyktinginvandring till . Det är viktigt att både hjälpa på plats och att ha en generös flyktingmottagning i . Som jag sa är vi redan den femte största bidragsgivaren i världen. På grund av den mycket allvarliga situationen i världen höjer vi nu de humanitära anslagen med till 5,34 miljarder i budgetpropositionen . får både UNHCR och ökade anslag. Det funkar inte som med äpplen och päron eller vad du väljer, utan i utrikespolitiken måste du ibland göra både och. Det är inga enkla val. Vi måste hjälpa de människor som redan är på flykt, vi måste angripa grundorsakerna, och vi måste även se till att investera i en humanitär hjälp runt om i världen. Vi gör både och, och vi gör det generösare än de flesta andra länder i världen. Vi kan vara stolta över det. Jag säger inte att det inte är en påfrestning på våra samhällen eller att det inte kommer att utgöra en stor utmaning för oss. Men vi ska fortsatt göra det, och vi kan klara av det. Min fråga riktar sig till utbildningsminister . var kommentaren som en spark i magen av dåvarande språkröret . Då handlade det om ett uttag från SJ på 73 miljoner. har man redan från nuvarande regering, där språkrör ingår, plockat ut 230 miljoner och har kallat till extrastämma där man ska plocka ut 1,7 miljarder. Man kan i sitt stilla sinne fundera över vilka kraftuttryck som används när går in i de diskussionerna. Vad som är lite olyckligt är att det någonstans finns ett stort behov av både underhåll och investeringar. Det finns ett stort behov av att få tågtrafiken att fungera över hela landet, och det finns många vittnesmål om när trafiken inte fungerar som den ska. När ett parti som har under hela sin resa fram till att det har hamnat i bedyrat, intygat och stått upp för hur viktig tågtrafiken är - vilket jag instämmer i - blir det såklart mycket märkligt. Vad är besked när han är både språkrör och utbildningsminister? Jag har stor respekt för frågan och stor respekt för frågeställaren, men jag saknar lite respekt för det regeringsalternativ som frågeställaren företrädde till när det handlar om järnvägen. Det var en regering som började sin resa med att säga att det hade överinvesterats i järnvägen och som byggde på det stora underhållsberg som ledde till förseningar, som alla vi som har stått och frusit på en perrong känner väl av. finns en regering som investerar i järnvägen. Vi investerar 6 ½ miljard i järnvägsunderhåll för . Det är innan infrastrukturpropositionen är på plats. Den utbetalning som nämner har kommit efter en ägardialog mellan och SJ där man har funnit att bolaget är överkapitaliserat. För att utbetalningen ska vara möjlig är det självklart att bolagets investeringsplan måste hållas. SJ måste klara de investeringar som krävs för att bygga ett robust och klimatsmart järnvägsnät. Det är för oss självklart, och det är självklart för regeringen när man har gått in i dialogen med . Tack för svaret, minister ! Det som är lite intressant är att signalen i så många olika frågor går i samma riktning. Först berättar man om de stora satsningar som man ska göra. Sedan talar man om att ni får vara med och betala. I detta kan vi se skattesänkningar som har gått till företag, som de dyrt får betala. Vi kan se att de gamla också får dyrt betala de höjningar som införs. utlovades 620 miljoner och 1,24 miljarder. Det är ungefär samma belopp som begärs hem i extra utdelning. Jag påstår att regeringen har signalfel. Det här är lite av en klassisk bumerangfråga. Det känns skönt när man skickar iväg frågan, men sedan kommer den tillbaka igen. Anledningen till att samtalen över huvud taget förs med SJ är att SJ betraktas som ett bolag vilket som helst. Det bygger på de regler som Alliansen följde under sina åtta regeringsår. Vår regering vill ha en annan relation till SJ. Vi vill att SJ ska få ett utökat samhällsuppdrag. Vi skulle jättegärna vilja komma överens med om det så att vi kan ändra ägardirektiven till på ett bra sätt så att det får ett utökat samhällsuppdrag. Om är intresserat av mer än att kasta bumerangen mot - det är också en livsluft, det förstår jag - skulle man kunna komma in i samtal om hur vi ska ändra ägardirektiven till SJ och ge det ett utökat samhällsuppdrag. Då skulle vi inte behöva stå här och diskutera den typen av utdelning. Jag vill ställa min fråga till utrikesminister . Jag vill tala om situationen i . Den är alldeles fruktansvärd att se. Det har blivit värre. Kriget har varat länge, och det har blivit värre . Det är en fruktansvärd tragedi som utspelar sig. Som har nämnt finns ett stort bistånd. Vi tar emot flyktingar, vilket är helt avgörande. Vi kan inte säga att det som händer är fruktansvärt och sedan stänga dörren och inte hjälpa till. Vad kan vi göra för att få stopp på den fruktansvärda våldsspiralen som vi ser i ? Jag tänker inte minst på civilbefolkningen - kvinnor och barn. Det som pågår där är fruktansvärt. Kvinnor våldtas på löpande band. Även barn våldtas, misshandlas, mördas och säljs som sexslavar. Vad kan regeringen göra för att få stopp på det fruktansvärda som händer? Tack, , som också kan frågan väl. Som jag sa tidigare är grundorsaken politisk. Därför måste också lösningen vara politisk. Vi anser att ansträngningarna måste intensifieras för att hitta en politisk lösning. Vi står bakom, stöder och är i regelbunden kontakt med FN-sändebudet , som har presenterat förslag till väg framåt. Fyra arbetsgrupper ska startas i , och man ska sedan försöka få ett internationellt bidrag och skapa stödgrupper av länder som vill hjälpa till. Det internationella samfundet däremot drar åt lite olika håll. Det är också bekymmersamt att det finns ett ökat ryskt militärt stöd till Asadregimen. Det står klart att Asadregimen har bombat sin egen befolkning och dödat så många människor att det är orimligt att tänka sig att Asadregimen ska finnas kvar. Vi kan ge ett intensifierat stöd, inklusive från EU, till ansträngningar. Det är viktigt att poängtera vad säger, nämligen att Asadregimen inte står för ett bättre alternativ än IS - eller Isil, som de också kan kallas - utan folket förtjänar något mycket bättre. Det handlar om demokrati och mänskliga rättigheter, inklusive jämställdhet, som är helt utraderat i den här situationen. Jag vet att har arbetat på FN-nivå i frågor om jämställdhet och sexuella övergrepp i konflikter. Hon har också fått ännu ett FN-uppdrag. Vad kan vi ytterligare göra inom ramen för FN när det gäller jämställdhet för att få stopp på de fruktansvärda övergreppen, framför allt mot kvinnor och även mot barn? Det är ett internationellt ansvar, och det är ett ansvar som faller på säkerhetsrådet. har säkerhetsrådet utgjort ett enormt misslyckande för världssamfundet i fråga om att ingripa och stoppa konflikten i och att ingripa också mot det utbredda sexuella våld som vi ser inte bara i som utförs av Isil utan också av Boko Haram och andra grupper runt om i världen. är det dessutom definierat som ett slags religiös utövning, som en del av en religion. Det är mycket farligt. Det är också därför som jag har skrivit till generalsekreterare för att föreslå att frågan förs upp på ett mycket tydligare sätt på FN:s dagordning. Det måste vi bidra till. Vi kommer att göra det från sida som ett led i vår feministiska utrikespolitik. Jag har en fråga till ministern för högre utbildning och forskning . Det gäller en sak som statsministern nämnde i sin regeringsförklaring . Han läste då upp att kvaliteten i lärarutbildningen ska förbättras. Det här gör mig nyfiken. På vilket sätt? Till sammanhanget hör att det finns en ny lärarutbildning på plats. Alliansregeringen sjösatte utbildningen . Det finns ännu inte en kull ungdomar som har gått ut från utbildningen. Vi vet också att har för avsikt att kvalitetsutvärdera just lärarutbildningen som första insats i sitt nya system. Och vi vet att alliansregeringen höjde anslagen till lärarutbildningen med . Det är ett steg som jag vet att regeringen har för avsikt att fullfölja - kanske inte så mycket, men i alla fall. Vad har ministern för åtgärder och reformer på gång som handlar om att höja kvaliteten? Tack, , för en viktig fråga. Det här är något som jag tror att vi alla brinner för, nämligen att det ska finnas en lärarutbildning av allra högsta kvalitet. Precis som säger finns en ny lärarutbildning på plats. Den har i sin helhet inte utvärderats. Vi vet ändå att det finns kvalitetsutmaningar i lärarutbildningen. En av dem handlar om de lärarledda undervisningstimmarna i utbildningen. Det är något som lärarutbildningen delar med de humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningarna. Därför tillför vi miljoner, som kommer att öka till 250 miljoner. Vi vet också att det finns utmaningar när det gäller forskningsanknytningen och när det gäller den verksamhetsförlagda delen av utbildningen. Där pågår ett försök med övningsskolor, som också håller på att utvärderas. Men det är fortfarande ett begränsat försök. Tack för svaret, statsrådet! Ett av syftena med de pengar som alliansregeringen tillförde var just att vi skulle kunna komma åt den här problematiken och få till fler lärarledda timmar. Det visade sig vara lite svårare än väntat. Vissa lärosäten säger också att med en ny pedagogik är det kanske inte det som explicit är det viktiga, och det är ju viktigt att lyssna in vad lärosätena säger. Forskningsanknytningen är också viktig och väsentlig i de här sammanhangen. Därför är det lite märkligt, tycker jag, att regeringen har flyttat bort studieplatser från ett av de lärosäten som tillhör topp 100 i världen, - och från ett av de ämnen som tillhör topp 100 i världen, utbildningsvetenskap - för att flytta runt dem till andra lärosäten. Detta är inte att stimulera kvaliteten. Studenterna efterfrågar också mer av pedagogisk meritering, alltså att det ska vara lönsamt för lärare att meritera sig pedagogiskt. Skulle något av detta kunna vara aktuellt? Det är klart att vi ska utveckla pedagogiken, men det går inte att överskatta hur viktigt det är att inte ha för stora undervisningsgrupper så att man som student kan ha nära kontakt med sin lärare. Det gäller i hela utbildningssystemet, och det gäller också högre utbildning. Vi är en regering som vill se till att vi klarar kompetensförsörjningen av alla, inte minst lärare, över hela landet. Därför bygger vi ut högre utbildning i hela landet. Vi ska också se till att forskningen hänger med i det så att vi har en nära forskningsanknytning till högre utbildning, inte minst till lärarutbildningen. När det gäller har inte platserna blivit färre, utan vi har utökat antalet platser även där - dock inte så mycket som föreslogs i den budget som antog eftersom vi ser att det finns andra bristyrken. Vi behövde bygga ut vårdutbildningarna, och vi behövde bygga ut ingenjörsutbildningarna. Men i som helhet blir det fler lärarutbildningsplatser, dock inte bara vid . Jag vill fråga utrikesminister följande. Vi ser tårgas mot flyktingbarn. Vi ser undantagstillstånd, taggtrådsstängsel och hårdare gränslagar. Vi ser att flyktingar som olovligen tar sig in i landet kan få fängelse. Jag talar om . Mitt i den här enorma flyktingtragedin genomgår EU inte bara en akut solidaritetskris utan också en långvarig demokratikris i fallet . Oppositionen har försvagats, domstolarnas oberoende har urgröpts och pressfriheten har kringskurits. Man kan säga att förändringen av efter det högerpopulistiska partiet Fidesz valseger 2010 är den mest radikala samhällsförändringen i något EU-land sedan kommunistregimerna föll 1989. Jag menar att EU och dess medlemsstater har bäddat för statsminister i det som sker just . Hade man agerat hade flyktingarna kanske mötts av tak, inte av tårgas och taggtråd. Jag vill fråga dig, : Vad gör du som ansvarig minister i fråga om att kritisera för att landet urgröper sin egen demokrati, sviker EU-ideal och bidrar till flyktingtragedin? - det var precis då blev minister i en borgerlig regering. Det var väl också från och med då man borde ha mer ordentligt tagit itu med den här frågan, så lite självinsikt kanske borde finnas i allt det här. I övrigt håller jag med. Jag tror att vi är inne på samma linje: agerande är inte acceptabelt. uttalar sig också institutioner för mänskliga rättigheter runt om i världen och protesterar mot behandlingen av flyktingarna, de hårda metoder som används mot dem och att man sätter upp staket. Jag förväntar mig att lever upp till de åtaganden som finns på asylområdet. Det är jätteviktigt att alla får sina asylskäl prövade. måste EU:s medlemsländer hjälpas åt. Det är alldeles tydligt vad vi tycker. Vi har framfört det i alla politiska kontakter och när vi träffar medierna, och vi försöker på alla sätt påverka för att få till en gemensam EU-linje. Det ska vi fortsätta att göra. Vi måste också lösa de praktiska problem som har, och vi måste hjälpas åt med detta. Den här debatten sätter fingret på EU:s svaghet som vakthund för mänskliga rättigheter och även på att EU inte har lyckats få fram smarta sanktioner. Det är ingen hemlighet att vi hade stora debatter i den regering jag satt i om de här frågarna. Men man ska ändå vara tydlig med att tack vare fick EU fram tryck på medlemsstater som bryter mot mänskliga rättigheter. Under det år som du, , har varit utrikesminister har jag dock inte sett några initiativ från din sida, trots att det har varit det kanske viktigaste året för att se till att det här blir verklighet. Jag undrar nu om du på nästa möte med allmänna rådet kommer att ta upp vad som sker i just nu och om du kommer att driva på vad gäller sanktioner mot ett land som . Som alla vet som har följt vad vi gör genom men också på våra möten, både utrikesministermöten och i allmänna rådet, är det här en fråga som vi driver. Jag har faktiskt inte alls någonting emot att säga tack till dig, , för jag anser att du var en av dem som verkligen drev på och såg till att diskussionen om en mekanism inom EU för att bevaka frågan om mänskliga rättigheter finns på plats. Detta har vi drivit och stött, konsekvent, också i vår politik. Vi kommer att fortsätta att göra det. Det här är ett inte alldeles enkelt arbete, men det måste göras. Jag hoppas att vi också i den här frågan kan hitta en politisk samsyn och ett samarbete för att driva den framöver. Men vi har fullföljt den linjen, och vi kommer att fortsätta att göra det. För precis sedan kom jag och mina kollegor i socialförsäkringsutskottet hem från en resa till . Jag måste erkänna att jag blev ganska chockad av den utveckling som vi såg i landet. Jag visste inte att den var så pass allvarlig som den faktiskt är. var den blodigaste månaden , borgmästare i de östra delarna har arresterats, vi har sett att oppositionspartier har attackerats och så vidare. Jag vill fråga utrikesminister vad och den kan göra för att se till att inte blir ytterligare ett land, dessutom i en väldigt konfliktfylld region, där konflikten eskalerar och vi får ett nytt storskaligt krig. Tack för frågan, ! Som alla som har följt nyhetsrapporteringen har kunnat notera har vi varit mycket aktiva i fråga om kontakter med oppositionspartier - till exempel med Demirtas, som är ledare för ett av oppositionspartierna - och förstås med min turkiske kollega. Vi har försökt följa utvecklingen och mana till eftertanke. Vi hoppas att vi ska kunna möta det eskalerande våldet. Det är djupt oroande, också för resten av världen. Vi har från början uppmanat parterna att återgå till fredssamtal och stoppa våldet. Nyval är annonserat till , och är inbjudet av att återigen sända en valövervakningsmission. kommer att bidra med valobservatörer till denna. Men vi har förstås protesterat mot utvecklingen. Vi följer den mycket noga, och vi påverkar - inklusive genom EU. En av utmaningarna som står inför är den flyktingkris som inte minst det landet får uppleva. 2 miljoner syriska flyktingar befinner sig i landet tillsammans med några hundra tusen från andra länder. Bilden verkar vara att det finns risk att det här eskalerar ännu mer eftersom folk börjar känna att de ger upp i fråga om att det kommer att bli fred i och ännu fler grupper lämnar landet. är då en väg in i . Någon berättade att alla båtmotorer i landet är slutsålda eftersom människor helt enkelt i desperation väljer att sätta sig i en farlig båt på väg över . Här driver en linje som är tydlig, nämligen att vi måste öppna för fler lagliga vägar in i . Men man får väl vara krass och säga att det inte väcker samma gehör hos andra EU-stater. Vad ska göra för att få med sig fler länder på den här linjen så att vi kan få en säker situation för människor på flykt? Ja, , jag kunde inte ha sagt det bättre själv. Det är precis den beskrivning av verkligheten som vi har. börjar detta också vara en enorm påfrestning med närmare 2 miljoner flyktingar som har sökt sig till . Det är klart att det innebär en enorm ansträngning för landet. När jag talar med min ministerkollega betonar man detta, men man brukar också alltid säga: Vi ska klara av det. Vi ska fortsätta att hantera det. Vi ska inte klaga, utan vi ska se till att hantera det på ett värdigt sätt. De kämpar på med detta. Det är viktigt att vi fortsatt bidrar till humanitära insatser och hjälper dem så mycket vi kan, men också att vi fortsätter inom EU-kretsen att driva frågan om att öppna fler legala vägar in i EU. Det är en debatt som vi har ständigt, både i inför alla våra ställningstaganden i allmänna rådet och på utrikesministrarnas möten. Vi kommer att fortsätta kämpa för detta, för det är en del av vår humana flyktingpolitik, och den måste vi fullfölja. Jag tror att vi är många som blir glada och känner framtidshopp när vi ser hur många som hjälper till och stöttar de människor som kommer till vårt land i den kris som råder i världen och som vi i får ta en liten del av.