· H3C120151203fs · 2015-12-03 14:00:52 — Säkerhetspolisen ändrade för sedan bedömningen av risken för ett terrorattentat i och höjde nivån till den näst högsta. Allvaret i blev tydligt i samband med situationen i . Säkerhetspolisen bedömer att ungefär 300 personer har rest från för att delta i IS terroristverksamhet i . Av dem har 40 dött, och 130-140 personer har återvänt till efter sådana terroristresor. Utöver att de kan ha begått allvarliga brott utomlands kan de också ha skaffat sig förmåga och fått i uppdrag att begå attentat i och i . Jag frågar därför statsrådet : Vilka konkreta åtgärder är regeringen beredd att vidta för att säkerställa att personer som har återvänt till efter att ha deltagit i IS verksamhet får stå till svars för sina handlingar och brott som de har begått? Vilka verktyg anser regeringen att säkerhetspolis och polismyndighet behöver för att klara uppgiften? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för en fråga i ett angeläget ämne. Regeringen delar oron över att vi har ett ökat antal som återvänder efter att ha deltagit i troliga terroristhandlingar. Det vore självklart bra att kunna lagföra dem i . Det vore bra för det preventiva arbetet mot terrorism och viktigt för samhället i ett preventivt syfte. Liksom otaliga debatter i kammaren har visat kräver detta delvis ny lagstiftning. Den är på väg. Regeringen avser att kriminalisera att ta emot i terroristutbildning och att resa i avsikt att begå eller förbereda terroristbrott eller ta emot terroristutbildning. Detta har varit föremål för en utredning. Utredningens förslag remitteras , och regeringen hoppas bli klar med sitt förslag . Det är utmärkt att regeringen är beredd att lägga fram förslag om en kriminalisering av terroristresorna. Men för att den lagstiftningen ska kunna göra nytta måste man kunna utreda brotten. Polisen är helt beroende av att kunna följa kommunikationen och ta reda på vad som händer över landsgränserna. Man har begärt att få rätt till signalspaning också under förundersökningar och att få möjlighet att använda hemlig dataavläsning. Det är de två konkreta verktyg som polisen anser nödvändiga. Vad är regeringens inställning till detta? har säkert hört ansvarig minister lägga ut texten om detta ganska mycket, för det är inga lätta frågor. Det blir en del svåra avvägningar mellan betydelsen av detta för den svenska signalspaningen och den viktiga information vi får genom dessa kanaler om planeringen och utförandet av dessa oerhört allvarliga brott. Vad skulle det betyda om man fortsätter med det inom ramen för förundersökningar? Jag vet att det pågår en del tankearbete men att det inte har gått att hitta någon bra lösning på det. Det är i alla fall den information jag har fått av ansvarig minister när jag följt dessa frågor. Önskas ett mer detaljerat svar kan fler frågor givetvis ställas till . Vad gäller ytterligare hemlig dataavläsning är regeringens ambition att kunna komma vidare. Har domstolarna fastställt att något behöver avlyssnas men det inte går av rent tekniska skäl ska det lösas. Min fråga ställs till miljöministern. På tisdagens utskottssammanträde fick vi information från Miljö- och och . Departementet menade bland annat att den tidigare beslutsgången med jaktbeslut av statliga myndigheter som ständigt överklagas av små miljöorganisationer inte kan sägas ha försvårat eller förhindrat vargjakt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är ytterst märkligt att ett förhalande försvaras så till den milda grad att ett riksdagsbeslut med myndighetsbeslut om vargjakt inte ses som ett problem. tycker att det är märkligt att regeringen aktualiserar att återgå till att överprövning ska ske i förvaltningsdomstol och inte på som , särskilt när håller på att pröva just denna fråga. Genom den tidigare beslutsprocessen stoppades ju vargjakt , 2012, 2013 och 2014. Hur ser ministern och regeringen på att den nödvändiga vargjakten förhindras när myndighetsbeslut överklagas och förhalas av små miljöorganisationer? Frågan aktualiseras ur rättssäkerhetssynvinkel och utifrån att de beslut som fattas av förvaltningar och myndigheter i ska kunna prövas rättsligt för att man ska säkerställa att besluten är riktiga. I grunden handlar det om att vi ska fatta rätt och bra beslut i de svenska myndigheterna och förvaltningarna och att det ska styras från riksdag genom att det fattas lagenliga beslut. Jag vet inte om ledamoten satt i under förra mandatperioden, men det gjorde jag. Då var det ingen debatt om att det var en avgörande punkt i rovdjurspropositionen att det som en följdkonsekvens av delegeringen av vargjaktsbeslut inte skulle gå att pröva detta på sedvanligt sätt. Det är en rättssäkerhetsprincip som har anslutit sig till både internationellt och genom . Detta är under utredning. Det finns ett utredningsförslag, och regeringen avser att gå vidare med utredningens förslag. offentliggjorde sin utredning Analys och redovisning av hur socioekonomin påverkas av en vargpopulation som har gynnsam bevarandestatus i . Här menar man att ingen omfattande ekonomisk påverkan av varg finns på verksamheter och näringar. Har , likt regeringen, helt tappat kontakten med den verklighet som många i dessa områden lever i? Verkligheten är att människor uttrycker oro och besvikelse över försämrad livskvalitet med ständig oro för sina tamdjurs, jakthundars och barns säkerhet ute i de revirtäta länen. Landsbygdsbefolkningens känslor och upplevelser, rekreationsvärde av jakt och värdeminskning av fastigheter och jakträtter verkar sakna värde i analytiska redovisning. Vi vill lyfta av detta ansvar och i stället lägga det på en renodlad myndighet för jakt- och viltfrågor. Det skulle tillföra en landsbygdsförankring och ge en myndighetsutövning som håller ihop . ser en ny jaktmyndighet som en del i denna strategi. Varför tar inte regeringen hänsyn till tidigare fattade riksdagsbeslut? Det var snarare en fråga till om en precisering och ytterligare fördjupning av bakgrunden till de slutsatser som drar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Enligt den korta redovisning av rapporten som jag har hunnit ta del av handlar det om att det ur ett makroperspektiv inte går att knyta någon negativ utveckling av landsbygdsnäringarna till den ökade rovdjurspopulationen. Snarare har vissa specifika näringar vuxit till följd av detta, inte minst inom turismsektorn. Dock förnekas inte eller förminskas den enskilda problematik som finns i varje ärende som handlar om att rovdjur kan komma i svår eller till och med dödlig konflikt med husdjur och tamboskap. Regeringen bedriver därför en rovdjurspolitik som ska värna om att minska dessa konfliktrisker, sett till att nu har en större rovdjurspopulation. Även jag har en fråga till miljöminister . har man på EU-nivå arbetat med så kallade konformitetsvärden för avgaskrav på bilar och när de ska införas. Kommissionen lade fram ett förslag till en teknisk kommitté bestående av experter från medlemsländerna. I kommittén ingick även experter från . Sedan beslutet fattades i den tekniska kommittén har det kommit ganska många olika bud om vilken linje drev i dessa förhandlingar. Miljöministern har sagt en siffra, experterna har sagt en annan och regeringen har sagt att experterna har agerat på eget bevåg, medan experterna själva menar att instruktionerna har kommit från . när vi har ansvarig minister på plats vill jag gärna fråga om hon en gång för alla skulle kunna klargöra vilken linje har drivit i förhandlingarna, på vems uppdrag experterna agerade och varför drev den linje man gjorde. Det har varit en oerhört angelägen fråga att EU får en bättre avgasregleringsordning. Det ska inte vara som när fordon och bilar bara testas mot en teoretisk körcykel, utan det ska vara en mer verklighetsbaserad ordning. har haft detta krav och varit påskyndare av dessa regler inom EU . Jag har själv skrivit otaliga brev tillsammans med bland andra den holländska ministern, och en del andra har tagit upp frågan med kommissionärer och sagt att vi behöver få en bättre ordning, sett till helheten. Vi måste få på plats en cykel som testar mot mer verklig körning, inte minst kallkörning, som är viktig för vårt land. Vi baserar det på de mätningar som vi har gjort i och där vi har sett ganska stora avvikelser jämfört med de verkliga utsläppen. Det är därför välkommet för EU i stort att de beslut som har fattats har gått i riktning mot att få på plats en körcykel. Man tar inte alla steg på en gång, men väsentliga steg kommer på plats . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det har varit viktigt för att de första stegen kommer igång . Sedan ska vi ta ytterligare steg för att minska utsläppen i . Eftersom ministern inte riktigt ville berätta vilken linje har drivit kan jag berätta att enligt de siffror som presenterades i har haft en linje på över gränsvärdet medan kommissionens förslag var . har alltså drivit en betydligt mindre ambitiös linje. Ministern har påstått att varit pådrivande i att få så ambitiösa gränsvärden som möjligt, men tyvärr visar detta på något annat. Det är lite problematiskt att man inte riktigt har fått klarhet i vad regeringen har drivit och att den har haft väldigt oambitiösa nivåer. Det är problematiskt för att man undrar om det finns fler områden där visar en agenda utåt men driver på för mindre ambitiösa agendor i det verkliga arbetet. Det är också problematiskt ur miljösynpunkt. Jag undrar: På vilket sätt når agerande i kommittén för motorfordon upp till klimat- och miljöministerns ambitioner om en förbättrad luftkvalitet för bättre hälsa och miljö? Jag upprepar det jag sa tidigare, nämligen att det är välkommet att EU får en körcykel där man måste komplettera med körcyklar av mer verklighetsbaserad natur. Det har varit pådrivande i. Vi har andra krav i reformeringen, nämligen att man ska ha fler oberoende aktörer som verifierar, och det finns ett antal ytterligare krav på att kommissionen ska agera för att detta ska komma på plats. I den tekniska kommittén deltog även experter från för att komma överens om vad som är tekniskt möjligt, i vilka steg och hur. Det är helt riktigt att de olika länderna kom med olika tekniska bedömningar av vad som är möjligt och när. I det första steget trodde att det inte var tekniskt möjligt att komma så långt som kommissionen sa, men i senare steg ville få ännu hårdare och skarpare värden på plats. Det var en förhandling mellan de tekniska experterna i kommittén om vad som är möjligt att gå fram med. För var det viktigt att man kom fram till ett beslut. Också min fråga går till klimat- och miljöminister . började klimatmötet i , och det är många politiker och tjänstemän på plats eller som kommer att resa dit i hopp om att vi ska få till stånd ett kraftigt och bindande klimatavtal. Men redan för drygt en månad sedan, det vill säga , presenterade en rapport som sammanfattar de frivilliga åtaganden som länderna och parterna har lämnat in inför mötet. Man hade räknat ihop att utsläppen kommer att fortsätta att öka och att vi går mot en ökning av jordens medeltemperatur med . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga till statsrådet är: Tror du att världen efter Parismötet kan ta ytterligare steg och uppfylla ytterligare åtaganden så att vi kan nå tvågradersmålet? Det är den ödesfråga som vi är många som åker till klimattoppmötet för att se till att vi hittar lösningar på. Jag är väldigt glad över att det är flera ledamöter som också kommer med för att kunna påverka på plats, för påverkan är långt ifrån ämnat endast för regeringar. Vi har starkt stöd från svenska företag, kommuner och regioner som ligger på i dessa frågor. Jag tror att den svenska debatten har varit tydlig med att det inte räcker med att slutföra ett paket i och säga: Det här är lösningen. Klimatmötet i måste forma ett avtal som är dynamiskt i den meningen att det säkrar de första stegen. Det är bara en handfull länder på jorden som ännu inte har lämnat in sina klimatåtaganden, och man måste säkra en process där dessa länder kommer tillbaka och säger: Okej, vi kan göra mer. Att göra detta blir faktiskt det viktigaste utfallet av klimattoppmötet. Jag tackar för svaret. Det är inte bara i som vi kommer att ta ansvar för klimatet utan också här på hemmaplan. kommer att fatta beslut om en budget för det så kallade Klimatklivet. Det är 600 miljoner som ska finansiera olika lokala klimatprojekt. Redan i vårändringsbudgeten fattade vi beslut om medel, . Kritiken från borgerligt håll lät inte vänta på sig. Det har ifrågasatts hur pengarna ska kunna komma ut och om det kommer att finnas tillräckligt med projekt så att man kan söka i den omfattningen. Min fråga handlar om en uppdatering av läget: Hur har det gått med ansökningarna, och hur ser processen för Klimatklivet ut? Precis som ledamoten pekar på sker klimatarbetet inte på toppmötet, utan det sker hemma - i företag och regioner och i hur vi som lagstiftare och regeringen bygger , precis som vi kan ställa krav på andra länder att de ska minska sina utsläpp. En viktig komponent för att få hela att jobba med klimatarbete är att staten kan gå in med medfinansiering och samarbeta kring att skala upp lyckade klimatprojekt. Vi behöver gå framåt snabbare, det ser vi inte minst på klimattoppmötet. Alla länder behöver jobba med en starkare agenda. För att skala upp kommunernas, regionernas, företagens och bostadsrättsföreningarnas planer för att minska utsläppen måste vi vara med och finansiera en del. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det har varit väldigt lyckat. är det många som har sökt pengar, och vi kommer att få mycket klimatnytta i för dessa pengar. Det är medfinansiering som också andra aktörer finansierar. Min fråga går till statsrådet . Äntligen kom beskedet att den rödgröna regeringen internt har nått en överenskommelse. Regeringen kommer att avräkna ungefär en tredjedel av biståndet till flyktingmottagande. Det har varit stor oro om vad som gäller, och det har varit en knepig budgetbehandling i utskottet. Regeringspartiernas interna överenskommelse med varandra gäller bara , alltså . Längre kunde de inte komma överens. Min fråga är: Vad händer sedan, finns det någon plan? Jag tackar för frågan. Det är glädjande att även tycker att det är bra att vi nu sätter en gräns för avräkningarna. och Socialdemokraterna har kommit överens om att frångå den modell som har använts, med en schablon för att räkna av första året för flyktingmottagandet. I den extrema situation vi nu befinner oss i med 60 miljoner människor på flykt i världen och en skådad inströmning av flyktingar även till ser vi inte att det är hållbart att fortsätta att räkna av per automatik från biståndet. Då skulle biståndet i princip halveras eller mer än halveras i biståndsbudgeten, så som prognoserna ser ut . Vi har därför kommit överens om att begränsa flyktingavräkningarna till , utifall att det kommer så många som vi förväntar oss. Jag noterar att jag inte fick svar på vad som kommer att hända efter 2016. Jag konstaterar att var emot avräkningar men alltså har mångdubblat dem, från 8 till . Regeringen väntar till vårändringsbudgeten med att ge besked om hur detta ska hanteras praktiskt och vad som ska prioriteras bort i biståndet. Varför bedömdes inte biståndet som viktigt nog att finnas med i den extra ändringsbudget som regeringen lämnade till ? Det var mycket glädjande att vi lyckades undvika ytterligare avräkningar i den extra ändringsbudget som lämnades in. har mycket riktigt varit motvilligt till att göra de här omfattande avräkningarna från biståndet till flyktingmottagande, och det är en ståndpunkt som vi fortfarande har. Vi är mycket glada över att vi tillsammans med Socialdemokraterna har fått en överenskommelse om att sätta ett tak för hur mycket som kan räknas av från biståndet för flyktingmottagande. Med viss bedrövelse har vi konstaterat att vi inte har hört motsvarande utfästelse från eller från andra partier i om detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tycker att det är en viktig princip. Hur det sedan faller ut beror på hur många flyktingar som kommer , men det vet vi inte. Vi får återkomma till om det i vårändringsbudgeten. Klimattoppmötet i är i full gång. höll stats- och regeringscheferna sina anföranden. Premiärministern i - ett örike norr om - Enele Sopoaga sa så här: Vi står vid ruinens brant. Fortsatt temperaturhöjning kommer att innebära det totala slutet för . Så är det tyvärr för många utvecklingsländer. De drabbas här och av våra utsläpp. Jag tycker att det var bra att statsminister tog initiativ till att fasa ut subventioner till fossila energikällor, som han gjorde på ett möte på klimattoppmötet tillsammans med ett fyrtiotal andra länder. Jag skulle vilja fråga klimat- och miljöministern: När nu har gjort det här utspelet om subventioner till fossila energikällor, vilka subventioner till fossila energikällor vill ni fasa ut här i ? Även jag är djupt berörd av vittnesbörden från inte bara utan även andra länder om klimatförändringarna. Det är fruktansvärt. Jag tycker att det är viktigt att ett klimattoppmöte som det som pågår just nu får ta del av det. Där gör och flera andra östater en stark insats, och jag vet att det hölls flera möten där bland annat deltog tillsammans med regeringscheferna för dessa länder. Inte minst är det viktigt att veta vilken skillnad det är om man skulle nå en medeltemperaturökning på enbart 1 ½ grad. Det betyder egentligen skillnaden mellan liv och död för en del av de här nationerna. Utfasningen av fossila subventioner är en viktig fråga globalt. jobbar också för det. Det är mycket internationellt och globalt, och även hemmavid tittar vi på det. Framför allt de icke skatterelaterade fossila subventionerna är riktigt skadliga och måste fasas ut. Jag skulle gärna vilja veta vilka miljöskadliga subventioner som regeringen ämnar fasa ut. har gjort en kartläggning som uppdaterades 2011 över de miljöskadliga subventionerna i . Om man sammanfattar de subventionerna blir det i subventioner till ökade utsläpp, till köttproduktion, till fiskeindustrin, till nedsatt koldioxidskatt för industrin, till ett reseavdrag som gynnar människor i storstäder men inte på landsbygd och så vidare. Eftersom detta är en så viktig fråga för också internationellt och vi driver den gentemot andra länder skulle jag vilja fråga klimat- och miljöministern: inte ha en handlingsplan för att fasa ut våra egna miljöskadliga subventioner? Borde vi inte städa rent framför egen dörr, nu när vi uppmanar andra länder att göra det? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jo, städar upp framför egen dörr genom att vi är ett av de få länder som bland annat ger ut den typen av rapporter från våra expertmyndigheter, i enlighet med det samarbete som vi har inom , som bedriver ett viktigt internationellt arbete som vi stöder. Vi har varit initiativtagare till det bredare upprop som bland annat och flera av de nordiska länderna har drivit på internationellt, för att säkerställa att man jobbar hårt med att ta bort miljöskadliga subventioner. Vi ser mycket positiva exempel i bland annat , där man lyckosamt har kunnat göra en större reform inom ett land som har potentiellt stora problem. Genom att ta bort miljöskadliga subventioner i bränslesektorn kan man faktiskt få resurser för att satsa på klimatarbete. Vi redovisar mycket tydligt i budgeten - det sker i , och det är glädjande att det stöds av - hur vi jobbar med detta i . Där redovisas att det är de icke skatterelaterade fossila subventionerna som är prioriterade. Utöver det gör vi naturligtvis annat. Vi tillsätter till exempel en utredning om flygskatt. Det är ett sätt att komma vidare och tydliggöra att vi har mer att göra. Som grön liberal har också jag en fråga till klimat- och miljöminister . Det kanske blir lite enkelriktat, men det har möjligen att göra med att klimatförhandlingarna i har påbörjats. Det är helt självklart att globala utmaningar kräver globala lösningar, men jag skulle vilja se kopplingen till den nationella politiken. Som liberaler anser vi att politikens uppgift är att sätta upp ekonomiska styrmedel som främjar klimatsmarta lösningar i , så att även kan vara ett föredöme för andra länder. Då handlar det bland annat om det vi brukar kalla grön skatteväxling, det vill säga sänkt skatt på arbete och företagande, vilket ger utrymme för höjda skatter på miljö- och klimatsidan. höjs skatten med ungefär 32 miljarder. Det drabbar främst jobb och företagande. Min fråga till ministern är: Vad hände med den gröna skatteväxlingen? Även jag tycker att det är viktigt att koppla ihop internationell politik och nationell, inte minst därför att klimatfrågorna är både nationella och internationella. Det är precis som säger: Vi måste driva på ett klimatarbete i som också kan ge ringar på vattnet i andra länder. Det är bara genom att ta vårt ansvar här hemma som vi med trovärdighet kan säga till andra länder att de ska ta sitt ansvar. Ett litet exempel är att regeringen försöker se hur vi kan gynna svensk exportindustri genom klimatanpassade reformer. Där finns till exempel framgången hos ett av de svenska storföretagen med att ta fram en elbuss, något som är oerhört intressant inte bara för det svenska bussnätet på orter där man kan få mindre utsläpp utan också i stora länder som , som är en av de aktörer som verkligen måste vändas runt för att vi ska få ett bra, starkt avtal och också minskade utsläpp. Det tycker vi är viktigt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag får återkomma till den gröna skatteväxlingen. Där välkomnar jag de förslag som Liberalerna har talat om beträffande miljöskatter. Frågan kvarstår om vad som händer med den gröna skatteväxlingen. Jag kan ändå konstatera att vi liberaler tycker att det är självklart att tillväxt, utveckling och marknadsekonomi är centrala delar i klimatarbetet. Från vår sida har vi redan i årets budget lagt fram en del förslag som handlar om differentierade reseavdrag för storstäder och landsbygd, höjda fordonsskatter och kemikalieskatter med mera. Vi har lagt ytterligare förslag som vi har diskuterat på vårt landsmöte. Vi ser att detta är en framkomlig väg. Men det handlar om ett slags nollsummespel, där det inte bara handlar om att höja skatter rakt över utan också handlar om att vi sänker skatt på jobb och företagande så vi får utrymme att höja miljö- och klimatskatter. Det är väl det som är skatteväxling. handlar det mest bara om skattehöjning. Frågan är: Vad hände med den gröna skatteväxlingen? För att riskera att provocera fram en debatt som vi höll här i kammaren väldigt under förra mandatperioden - om vad som hände med skatteväxlingen - kan vi väl konstatera att den tidigare alliansstyrda regeringen och den nuvarande socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen har olika syn på hur mycket skatter behöver få in för att upprätthålla en god välfärd och hur bra det är för att stärka . Där tror jag egentligen att hela svaret ligger på frågan hur den här regeringen har hanterat att den förra regeringen sänkte skatterna med över 100 miljarder. Det är därifrån det kommer. Jag välkomnar Liberalernas initiativ till att titta på smarta kemikalieskatter och fordonsskatter inom ett system som bonus-malus. Det är något som behandlas i en utredning som regeringen har tagit initiativ till och kommer att fullfölja. Men jag sätter ett frågetecken för den nya retorik som Liberalerna har, med tanke på hur bryskt man säger nej till det som verkligen betyder något i klimatsammanhang. Det är skatterna på bensin och diesel, som kommer att skrivas upp i enlighet med plånboken. Jag har en fråga till närings- och innovationsminister . Regeringen har satt ett mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . För att nå det målet krävs det en aktiv näringspolitik. Vi riksdagsledamöter är ofta ute och besöker företag runt om i landet. Det är ofta två utmaningar eller problem som tas upp och som vi får som medskick till regeringen. Det gäller kompetensförsörjningen och att många företag har svårt att hitta personal med rätt utbildning.