· H2C120150409sf · 2015-04-09 14:00:56 — Tyvärr blir vi ständigt påminda om att det finns starka antiziganistiska strömningar runt om i , även i . Romer förvägras grundläggande mänskliga rättigheter, registreras, diskrimineras och utsätts för våld. Antiziganistiska idéer gör att fattigdom och arbetslöshet drabbar den romska gruppen hårdare än andra. Därför skulle jag vilja fråga statsministern hur regeringen arbetar mot antiziganism och för romsk inkludering. Det här sätter strålkastarljuset på en mycket viktig värderingsfråga i . ska vara ett land där alla har samma människovärde, och det ska synas i samhället. Alla ska kunna känna den tryggheten och friheten, som innebär att man kan leva ett bra liv. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Men så är det inte , dessvärre. Det är lika bra att vi erkänner det. Det är lika bra att vi säger att vi tyvärr har behandlat människor med romskt ursprung i vårt land på ett sätt som inte tillhör den ljusa delen av vår historia - tvärtom. Den förra regeringen påbörjade en strategi som vi gärna vill fullfölja. Den innebär bland annat att åtminstone 2032 - det borde vara tidigare; det borde vara , men så är det inte - ska alla med romskt ursprung som fyller känna att de har precis samma villkor som alla andra. Det vill vi fullfölja, och vi tillför mer pengar för att det ska vara möjligt. Det tänker vi hålla fast vid - ska vara ett land där alla har samma människovärde. Jag har med mig en ung man som heter . Han kommer från i kommun. Han vill ställa följande fråga till statsministern. lämnar EU-migranter sina hemländer i hopp om ett bättre liv någon annanstans och att få ge sina barn en bättre framtid. De har ingenting i sina hemländer. En del av de EU-migranter som lämnar sina hemländer kommer till . Här har många av dem inte mat för dagen. Många har inte tak över huvudet för natten. Många har barn som inte har möjlighet att gå i skolan och utbilda sig, vilket skapar onda cirklar. Föräldrarna hamnar ute på gatan för att försöka samla ihop lite pengar till mat. Då utsätts många av dem för trakasserier och våld trots att de inte har gjort något fel. Därför undrar jag vad ni ska göra för EU-migranterna för att ge dem ett bättre liv. Det är en värmande fråga som jag hoppas att statsministern har svar på. De som migrerar inom EU måste på plats få den hjälp de är berättigade till. Vi vet dock att många, som vi har varit inne på tidigare, kommer från . Jag tror att många av dem faktiskt vill bo i sitt eget land. Därför har den här regeringen liksom den förra haft kontakt med den rumänska regeringen och med EU för att se vad det går att göra mer för att de ska få en rimlig chans i sitt hemland, där de helst av allt vill bo. Precis som för alla andra människor är det några basala saker som måste till. Det är bostad, det är utbildning och det är arbete för vuxna människor. Det gäller att se till alla får den möjligheten i sitt eget land. Om man åker till ett annat EU-land ska man självfallet få den hjälp man behöver där. Då hjälper det inte, som andra - inte frågeställaren men andra - tycker, att införa något slags förbud mot fattigdom. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Chefen för en av de allra största statliga verksamheterna, , har gått i pension. Verket har sammanlagt i beslutad ram för åtgärder som påverkar förutsättningarna för jobb, näringsliv och en positiv miljö- och klimatutveckling. I medierna kunde vi se att arbetet med att rekrytera en ny chef hade startat. Men ännu ser vi inget resultat. I ett uttalande på regeringens hemsida säger infrastrukturminister : "Posten som generaldirektör för är central för regeringen och för transportsektorn." Därför vill jag fråga statsministern: När får en ny ordinarie chef? Jag kan inte ange vare sig datum eller klockslag, men processen pågår självfallet. Det finns en ledning för . Det är inte så att verket är ledningslöst. Det finns en tillförordnad funktion, en person som kan verksamheten och har varit där . Processen med rekrytering pågår. Jag kan inte ge något besked om när tjänsten tillsätts, men det finns ingen anledning att dra ut på processen. Den sköts så skyndsamt som möjligt. träffade jag i . Vi talade om de utmaningar som de ser för sina yrkesgrupper. De beskriver en verklighet där det råder och kommer att råda brist på undersköterskor och barnskötare. Det är två för samhället väldigt viktiga och nödvändiga yrkesgrupper. På mindre orter har vård- och omsorgsprogrammet försvunnit helt. Därmed har också den naturliga personalförsörjningen upphört. Det är oroväckande att allt fler anser att det är för tungt och för svårt att jobba inom dessa yrken. Det är inte attraktivt för unga att söka sig till de här utbildningarna. Min fråga till statsministern är därför: Hur kan vi belysa vikten av dessa yrken och göra dem mer attraktiva, och kan SKL ha en betydande roll i det arbetet? Vi vet att ungdomar som tillfrågas om de kan tänka sig att jobba i välfärdssektorn svarar att de gör det. En del har aldrig varit i välfärdssektorn. Jag träffade en ung kvinna i som aldrig hade kunnat tänka sig att jobba i välfärdssektorn, men hade hon fått en möjlighet. Hon sa till mig: Ja, det här vill jag göra. tänker jag studera och få den utbildning som gör att jag kan få en karriär inom välfärdssektorn. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Jag tror att flera tänker så. Men det är oerhört viktigt att visa att vi som offentlig arbetsgivare bryr oss om de anställda. Det innebär inte att man kan ge allt till alla. Men vi ska vara noga med att arbetsgivarrollen innebär ett ansvar för människor. Människor ska kunna känna att de har en bra arbetsmiljö och goda möjligheter att påverka sin situation. Det gäller inte minst det som vi nu kommer att göra inom SKL: säga till alla att de kommer att erbjudas heltid - inte deltid utan heltid. Det kommer våra företrädare att erbjuda. I en av morgontidningarna kunde man läsa att har för avsikt att skicka väpnad trupp till de kurdiska delarna av , till peshmerga, för att hjälpa till att utbilda mot mördarbanden i form av Isil eller Daesh. Man kan fundera på vilket prejudikat det skapar, men vi kommer att ha en riksdagshantering av detta. Vi har väpnad trupp i . Vi här i norra ser med oro på vad som händer i . tror jag att det är viktigt att vi anlägger sydeuropéernas perspektiv och ser med oro på vad som händer i med sönderfall i och terrorceller i form av Isil eller Daesh som biter sig fast i södra . Detta innebär att vi står inför ett antal internationella insatser nu och . Utan att föregå den ekonomiska diskussion som förs inom de försvarssamtal som pågår ändå ställa frågan till statsministern om det inte är viktigt att vi har kvar pengar nu och framgent för att också kunna bedriva internationella insatser med svensk väpnad trupp i olika former av konfliktområden. Eftersom är mer bekant än jag är med de samtal som pågår exakt nu om försvarsanslagen utgår jag från att det går att finna en samsyn på detta. Regeringen har ingen annan ambition än att vi ska ha resurser så att vi kan vara en del av internationella insatsstyrkor. När det gäller gör vi det med stolthet. Den proposition som är beslutad och som ska skickas till , vad gäller kampen mot IS, som själv tar upp, är oerhört viktig. Vi kommer att och ska vara en del i de olika internationella insatser som görs. Den säkerhet som vi är med och befrämjar där ute bidrar självfallet till vår egen säkerhet. Det här är viktiga insatser. Svaret är: Regeringen har inga andra ambitioner än att det ska finnas resurser för att vi ska kunna bidra till och vara en del i internationella fredsinsatser. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Vi har i en sjukvård i världsklass. Ändå finns det stora utmaningar. När den nya regeringen tillträdde utmålade man att den stora utmaningen för svensk sjukvård var att det fanns privata entreprenörer som bedrev välfärd och inte minst sjukvård. För den sakens skull har man nu tillsatt en utredning som ska se hur man kan få bort privata alternativ ur sjukvården. Detta har lagt en våt filt över utvecklingen inom hela det här området, och det har inte minst skapat en stark oro hos många av de patienter som har valt privata utförare. Det kanske mest flagranta var att regeringen gick i spetsen för att avskaffa det fria vårdvalet. Timmarna innan kammaren fattade beslut som innebar att över huvud taget inte ville att regeringen skulle återkomma med förslag om att avskaffa det fria vårdvalet i primärvården beslutade regeringen att man skulle ge ett sådant utredningsuppdrag. Min fråga till statsministern är: Borde man inte nu ge ett tilläggsdirektiv till den här utredningen som handlar om att inte lägga fram ytterligare förslag om att försämra den svenska primärvården? Det ingår inte i något direktiv att man ska arbeta med att få bort detta, som nu säger. Det finns inget sådant direktiv. Vad vi däremot måste göra är att se till att få ordning och reda i hela den offentliga sektorn, så att de skattepengar som vi använder till gemensam välfärd faktiskt går till gemensam välfärd: vården, skolan och omsorgen. Vi har en del exempel på att det inte fungerar så. De seriösa utövarna i vården, omsorgen och skolan har ingenting över huvud taget att vara oroliga för. Men de som använder skattepengar till att berika sig själva eller som skickar pengar till något skattekonto, oavsett om det är i eller utomlands, har en del att vara oroliga för. Vi måste tala om för de svenska skattebetalarna att de pengar som de skickar in för vården, skolan och omsorgen är avsedda just för det och att de kommer att användas just för det. Det är för mig lite svårt att förstå varför borgerligheten är så rädd för att skapa ordning. Vad är det som är så kontroversiellt med att skapa ordning och reda i den offentliga sektorn? har annonserat att man tänker lägga ned lokala skattekontor ute i landet. På många håll är man nu orolig. På många områden har man specialiserat sig. I arbetar man med registervård. I har man byggt upp specialkompetens med människor som arbetar internationellt. Statsrådet har vid upprepade tillfällen sagt sig arbeta för att behålla eller till och med utöka antalet statliga jobb ute i landet. Därför undrar jag hur statsministern ser på konsekvenserna av att flera orter ute i landet mister jobbtillfällen när och andra statliga myndigheter lägger ned kontor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det är en fråga som det är högst berättigat att ställa. Vi måste ha och ska ha en sådan utveckling att hela landet kan fara väl och leva och utvecklas. Det innebär jobb i hela landet. Därför är vår utgångspunkt att statliga myndigheter självfallet ska finnas på olika sätt runt om i hela landet. Kan man inte ha hela verksamheten kan man fundera på om man kan ha delar. Men det är myndigheternas ledningar som måste ta ansvar för organiseringen av verksamheten. Regeringen kan inte vara där och styra och säga: ska ni flytta det kontoret dit eller inte göra det. Det finns nämligen ett tryck på de här myndigheterna som handlar om att de ska utveckla verksamheten och göra den så effektiv och så servicevänlig som möjligt. I fråga om den mixen är det de statliga myndigheternas uppgift att se till att de kan klara både och. Frågan är befogad. Vi har ju under upplevt att landsbygden har utarmats på jobb. Jag ser det själv där jag kommer ifrån, och det gör ont. Uppdraget ligger kvar. Statliga myndigheter måste ha den uppgiften också. Jag har en fråga om bostadsbristen till statsministern. Det är allmänt känt att det i princip råder bostadsbrist i hela landet. Det är ett problem för många medborgare men också för tillväxten. Jag vill höra statsministerns syn på detta. Jag skulle också vilja höra statsministerns syn på den exceptionella situation som råder här i med en extrem brist på hyresrätter, mycket beroende på den politik som har förts . Jag har bett att titta på bostadsmarknaden i våra storstadsregioner: , och . Situationen i är unik, där vi har en minskning av hyresrätterna som bostadsrätterna har ökat . Vi ser konsekvenserna här . Vi har en kö på uppemot 500 000 människor. Därför undrar jag vad statsministern vill göra åt situationen på bostadsmarknaden i allmänhet men också åt den exceptionella situationen i . Det är nog helt rätt som säger, att det är en akut och väldigt allvarlig situation här i . Det har påtalats under en rad av år, inte minst av . Här går vi miste om miljarder kronor i tillväxt på grund av bostadsbrist. Ekvationen är inte svårare än att det är för få bostäder i förhållande till antalet invånare. Då måste man få upp byggtakten. Det är därför vi nu gör den här satsningen, som vi har redovisat, i vårändringsbudgeten. Det handlar om ett investeringsstöd för att få upp byggtakten. Det fanns nämligen ett sådant investeringsstöd. Det togs bort av den förra regeringen. har vi en lägre byggnadstakt. Vi måste få upp antalet bostäder totalt. Vi måste få upp antalet hyresbostäder, hyreslägenheter. Det är inte minst det som ungdomar efterfrågar. Vi måste få upp antalet studentlägenheter, så att ungdomar som flyttar till den ort där de ska studera har någonstans att bo och inte, som det är , behöver bo i tält den första terminen.