· H3C120151126sf · 2015-11-26 14:00:55 — Som jag har sagt tidigare måste vi ha fokus på att få det så långt under två grader som möjligt. Bland det bästa kan göra är att vara föregångare och visa att vi själva gör det vi vill att andra ska göra. Därför är det viktigt att investera i transportsektorn, mer järnvägstrafik, renare bilar och så vidare. Men det handlar också om energieffektivisering, klimatinvesteringar i kommuner och landsting och så vidare. Det är den typen av åtgärder som vi kan prata om, och vi kan säga: Jo, vi ska gå mot ett fossilfritt samhälle. Vi ska dessutom vara ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Vi pratar nämligen om välfärd . Det här är bra saker. Det är goda krafter som vi startar när vi riktigt börjar resan mot det fossilfria och att vara föregångare. Sedan ska vi söka upp like-minded, föra dialog med dem och få ett så starkt tryck som möjligt så att vi får ett bra bindande och rättvist avtal i . "Konvertera eller dö" och "kalifatet är här" var de budskap som islamiska staten markerade assyriska hem i med när man påbörjat sitt folkmord. har hoten också nått . i min hemort i markerades svensk-assyriska företagares hem med samma röda färg och samma hot. Dessutom saknar helt en handlingsplan mot terrorism. Och många svenska medier rapporterar att hbt-personer och kristna på svenska asylboenden blir hotade till livet bland annat för att de har på sig kors. Jag tycker att det är oacceptabla handlingar som begås. är regeringen totalt tyst i dessa två frågor - det gäller asylboenden, och det gäller kristna i förorterna. Min fråga till statsministern är: Vad tänker statsministern göra mot de tilltagande hoten mot kristna och mot homosexuella i svenska förorter och på asylboenden? Först och främst har regeringen i presenterat en strategi mot terrorism. Där ligger också mycket i det härad som frågeställaren tar upp. Det gäller att förebygga, förhindra och försvåra så långt som möjligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det är klart att vi måste stå upp mot det som är rena hatbrott. Vi måste också vara beredda att vidta de åtgärder som behövs mot dem som sprider detta och gör direkt kriminella handlingar. Det här är ofta kriminalitet. Vi har föreslagit att man ska utreda möjligheten till kameraövervakning på de platser där människor känner sig hotade. Det tycker jag är en sådan åtgärd. Vi måste se till att stärka säkerheten så långt det någonsin går. Det gäller oavsett var man befinner sig, om det är i en synagoga eller var det än kan vara. Alla människor i har rätt till säkerhet och trygghet. Det tänker vi stå upp för. har det gått de fruktansvärda terrorattackerna i . och övriga europeiska länder har intensifierat sin kamp mot terrorismen. Här i har hotnivån höjts ytterligare ett steg. har ett EU-medlemsland begärt stöd enligt Lissabonfördragets artikel 42.7. Vi vet att har fått erbjudande från om att ska stödja med trupp i . Min fråga till statsministern är då: Vad är det som har kommit in från till , och vad har regeringen planerat för att kunna stödja enligt den här begäran och enligt att vi naturligtvis ska vara beredda att hjälpa och stödja så mycket vi kan? Först är det väldigt viktigt att vi tydligt visar att vi står upp tillsammans med och bredvid dem och att alla länder gör det. Så är gjort. Det tror jag är en nog så viktig signal. Men det räcker inte. Det pågår naturligtvis en diskussion om vad regeringen kan göra. Men det ska också vara utifrån det faktiskt behöver, och det kan vara olika saker. Det är två principer jag tycker att man ska följa här. Den ena är: Vad behöver för stöd? Den andra är: Vad kan göra bäst? Hur stöder vi bäst? Den analysen pågår. Vi diskuterar inte trupp på marken - det kan jag säga. Men det finns många olika sätt att bistå . Det kan handla om logistik. Det kan handla om personella resurser. Låt oss föra den diskussionen tillsammans med så att de får den bästa hjälpen utifrån vad kan göra bäst! röstade regeringen igenom sitt förslag till ordinarie ändringsbudget. presenterade man en extra ändringsbudget - framförhållning är kanske inte regeringens starka sida. I den budgeten skjuter man till ytterligare för att finansiera invandringens kostnader - enbart på denna sida . Man påstår att anslagen är avsedda för välfärden, trots att man i propositionen explicit deklarerar att man avser att finansiera flyktingrelaterade kostnader. Man villkorar heller inte satsningen mer än så. Risken är alltså påtaglig att pengarna försvinner i ineffektiva kommunala arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller subventionerade låtsasjobb för nyanlända. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Jag har två frågor till statsministern: Hur kommer det sig att man från regeringens sida inte väljer att försäkra sig om att dessa resurser ska gå till välfärdens kärnverksamhet? Hur kommer det sig att man inte väljer att finansiera detta inom den befintliga ramen för migrations- och integrationsbudgeten utan väljer att låna? När verkligheten förändrar sig måste man ta hänsyn till det. Vi kanske skiljer oss åt i det avseendet. Men vi har alla kunnat se att verkligheten drastiskt har förändrat sig. Kommuner och landsting säger: Vi klarar den här situationen. Vi gör en rejäl ansträngning. Men vi behöver mer resurser. Då tycker vi att det är rätt att de får mer resurser. Vi tycker också att det är rätt att civilsamhället får mer resurser. Därför får kommunerna, landstingen och civilsamhället mer resurser för att hantera det här. Människor är här. Människor som finns här ska tas väl omhand. , som vill minska anslagen till kommunerna med 90 miljarder, tycker naturligtvis att det är ett bekymmer att de i stället får 10 miljarder till. Jag förstår att det problemet uppstår för . Men vi tänker hålla i detta. Kommuner, landsting och civilsamhället ska ha bästa möjliga förutsättningar att hjälpa människor. I dessa tider är det många människor som har valt att komma till vårt land. Det är människor som har flytt krig och som vill vara med och bidra till vår gemensamma välfärd. RUT-reformen har inneburit att väldigt många nya svenskar faktiskt har fått sitt första jobb. Det är nu över 20 000 människor som sysselsätts i en sektor som inte fanns över huvud taget i vårt land. Fram till dess att regeringen aviserade en halvering av taket för RUT-avdraget gjordes prognoser om att 16 000 nya jobb de facto skulle växa fram i vårt land. Därför vill jag fråga statsministern om han inte är beredd att ompröva beslutet att halvera taket för RUT-avdraget, så att fler människor får chansen till sitt första jobb. Eller är hänsynstagande till och viktigare än 16 000 nya jobb? Man ska vara väldigt försiktig med de här exakta beräkningarna, precis vad en viss skattehöjning ger i fråga om antal jobb. Jag har sett ett antal av de beräkningarna, och jag låter mig inte imponeras så mycket av dem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Däremot kan man göra antaganden: Blir det färre eller fler jobb? Vad är det som faktiskt ger jobb? Vi är övertygade om att nummer ett är att människor får en riktig utbildning så att de blir anställbara. Det är också precis det som talar om för oss. Det är kunskap och omställning som behövs. Det är det absolut viktigaste. gjorde vi i den förra migrationsöverenskommelsen ändå detta. Vi sa: Vi kan tänka oss fler områden för - ja. Men det handlar inte om beloppen. Nej, det är inte det som det är fråga om. Den beloppssänkning som vi gjorde berör mycket få människor. Och det är inte den viktigaste åtgärden att relativt välbärgade människor får ännu mer avdragsmöjligheter. Det är inte det som gör att människor som kommer hit kommer i arbete och utbildning. Jag vill ansluta min fråga till och rikta uppmärksamheten mot det faktum att vi faktiskt måste klara jobb och välfärd på en planet som är beboelig så som mänskligheten känner den. Statsministern kommer att delta på . Här samlas världens länder för att försöka få till stånd ett globalt och rättvist avtal som minskar våra utsläpp. Tyvärr vet vi redan att de utsläppsminskningsåtaganden som världens länder har lämnat in till klimattoppmötet inte kommer att räcka för att ta världen under två graders temperaturhöjning. Därför blir det så mycket viktigare att vi lyckas ännu bättre på klimattoppmötet men också att vi får med oss andra aktörer - kommuner, företag och andra - i klimatomställningsarbetet och i arbetet med att minska våra utsläpp. Hur bedömer statsministern att vi kan komma längre den vägen? Det är en väldigt bra fråga, för den sätter fingret på att detta inte är något som man bara kan besluta och så händer det, utan det är ju så att man måste ha många aktörer i samhället. Alla aktörer ska vara med; det är då det börjar hända. Vi ska också vara medvetna om att inte är någon avslutning, utan det är själva startskottet. Det är då jobbet börjar. Detta har också föranlett regeringen att ha en god kontakt med civilsamhället och höra med dem hur de ser på situationen inför förhandlingarna och också diskussionen efter förhandlingarna: Vad ska vi då göra tillsammans? Det kan vara , , - you name it. Dem vill vi ha ett mycket brett samarbete med, och vi har också ett samarbete med företag och kommuner under begreppet Fossilfritt . Alla har sagt att de vill ställa upp, och jag ser när jag pratar med dem att de har tänkt till. De har en heltäckande strategi, och när vi får utväxling på det jobbet kommer vi att kunna göra riktig nytta för klimatet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Som flera talare har tagit upp redan befinner vi oss i ett besvärligt läge gällande migrationen. Mycket har gjorts. Det är en enorm tragedi, inte minst för alla dem som tvingas fly undan krig, förtryck och förföljelse. har tagit och tar ett stort ansvar. Det ska vi vara stolta över. Det är viktigt att fler EU-länder nu tar ett ökat ansvar och att vi får till en riktig fördelning. För dem vi redan har tagit emot är det viktigt att vi får till en bra och väl fungerande integration. Då är utbildning, språk och jobb oerhört viktigt. Regeringens jobbpolitik har till del kört i diket. Det var en hög svansföring inför valet. Man lovade EU:s lägsta arbetslöshet 2020, det var 90-dagarsgaranti och det var traineejobb. Traineejobben har blivit ett enda. 90-dagarsgarantin är inte riktigt i fas. Däremot har det levererats försämringar av och och skattechocker mot jobben. Hur avser statsministern att se till att jobben blir fler och integrationen bättre? Om man säger att det inte kommer att gå bra med traineejobben, då har man lite för kort sikte. Det är en helt ny åtgärd som håller på att implementeras. Jag ska vara ärlig och säga att prognoserna för hur många det kan bli har skruvats ned, men om ligger det på ungefär 10 000 platser. Det kommer att vara väldigt viktigt för att vi ska få igång en bra arbetsmarknad. Vi ser också att vi faktiskt har 40 000 färre arbetslösa, trots alla varningsklockor och larm från den borgerliga kanten om att våra förslag skulle innebära rena kaoset för svensk arbetsmarknad. Ungefär 80 000 fler är sysselsatta. Den sjunker ganska kraftigt för ungdomar, och det är bra. Vill de ha och kan få åtgärder, då står vi beredda, men om de själva fixar jobben - fine. Man kan konstatera av statsministerns inlägg att när det gäller jobben har det inte varit helt ointressant att styra på Alliansens budget. Med den rådande situationen har många kommuner väldigt svårt att rekrytera framför allt sfi-lärare, och man vänder sig nu till staten för att få stöd i detta. väljer regeringen att gå fram med det som kallas för lärarlönelyftet där sfi-lärarna inte ingår. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Detta betyder att det blir mindre lönsamt att utbilda sig just till sfi-lärare och mer lönsamt att välja att utbilda sig till någon typ av annan lärare. Detta riskerar att ytterligare förvärra situationen med bristen på sfi-lärare. Hur tänker statsministern och regeringen möta bristen på sfi-lärare när man gör det mindre lönsamt att utbilda sig till just det? Det är en halsbrytande logik att det blir problem att rekrytera lärare när vi gör en rejäl satsning på lärarlönerna som är mycket bredare än den förra regeringens. Vi får ju större möjligheter i så fall. Vi gör en speciell satsning på sfi-lärare eftersom vi behöver fler som bidrar där, men villkoren för just lärarlönelyftet har gjorts upp tillsammans med arbetsmarknadens parter och ska hanteras lokalt. Hur det sedan fördelas är upp till dem. Detta ger tusentals lärare mer i lön. Det kommer att höja läraryrkets attraktivitet, och det kommer att vara oerhört viktigt i det jobb som vi har framför oss när det gäller att höja skolresultaten. Det står alltså över huvud taget inte i någon motsättning till det vi ska göra för att få fler lärare engagerade i sfi. Jag skulle vilja fråga statsministern om regeringens arbete för etablering av de människor som flyr och söker skydd i . Det har ju pågått ett intensivt arbete bland myndigheter och kommuner för att se till att dessa människor får ett värdigt mottagande och värdigt välkomnande. Men utöver detta har det också funnits ett enormt engagemang bland frivilligorganisationer och folkrörelser och inom civilsamhället, något som berör mig lite extra djupt som kulturpolitiker. Hemma i möter jag många av dessa hjältar som gör viktiga insatser för att människor som kommer hit ska lära sig språket, känna trygghet och komma in i samhället. Min fråga gäller hur statsministern och regeringen arbetar vidare för att ta till vara allt det engagemang som finns runt om i landet. Hur tänker man stötta de här frivilligorganisationerna och studieförbunden? Det direkta svaret när det gäller frivilligorganisationer är att vi nu har skjutit till ytterligare till civilsamhället därför att man gör en så fantastisk insats. Det handlar både om hantverket, till exempel på utbildningssidan eller annat, och den mänskliga kontakten. Det är det som är det absolut viktigaste. Ju mer mänsklig kontakt mellan människor som bor i och kommer till desto bättre möjligheter att fortsätta bygga ett stabilt och säkert . Det är alltså den mest konkreta insatsen vi gör, men det är också så att alla möjligheter ingår i de avtal som vi sluter med kommunerna om satsningar, där samarbetet med Arbetsförmedlingen är viktigt. Det är bara fantasin som sätter gränser, och där ser jag en mycket naturlig del också för civilsamhället.