kam-ad · H2C120150327ad · 2015-03-27 09:00:00 — Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Neddragningarna som och Mobile har aviserat inger stor oro. I fall är det 2 200 medarbetare, och i Mobile är det 1 000. Det är inte vilka jobb som helst och det är inte vilka företag som helst vi talar om. Det är några av våra allra mest forskningsintensiva företag. Det är högteknologiska företag. De medarbetare som jobbar i dessa företag tillhör de mest välutbildade i svenskt näringsliv. Det är därför oroande när den typen av verksamheter lämnar och i stället flyttar till i huvudsak . Det är ett konkurrenskraftigt och starkt näringsliv som är grunden för hela vår välfärd. Utan framgångsrika företag ingen sjukvård, ingen äldreomsorg, ingen skola värd namnet. Det är därför så viktigt att är konkurrenskraftigt. Jag tänker inte påstå att flytten är den nya regeringens fel. Så är det såklart inte. Det är fråga om global omstrukturering i företagen, men det sätter fingret på att om ska vara ett konkurrenskraftigt land och inte få se fler företag som lämnar måste vi föra en företagsvänlig politik. Ur den aspekten är nu på helt fel väg. 30 miljarder i skattehöjningar på jobb och företag. En ännu mer stelbent arbetsrätt. En energipolitik där ett av de båda regeringspartierna tänker sig att snabbavveckla den stabila elförsörjningen. En av huvudstadsregionens två flygplatser ska avvecklas. Och man misstänkliggör vinst som företeelse. Svensk företagspolitik är på fel spår. Om den inte läggs om snabbt kommer vi att få se fler företag som lämnar och att jobb och välfärd går förlorade. Det är bakgrunden till den oro vi känner och varför denna riksdagsdebatt har begärts, herr talman. Jag vill inledningsvis passa på att tacka och för initiativet till dagens viktiga debatt. lever 3 500 människor i bland annat , , , och i ovisshet om sin framtid, om de får ha jobbet kvar, om de kan få ett nytt jobb, om de har råd att bo kvar. Jag känner med dessa människor och deras familjer. Jag förstår deras oro. Jag tror också på deras framtid. De är bärare av ett stort kunnande. Många av dem är välutbildade. Några har redan fått nya jobberbjudanden, men för andra är vägen till ett nytt jobb längre och mer oviss. Den kan gå via vidareutbildning eller omskolning. Men de kommer inte att vara ensamma på den resan. I ska ingen stå ensam i omställningen från ett gammalt jobb till ett nytt jobb. Det är därför den nya regeringen står upp för en trygg omställningsförsäkring i a-kassan. Det är därför vi står upp för en aktiv utbildningspolitik och omställningspolitik för att ge människor nya chanser att komma igen. Varje utmaning kräver ledarskap. Det är viktigt att regeringen är aktiv. Samhället ska ta sitt ansvar och finnas på plats och stödja det arbete som sker på de drabbade orterna. Jag har själv redan besökt , och min statssekreterare besökte . Vi har tillsatt en särskild statssekreterargrupp för att samordna regeringens kontakter och stöd, och vi kommer att fortsätta att ha nära kontakt med de berörda orterna. Det vi ser nu är inte enstaka varsel. tog upp det tidigare i sitt inlägg. Vissa orter drabbas hårt, men det som sker är en del av näringslivets omställning. är en liten exportberoende ekonomi, och vi har levt under ett stort förändringstryck . Vi har klarat det hyggligt bra. har varit nästan världsmästare i omställning globalt sett. Trygghetsförsäkringar, hög utbildningsnivå och en arbetsmarknadsutbildning var grunden till detta. Men det vi ser nu är att detta fungerar allt sämre. Arbetsmarknaden fungerar sämre. Många är arbetslösa i , trots att företagen säger att de behöver rekrytera ny arbetskraft. Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät visar att företag tvingas tacka nej till order , dra ned på produktion eller skjuta på planerad expansion på grund av rekryteringssvårigheter. visade i en studie att nästan en tredjedel av företagen ser brist på resurser som det största hindret för sin export eller internationalisering. som vår omställningsförmåga har försvagats i går omställningen allt snabbare i vår omvärld. Den snabba tekniska utvecklingen är den främsta förklaringen, men vi är också mitt uppe i ett globalt skifte mot öster. En allt större del av världens ekonomi och kunskapsbas finns numera i . , och står nu för av världens samlade bnp. Fram gjorde de internationella företagen i princip alla sina FoU-investeringar i , och i viss del . Sedan har det gått snabbt. Det har varit ett dramatiskt skifte på FoU-investeringar till , , , och . har numera en högre forskningsintensitet än EU. investerar alltså en större andel av sin ekonomi i forskning och utveckling än vad vi gör i . Konkurrensen blir alltså hårdare. Allt fler länder konkurrerar med kunskap och kreativitet. har tappat just här. Det är allvarligt. Jag tror att kunskap är själva grunden för framtidens konkurrenskraft, men vår kunskapsbas har urholkats . Det gäller både utbildningsnivån och vår innovationskraft. I fråga om utbildningsnivån känner vi till att svenska 15-åringars genomsnittliga kunskapsresultat har försämrats snabbast i hela OECD-området. Den senaste mäter också kreativ problemlösning. Där får 491 poäng jämfört med OECD-genomsnittet på 500 poäng. Vi ligger under OECD-genomsnittet när det gäller ungdomars kreativa problemlösning. Det har vi kanske inte diskuterat lika ofta i som just kunskapsresultat. När det gäller vår innovationsförmåga har vi en delad bild. kommer fortfarande ut i topp i internationella rankningar. Vi toppar fortfarande index över innovation, särskilt i . Men de mäter framför allt input i forskningssystemet och utbildningssystemet. De mäter inte och rankar inte lika tydligt outputen av de insatser vi gör i forskning, innovation och utbildningssystem. Vi måste lägga större vikt vid de forskningsinvesteringar som leder till innovationer, produkter och exportmöjligheter och som faktiskt kommer ut på en världsmarknad. har länge legat i topp i världen när det gäller företagens FoU-investeringar, men de har försvagats. Om företagen hade investerat lika mycket i forskning och utveckling som de har gjort 2015 skulle 8 miljarder mer ha investerats i FoU. Jag menar att allt detta visar att står inför en väckarklocka. Varslen visar att vi måste ställa om vår politik och satsa mycket mer på det som bygger konkurrenskraft på lång sikt. Det är kunskap, forskning och innovation. Då är det faktiskt inte ytterligare ett jobbskatteavdrag som tar upp i täten i den globala konkurrensen. Det är inte nedsättningar av ungdomsarbetsgivaravgifter som står högst upp på företagens önskelista när det gäller forskningsintensiv verksamhet. har mötts av en serie av varsel. Låt mig börja med att säga att det är viktigt att de personer som drabbas på olika orter i landet får ett snabbt stöd i omställningen. Det ska vara ett stöd för att komma vidare till ett nytt arbete, kanske inleda en utbildning eller starta ett företag. Ett tydligt svar från i fråga om att möta omställning är det nya beskedet om att höja åldern för att ansöka om studiemedel, helt enkelt för att möjliggöra för fler människor att ta klivet och göra karriärbytet, omställningen i livet. Den här typen av varsel är också en väckarklocka på temat jobb och konkurrenskraft för . Då är det viktigt att politiskt stanna upp och fundera. Vad är de riktigt stora utmaningarna för nu och kanske framåt? har länge varit ett mycket handelsberoende land. Vi ser tydligt en hårdnande internationell konkurrens när fler länder deltar på den internationella marknaden. Det innebär möjligheter för men också en helt annan utsatthet . Vi ska också vara tydliga med att vi har behov av att fler jobb växer till i . har långt över 300 000 nya jobb kommit till. Det är helt fantastiskt sett till finanskris och utdragen internationell lågkonjunktur. Men vi ska vara ärliga; vi ska vara tydliga med att vi fortfarande har jättestora utmaningar när det gäller ungas och utrikes föddas möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Vi ser en demografisk utveckling i som är helt fantastisk - man lever allt längre - men därmed också ett behov av att fler äldre stannar kvar på arbetsmarknaden. Vi ser också ett behov av att fler företag växer till i . Det startas ganska många företag, och det ansöks om ganska många patent. När man undersöker på områden som innovation och entreprenörskap brukar ofta falla väl ut. Men företag växer inte till i på det sätt som de gör i många andra länder, och det är en politisk hemläxa. Vi ser också att vi har en rad stora företag som verkligen gynnar och ger mervärde. Flera av dem har lagt varsel som har betydelse för jobb, för skatteintäkter och för stora forskningsinvesteringar. har ett tydligt beroende av de här bolagen och med det ett politiskt ansvar för deras möjligheter att fortsätta verka i . Blickar vi mot de lite större utmaningarna handlar mina slutsatser om att för det första värna handel och öppenhet, som verkligen tjänar , och om att för det andra se till att ha ett bra företagsklimat för både personer och företag. För det tredje är det tydligt att vi måste ha fler politiska reformer som lägger grunden för fler jobb och växande företag. Det handlar till exempel om detta med infrastruktur och forskning. Där har Alliansen sett till att få på plats historiska satsningar, för med handel kommer ju transportbehov. Forskning kan leda till ny kunskap och nya företag. Det kan leda till sådant som kan omdana befintliga företag och långsiktigt bygga konkurrenskraft för . Det handlar om att vi behöver göra mer för att höja kunskapsnivån i skolan. Det handlar om att ha skatter på rimliga nivåer, både för företag och för att talangfulla personer ska komma hit och verka i . Det ska vara lönsamt att jobba. Vi vill göra fler reformer för att få företagen att växa till. Jag tycker inte att man ska hålla regeringen ansvarig för lagda varsel. Vår oro gäller snarare vart vi tar vägen politiskt i med den här regeringen. Min kritik handlar om att det är en passiv regering, en regering som i de reformer den lägger fram landar i sådant som slår mot just jobb, industri och konkurrenskraft. Man vill införa en skatt på avstånd men förmår inte att lägga fram förslag om längre och tyngre lastbilar. Man lovade före valet att hålla fast vid överskottsmålet. överger man detsamma. Man trycker undan privata företag i välfärdssektorn. Man vill göra det dyrare att anställa yngre personer. Man möter förändringen i demografin med att göra det mindre lönsamt för äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden. Det handlar om diskussioner om handelspolitiken och men också om en osäkerhet i fråga om vad regeringspartierna vill med det viktiga handelsavtalet mellan och . handlade det om ROT-avdraget. Det handlar om nedläggning av . Regeringen lägger fram så få propositioner att utskotten måste ställa in sammanträden. Ska vi möta de större utmaningarna för behöver vi fler reformer som lägger grunden för jobb, företag och konkurrenskraft. Det får man med Alliansens partier, men jag är orolig för den passiva inriktning som den här regeringen har. Även jag vill börja med att tacka för initiativet till den här debatten, som alltså handlar om företagsklimatet för de forskningsintensiva företagen. Debatten är som tidigare talare redan talat om begärd med anledning av det mycket tunga beskedet att Mobile och drar ned kraftigt på sin verksamhet i . Detta var något som jag lyfte fram i en debatt . Enligt den nyhetsrapportering som har varit är det över 2 000 personer som varslats om uppsägning på som man aviserar att även 850 konsulttjänster ska bort. Detta är givetvis allvarligt, men det följer tyvärr en längre trend. Runt 163 000 industrijobb har försvunnit från . Till detta får man förmodligen lägga ytterligare en lång rad jobb som försvunnit bland dem som jobbar mot industrin med någon form av service. Jag tackar som sagt för initiativet till den här debatten, och jag ser med tillförsikt fram emot att ta del av vad allianspartierna ska kunna åstadkomma i opposition som de inte lyckades åstadkomma under åtta års regeringsinnehav. Jag ställer mig dock lite frågande till att man avgränsar debatten till just de forskningsintensiva företagen. De företagen verkar ju inte i ett vakuum. Från sida har vi sjösatt ett stort projekt som vi kallar Industrilandet . Där tittar vi på förutsättningarna för industrin som helhet. Några av delarna i detta arbete är forskningsklimatet, kompetensförsörjningen och olika delar av kapitalförsörjningen. Alla dessa delar är helt centrala för företagarklimatet för de forskningsintensiva företagen. Men i alla fall jag tror att utan en livskraftig processindustri i grunden minskar förutsättningarna för dessa näringar radikalt. Många politiker, framför allt från nyliberalt håll, har hävdat att industrin håller på att försvinna och att vår framtida tillväxt enkom ska ske inom tjänstesektorn. Inte minst den förre statsministern lyckades göra sig internationellt känd för ett uttalande där han påstod att industrijobben i , de var minsann borta. Nej, industrin i är i allra högsta grad levande, och jag menar att det är ett grovt feltänk att tro att vi kan gå in i en ny era utan de tillverkande företagen. Industrin tillsammans med våra råvarutillgångar är ju det som är självaste motorn i den svenska ekonomin. Därtill kommer de forskningsintensiva företagen, men de är blott en del av en större helhet. Allt det här hänger ihop. Försvinner industrin, ja, då försvinner också stora delar av forskning, design och konstruktion och allt annat som servar processindustrin med tjänster. Det är precis det vi har sett . Först flyttade tillverkningen. Sedan flyttade produktutvecklingen efter. Många av de som vi konkurrerar med är inte längre bara länder med billig arbetskraft. De har företag som är världsledande inom utvecklingen av kvalitet, design och ny teknologi. Ett land som lägger mer resurser på forskning och utveckling än vad hela EU gör. Bara sägs det att tog in 6 miljoner nya studenter till högre utbildning. Det här är en ny verklighet som vi måste anpassa oss till. Det tror jag kräver kraftfulla reformer för att stärka vår konkurrensförmåga ute i världen. Jag menar att processindustrin är själva motorn, som måste smörjas. Med en industriell renässans tror jag att förutsättningarna är goda för att vi får de forskande företagen på köpet - i alla fall delvis. Den förra regeringen var så övertygad om att den industriella eran var över att stora delar av reformerna i stället gick till subventionerad matlagning. Att peka ut restaurangsektorn som en prioriterad del med mångmiljardsubventioner kan ju tyckas märkligt. Men man ska kanske betrakta detta primärt som en i raden av integrationsåtgärder för att få in lågutbildade personer i den miljön på arbetsmarknaden. Detta är givetvis kopplat till den extrema invandringen som hade . Men man tycks helt ha glömt bort att det håller på att växa upp ett enormt utanförskap utanför storstäderna, på landsbygden, i takt med att industrijobben blir allt färre. När industrijobben försvinner, försvinner också servicen på landsbygden. Detta är en ond spiral, och den måste brytas. Under den globala finanskrisen drabbades industrin hårt i stora delar av världen, så också i . Sedan har det skett en återhämtning, men vi har kunnat se att återhämtningen varit betydligt sämre i än i många jämförbara länder. Enligt en rapport från Industriarbetsgivarna är produktionen i lägre medan den i till exempel och är högre än vid krisens inledning. Svensk industri blöder jobb, och detta måste vi möta med kraft. När företag lägger ned eller sparar in på sin verksamhet i är det allvarligt. När företag flyttar sin forskningsverksamhet till andra länder är det ett ännu mer oroande tecken som bör tas på högsta allvar, precis som och flera andra partier har påpekat . Vi tänker på dem som riskerar att förlora sina jobb. Jag är glad över att , precis som näringsministern påpekade, är ett samhälle som har en bra omställningspolitik för människor som riskerar att stå utan arbete. Men att ha en debatt i ämnet är också välkommet. Förhoppningsvis kan det vara utvecklande också. I sin begäran om den här debatten låter påskina att det handlar om marginalskatter, en påstått osäker elförsörjning och översyn av en flygplats vara eller icke vara till eventuell förmån för fler centrala bostäder, och att detta skulle spela störst roll för företagens utveckling. Jag tror inte att det är så enkelt. Detta är nämligen en utveckling vi tyvärr ser i hela . Höga eller låga skatter, brunkol eller förnybart och storsatsningar på flyget som huvudsaklig infrastruktur spelar i detta hänseende ingen roll. Satsningar på forskning och utveckling minskar i till förmån för och . Vi kan alltså konstatera att svaret står att finna i andra parametrar. När man i den allmänna debatten lyssnar på de borgerliga partierna är det alltför ofta skattefrågan som lyfts fram, i alla möjliga och ibland omöjliga sammanhang. Men ska vi prata om främsta konkurrensfördel för att behålla och locka ny forskning till så är det inte, och kommer det inte att vara, låga marginalskatter utan helt andra saker, som stabila förutsättningar och företags tillgång till kompetens som spelar den avgörande rollen. För att möjliggöra tillgång på den kompetensen krävs i sin tur gedigna utbildningar, kreativa miljöer och hög livskvalitet. Vi måste tillsammans göra till ett mer attraktivt land att bo och verka i. Vi måste skapa fler kreativa miljöer som kan locka arbetskraft och kapital. Då handlar det i grund och botten om att skapa utrymme för människor och företag att utvecklas - att ha ett samhälle där det finns tolerans, öppenhet, kulturutövare, akademiker och en mångfald av tankesätt och förhållningssätt. Jag är därför stolt över att vi har en regering som satsar på kultur och demokrati. För att skapa kreativa miljöer är det oerhört viktigt att fortsätter att vara ett öppet samhälle med stor mångfald. Att kunna erbjuda företag och arbetskraft ett samhälle med hög trygghet och livskvalitet är det som bygger förutsättningarna för kommande satsningar. Kompetensförsörjning är en av de allra viktigaste frågorna för näringslivet just . Vi måste tillsammans bidra till att locka arbetskraft att stanna kvar eller komma hit och arbeta och leva sina liv. Hur vi får unga akademiker att flytta till är en intressant fråga. Det finns givetvis en parameter som heter pengar, men jag tror dock att andra livskvaliteter än höga inkomster blir allt viktigare för den moderna människan. Då måste vi fortsätta att utveckla och förbättra de områden där är unikt. Några exempel där sticker ut är jämställdhet och starka anställningsvillkor. För den som funderar på att bilda familj har vi generös föräldraledighet, lång semester, bra barnomsorg och ett rikt föreningsliv. Det måste vi värna. När det gäller kompetensförsörjning går det att konstatera att det är mycket som vi i stort sett är eniga om. Det är till exempel frågor om högre utbildning och statens stöd till forskning. Det är glädjande att vi är överens brett i de frågorna. Jag är också glad över att vi kunnat enas brett i viktiga frågor om , som ju är den absoluta förutsättningen för kunskapssamhället. En sak som vi faktiskt vet om kompetensförsörjning är att många arbetsgivare, framför allt i storstäderna, ser bostadsbristen som ett stort problem vid rekrytering. Detta tog även näringsministern upp. Enligt en undersökning som gjort ser av företagarna i , och att bostadsbrist försvårar rekryteringar i hög eller mycket hög grad. Vi måste kunna erbjuda bra boende och gröna städer där det är lätt att leva hållbart. Regeringens avisering om satsningar på nya bostäder är i det avseendet en viktig del för att minska bostadsbristen och möta företagens behov. Vi får inte heller underskatta hur viktigt det är för företagen med välfungerande kollektivtrafik. För att människor ska trivas krävs också en bra stadsplanering med parker och grönområden. Utöver kompetens kommer tillgången till kapital alltid att vara en stor fråga. Självklart har det offentliga en roll avseende direkt tillskott av kapital till forskning, vilket det verkar finnas en stor samsyn om, men samhällets roll för att stimulera forskningsintensiva företag att satsa och för nya företag att bildas är en bredare fråga. Där det finns en kreativ miljö och där arbetskraften vill vara, dit kommer kapitalet att söka sig. Den högre utbildningen är givetvis en viktig del i det, men det är också viktigt att kunna locka rätt arbetskraft från utlandet till . Givetvis ska vi tala om frågor som antalet utbildningsplatser, statligt forskningsstöd och andra aspekter som kan stödja forskningsintensiva företag. Men jag hoppas ändå att vi framöver också kommer att ägna den politiska diskussionen åt att komma framåt när det gäller hur vi skapar dynamiska och kreativa miljöer i på både kort och lång sikt för att attrahera arbetskraft och kapital. har tillhört de länder som satsat mest i världen på forskning och utveckling. Näringslivets satsningar, som står för två tredjedelar av totala investeringar, har tillhört världstoppen i relation till bnp. Företagens närvaro här i spelar alltså en avgörande roll för forskningen. Därför är den här debatten nödvändig, inte minst i ljuset av vänsterregeringens felaktiga recept på jobb och företagande i en alltmer globaliserad värld med knivskarp konkurrens. Svarta rubriker om varsel från hela landet har duggat tätt. I varslades runt 180 personer från ett av kommunens största företag, Element Six, för att verksamheten ska flytta till och . För en kommun med 6 800 invånare är det kännbart - det är att jämföra med om 26 000 människor i skulle varslas om uppsägning. Mobile, som har nämnts här i debatten, varslade 1 000 personer i . har meddelat att över 2 000 jobb försvinner från orter över hela landet. Bakom varje varsel ligger tuffa och ofta oönskade beslut som företaget tvingats fatta på grund av strukturomvandling eller ibland lönsamhetsproblem. Varje varsel innebär att människor kastas ut i osäkerhet. För varje enskild som drabbas är det inte något annat än en tragedi. Varje företagsnedläggning eller flytt är ett nederlag för som industri- och innovationsland. måste fortsätta att ha ett näringslivsklimat i världsklass. Vi behöver starka företag. Vi behöver en regering som ser till att skapa gynnsamma förutsättningar för att forskningsintensiva företag ska vilja etablera sig här, och så att befintliga företag väljer att stanna kvar. Med vänsterregeringen vid rodret styrs åt fel håll. Näringslivsklimatet svalnar, exporten lever med en farlig framtid och jobbutvecklingen avstannar. Vi behöver fler jobb, inte färre. Fler jobb innebär fler företag som kan och vill anställa. Alliansregeringen hade en plan. Vi följde en utstakad väg. Genom reformer som sänkte kostnaderna och minskade krånglet visade vi under förra mandatperioden att det går att nå jobbresultat genom en aktiv näringspolitik. Företagaren gick från att vara skurk i ett socialistiskt samhälle till att bli en hjälte i ett liberalt. Attityder till företagande förändrades till det positiva. Det unga företagandet ökade markant, nyföretagandet sköt i höjden från låga nivåer, kreativiteten likaså. Och detta skedde då hela världen och inte minst genomgick ett stålbad till följd av den långa och djupa ekonomiska krisen. En sak är nämligen säker: I den benhårda globala konkurrensen måste våra företag, inte minst våra forskningsintensiva företag, ha tillräckligt med konkurrenskraft i ryggen. De måste ha tillräckligt låga kostnader, konkurrenskraftiga skatter, god kompetensförsörjning, tillgång till kapital och energi till konkurrenskraftiga priser. För att de ska kunna investera och utveckla sina produkter och tjänster här i måste konkurrenskraften vara god. Det är först då vi kan säkerställa en god produktivitet och exportframgångar. Det är då våra forskningsintensiva företag kan fortsätta ligga steget före i kampen med andra.