kam-ar · H2C120150325ar · 2015-03-25 16:15:00 — Det är helt nödvändigt, och det finns det inga delade meningar om. Jag tar alltså självfallet för givet att också de här slutsatserna, som påverkar COP 21-förhandlingarna, måste vara i sådant skick att vi kan ligga före, vara aktiva i COP 21-förhandlingarna och vara en förebild. Det är i varje fall tydliga inställning. Lite förståelse får vi dock ha - andra länder är i en annan situation än vi. Därmed inte sagt att vi ska ge upp ambitionerna för mer förnybart och energieffektivisering, men vi har olika startpunkter. När jag besökte fick jag situation väldigt klar för mig, exempelvis, och den är helt annorlunda. Det är utifrån de olikheterna vi måste ta detta vidare. Vi ska ha en energiunion som fungerar utifrån allas olika situationer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Även jag vill tacka statsministern för återrapporten. Det är ju på det sättet, herr talman, att man i den skriftliga återrapporten kan läsa om diskussioner kring den föreslagna energiunionen. Man kan i den skriftliga återrapporten även läsa om diskussioner kring unionens kontakter med andra länder. Under energiunionssamtalen konstaterades att det är viktigt att använda alla utrikespolitiska instrument för att upprätthålla strategiska energipartnerskap, bland annat för att säkerställa leveranstryggheten av energi. kan man konstatera att det inte blir de skarpa uttalanden och sanktioner mot det ryska agerandet vi från svenskt håll hade hoppats på. Vi har sett hur har använt sina energileveranser som påtryckningsmedel mot andra länder som är beroende av deras energi. Ur det perspektivet tycker jag att det är tydligt att den ryska energin också har en säkerhetspolitisk dimension. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsministern om det fördes några diskussioner om den frågeställningen, alltså den säkerhetspolitiska dimensionen i sammanhanget. Jag vill även fråga om det under en eventuell sådan diskussion, som alltså måste ha förts under energiunionsdiskussionen, fördes resonemang kring vikten av att minska beroendet av rysk fossil energi - exempelvis till förmån för mer förnybar råvara att framställa energi av. tar upp ett mycket viktigt perspektiv, och det är säkerhetsfrågan när det gäller energiförsörjningen och de frågor som hör till det. Det är inte minst av det skälet detta har kommit upp, det vill säga i ljuset av konflikten i och hur nu använder energin som påtryckning. Det är självfallet därför det här har skyndats på. Därför är jag glad att försörjningstrygghet inte bara finns med som ord i detta utan att vi har de fem dimensionerna. Det är precis av det skäl nämner, det vill säga att vi också bidrar till försörjningstryggheten om vi för till mer förnybart, ser till att effektivisera energianvändningen och så vidare. Då kan vi nämligen dels ha mer egentillverkad energi, dels se till att inte vara beroende av så mycket energi. Alla de delarna hör alltså ihop, och självfallet finns den dimensionen med. Jag vill dock påpeka att det är lite olika i olika länder, även de som är pressade i detta. De baltiska länderna är till exempel oerhört tydliga i var de står vad gäller sanktionerna mot , medan andra länder kanske har lite mer tvekan om detta. har satsat mycket hårt och precis invigt en ny LNG-anläggning. Dit kommer en kabel från att kopplas på , förhoppningsvis - vi hoppas att allt går enligt planerna. Det arbetas alltså successivt för att helt enkelt ställa om försörjningsstrukturen för de länder som är mest utsatta. Dimensionen att minska beroendet finns alltså med. De länder som är mest beroende av detta är mycket medvetna om farorna med det och den risk de sitter med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag vill i all korthet fråga om statsministern tog något initiativ för att försöka få till skärpta sanktioner gentemot utifrån det agerande som vi väl alla här i kammaren tycker gått över den gräns som demokratiska länder agerar efter. Ja, jag har varit tydlig med att vi borde ha förlängt de existerande sanktionerna . Det tog jag upp inför mötet, och jag sa också under mötet att det hade varit det bästa. Efter mitt besök i och samtalet med president är jag övertygad om betydelsen av att EU håller ihop i den här frågan. Det är oerhört viktigt. Då var överenskommelsen att om vi får till det tydliga politiska beslutet att koppla ihop sanktionerna tidsmässigt med Minsköverenskommelsens hela implementering är vi , vilket jag också redogjorde för i inför toppmötet. är vi överens om det. Det innebär att vi kan fatta de nödvändiga besluten. För att det ska bli så måste besluten fattas under de kommande månaderna. Det tycker jag är bra. Därmed har vi fortsatt enighet. Statsministern tog upp energiunionen, som har diskuterats på toppmötet. Jag är rädd för att energiunionen, så som den nu finns beskriven för oss, kommer att låsa fast EU och dess medlemsstater i ett fossilberoende framöver. Statsministern sa att det fanns tydliga formuleringar om förnybar energi. Jag hittar inga tydliga formuleringar om förnybar energi. Däremot hittar vi tydliga formuleringar om fossilgas, att man ska bygga ut nät kring det och fortsätta att importera det från andra länder. Det tyder på att måste fortsätta att ligga på i de här frågorna. Som jag förstått av statsministerns rapportering har gjort det, och det är mycket bra, men jag tror att vi måste trycka på ännu mer så att det blir en energiunion som främjar den förnybara energin, och bara den. När det gäller investerings- och handelsavtalet står det i slutsatserna att EU och dess medlemsstater ska kommunicera fördelarna med avtalet TTIP. Jag skulle vilja fråga statsministern: Vad är vitsen med sådana propagandaformuleringar som att man bara ska kommunicera fördelarna med ett avtal, ett avtal som vi vet är starkt ifrågasatt och kontroversiellt? Propagandan har redan börjat manifestera sig i dokument från . I min hand håller jag ett dokument från där man just tar upp TTIP och påstår att man slår hål på myterna kring TTIP. Man säger till exempel att medlemsländerna har rätt att säga nej till GMO och hormonbehandlat kött . Jag skulle vilja fråga statsministern: garantera att vi med TTIP kan säga nej exempelvis till genmodifierade mekanismer och hormonbehandlat kött? När det gäller energiunionen inleds det hela med: "The EU is committed to an Energy Union with a forward-looking climate policy on the basis of the Commission's framework strategy, whose five dimensions . Längre fram står det om "the next generation of renewables". Vi har förnybart med, och det är mycket viktigt. Jag vill betona att det är de fem dimensionerna som gäller, och dem ska vi ha högt på dagordningen och se till att de alla finns med. Sedan har länderna olika positioner, men det är en annan sak. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Vad gäller TTIP tycker vi att det är bra att tala om fördelarna i ett avtal som vi bestämt att vi ska gå in i. Det lönar sig föga att tala om någonting som är dåligt, att säga att vi gått in i förhandlingar och att de är dåliga. Vi vill att det ska bli ett frihandelsavtal. är helt beroende av att vi har frihandel, och därför vill vi i grunden utöka möjligheterna till det. Därmed inte sagt att det får bli vilket avtal som helst. Det ingår i själva förutsättningarna. Vi ska inte försvaga demokratins möjligheter att fatta beslut. Vi ska inte försämra människors hälsa, djurskydd, löntagarnas rättigheter. Det ingår i själva förhandlingen. Det är lite märkligt att det ibland låter som om förhandlingarna vore klara, att det finns ett avtal och att det blir på ett visst sätt. Vi vet inte det. Vi går in i en förhandling med våra egna föresatser och säger vad som är betydelsefullt för oss, och sedan jobbar vi utifrån att det ska bli så. Det är rätt naturligt att vi ska tala om fördelarna med ett avtal som vi faktiskt vill ha. Vi är inte i en situation där vi ska bestämma om vi ska gå in i förhandlingar eller inte, utan nu sitter vi i förhandlingar. När jag och en del andra från och näringsutskottet träffade vice handelsminister frågade jag honom om man från sida ansåg att man hade undantagit vissa områden i frihandelsförhandlingarna. Jag frågade därför att EU-kommissionär brukar säga att just GMO och hormonbehandlat kött är undantagna från förhandlingarna. Vi fick svaret att nej, ingenting är undantaget, utan vi förhandlar om allt. Jag skulle vilja fråga statsministern om man från regeringens sida anser att det finns vissa undantag i förhandlingarna om frihandelsavtalet. Jag frågade tidigare, utan att få något svar, om medlemsländerna helt säkert kommer att kunna säga nej till GMO och hormonbehandlat kött. Kan statsministern svara på det? Det är självfallet så att alla frågor är uppe. Det är inte så att vissa frågor inte kommer på fråga i förhandlingarna. Det är klart att alla frågor tas upp. Det jag säger är att inriktningen på det som EU förhandlar om, och som är viktigt, är att se till att vi ska ha respekt för de demokratiska besluten utifrån den diskussion som förs om de så kallade ISDS-reglerna. Detsamma gäller djurskydd, människors hälsa och löntagarnas rättigheter. Alla dessa är med. Jag tycker inte att det är någon idé att spekulera om hur utfallet av förhandlingarna blir. Vi ska ta ställning till avtalsresultatet , och då har vi förstås med alla förutsättningarna för att det ska bli ett bra avtal. Vid det tillfället får vi se hur det blir. Jag tycker inte att det är konstruktivt att redan nu börja tala om att ett avtal ser ut si eller så. Vi vet ännu inte vad resultatet blir. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack, statsministern, för återrapporteringen! Jag ska inte gå så långt som att säga att för Juncker är Strategiska investeringsfonden svaret på alla finansiella problem, men känns det så. Jag tror att vi i gemensamt har en något mer skeptisk inställning till det hela och ganska ofta också tar upp de farhågor som finns. När diskussionen först dök upp var alla överens om att man skulle värna forskningsbudgeten Horizon 2020, men ser vi att så är fallet. För oss är det ganska självklart att det just är innovationer, ökad kunskap om samhällsproblemens lösning och så vidare som behövs. ser vi som sagt att medel flyttas från Horizon till Strategiska investeringsfonden. Särskilt de unga forskarna i är väldigt oroliga över det och har skrivit ett öppet brev till Juncker. I brevet pekar de på att man dels minskar budgeten för ERC, som delar ut långtidsanslag till forskning på absolut högsta nivå, dels skär ned på de projekt som tillåter kandidater på postdoktorsnivå att vidareutbilda sig utomlands och knyta internationella kontakter. Junckers svar var, föga förvånande, någonting i stil med att det naturligtvis var Strategiska investeringsfonden som var det viktigaste. Han menar att medel visserligen har omfördelats men att det inte finns något som säger att man inte kan använda dem för forskning. Faktum kvarstår att medel som var öronmärkta för forskning och innovation nu har plockats bort. Jag skulle vilja fråga statsministern om det förekom någon diskussion om det, om den frågan lyftes upp på mötet, och vad statsministerns reaktion i så fall var. Det är helt rätt som påpekas, att Junckerplanen inte är lösningen med stort L för allt, men det är en del av lösningen. Det är viktigt att vi gör allt vi kan för att öka investeringarna. Det är precis det som de europeiska ekonomierna, också vi, behöver. Vi har lite olika alternativ. Vi kan säga att vi tillför nya pengar, om vi ska få upp volymen. Banken kan bidra med en del och EU med annat. Vi har varit tydliga med att vi inte vill tillföra nya avgifter; det får tas inom den budget som finns. Jag tycker att det är rätt princip. En del av pengarna tas från den här typen av anslag. Men det är inte alltid så att alla pengar används. Det är inte alla år som alla pengar gått åt. Jag delar nog Junckers uppfattning om att det kan vara mycket troligt att en del av de här projekten ligger i det härad där forskning befrämjas. Det är egentligen det valet vi måste göra: Endera är berett att tillföra mer pengar, eller så får vi någonstans ta befintliga pengar. Oavsett varifrån de pengarna kommer att tas kommer det att vara någon som säger att det var fel pengar att ta, gissar jag. är det bra att vi har enats om möjligheten till fler investeringar. Jag tror inte att det kommer att vara lösningen på allt, men låt oss göra ett försök. behöver mer investeringar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Då konstaterar jag att statsministern tycker att det är okej att gå ifrån det löfte vi tidigare hade. Man tar alltså pengar från forskningsanslagen och sätter dem i en strategisk investeringsfond som vi är synnerligen skeptiskt inställda till. Då har vi klargjort det. Jag har en fråga om de yttre förbindelserna. Statsministern behåller ställningstagandet att det absolut viktigaste är att man behåller en enighet inom EU-28 när det gäller sanktionerna mot . Min fråga är hur långt man är beredd att gå i denna strävan efter enighet. Hur mycket är man beredd att vattna ur sina förslag? Har man nått så långt ned att sanktionerna inte längre har någon som helst effekt är man i alla fall fortfarande enade, och det är ju alltid något. Jag har en fråga om det östliga partnerskapet. Vi talades vid om detta innan statsministern åkte iväg. Man talar nu om en vitrysk vår och öppnar försiktigt dörren för att den vitryska representationen på Rigamötet kanske kan komma att utgöras av . Talades det något om detta under mötet, herr statsminister, och vilken var i så fall statsministerns reaktion? Vad gäller Junckerplanen är det bara så att pengarna måste tas någonstans ifrån. Jag har inte koll på exakt vilka euro som tas exakt varifrån, men vi måste ta dem någonstans ifrån - eller så får vi lägga till mer medlemspengar, och det har vi sagt att vi inte vill. Jag tycker att det är oerhört viktigt med investeringar. Frågan om EU-28 är befogad. Kan man gå hur långt som helst? Nej, det kan man inte. Men i det här fallet har EU kommit överens om att tidsmässigt koppla Minsköverenskommelsen till sanktionerna, som jag sa. Då vet vi att vi måste fatta beslut om förlängning. Det var det som var det viktiga vid det här tillfället. Men jag måste säga att jag är påverkad av president besked om hur viktig EU:s sammanhållning är. utveckling får man helt enkelt följa, och den följer man. Vi måste självfallet behandla frågan om vilka från som ska komma. Jag vill tacka statsministern för återrapporteringen. Jag har tänkt ställa en fråga om , ett land där det råder stor oro och där Islamiska staten just nu ökar sin närvaro. Det framgår av den skriftliga rapporteringen att tar situationen i på stort allvar. Det framgår också av skrivelsen att så fort det finns ett avtal och en samlingsregering på plats är EU berett att använda alla sina instrument för att ge stöd. Det har framkommit, dels i medierna, dels i slutsatserna från utrikesministrarnas möte, att det kan bli aktuellt med en fredsstyrka i . Jag skulle vilja fråga statsministern om det går att säga någonting om vad detta skulle kunna innebära för . Hur skulle kunna involveras i en sådan här insats? Hur skulle kunna bidra? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Oavsett var ett land ligger är en sådan kris oerhört viktig i sig. Men det är faktiskt också så att ligger precis i närheten av vårt område. Det är oerhört viktigt att vi är engagerade och bidrar. Det första val som är gjort är att stödja ansträngningarna från och det speciella sändebudet för att få till en politisk lösning och naturligtvis helst en nationell samlingsregering. Det är det vi uttrycker. Olika insatser ska också bygga på att vi ska underbygga och stödja FN:s insatser. Vi ska självfallet inte gå in i någonting som kan motverka detta. Vi har talat om att vi vill att det ska vara på det sättet. Vad den höga representanten har i uppgift är att återkomma med olika förslag. Ifall det finns ett avtal och en samlingsregering ska implementeras, hur kan då Europeiska unionen stödja utvecklingen? Även utrikesministrarna har i uppgift att återkomma i den frågan. Jag tackar statsministern för svaret. Jag tänkte också ställa en kort fråga om TTIP för att följa upp den fråga som från ställde tidigare om att kommissionen och medlemsländerna ska kommunicera fördelarna med detta handelsavtal. I motsats till från ser jag detta som någonting positivt. Jag skulle vilja fråga statsministern om det går att konkretisera hur statsministern och regeringen anser att detta skulle kunna ske. Det är självfallet upp till både kommissionen och respektive medlemsland att kommunicera detta. Vi har varit tydliga. Det ligger i det mandatet. I slutsatserna gavs det uttryck för att vi vill att förhandlingarna ska vara ambitiösa och djupa, men också breda i den meningen att olika områden ska omfattas av avtalet, och att vi vill att de ska slutföras . På olika sätt ger vi uttryck för detta stöd för förhandlingarna. Jag menar att det pågår . Vi har ingen speciell kampanj på gång, om det är det som avses. Men vi kommer på många olika sätt att tala om att förhandlingarna pågår och att vi vill att de ska gå i mål och slutföras. Jag tackar statsministern för återrapporten. Apropå TTIP och handelsavtalet med vill jag verkligen understryka att vi ger all support till statsministerns ansträngningar för att få till ett sådant avtal. Jag välkomnar verkligen att rådsslutsatserna är väldigt tydliga med att och EU bör göra allt för att få till ett ambitiöst handelsavtal. Flera företrädare för Alliansen har framfört kritik när det gäller Junckerplanen och vår skepsis mot huruvida den kommer att leverera fler jobb och ökad tillväxt, men handelsavtalet med ser vi som fundamentalt viktigt för det fortsatta jobbskapandet i och . Det är jätteviktigt att statsministern i sina kontakter, inte minst kanske med de kritiska länderna inom Europeiska unionen, argumenterar för betydelsen av att få till det här handelsavtalet. Men, herr talman, jag tänkte egentligen ställa frågor om energiunionen. Som statsministern har sagt innehåller den fem olika dimensioner. Förhoppningsvis ska energiunionen skapa något av ett paraply för energi- och klimatpolitiken och få till en mer samlad diskussion om dessa oerhört viktiga frågeställningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte En förhoppning som jag har, herr talman, är att energiunionen i mycket också ska handla om att komma till rätta med det implementeringsunderskott som dessvärre finns. Det har fattats väldigt många beslut på energiområdet, inte minst när det gäller att fördjupa den inre marknaden, men besluten och lagstiftningen är inte fullt ut implementerade. Min fråga till statsministern är hur han och regeringen avser att agera för att säkerställa att implementeringen tar fart och att energiunionen blir ett verktyg för att höja tempot i implementeringen. Det här är en gemensam strategi som bygger på att respektive land får välja sin energimix. Det har varit tydligt, också på det senaste europeiska rådsmötet, att vi inte tänker gå in i någonting där helt plötsligt EU ska styra vilken mix vi ska ha, utan det är upp till var och en att se till. Det är också upp till var och en att se till att vi kan ha överförbar energi mellan länderna. Där kan jag säga att redan är långt före den målsättning som finns, med först och sedan vidare. Andra länder har större problem. och är de två länder som har sämst möjligheter. För deras överföring från Iberiska halvön upp till resten av kontinenten pågår investeringar för att de ska komma i kapp. finns det målsättningar för alla att bidra och se till att vi kopplar ihop oss på ett sådant sätt att vi får en effektivare energiöverföring. är redan långt förbi det målet. I alla de andra dimensionerna vad gäller förnybart och så vidare har respektive land en gemensam strategi för vår energipolitik med förnybart, energieffektivisering och så vidare. som vi har en gemensam strategi är det viktigt att inte kliva över linjen och komma i någon situation där vi själva inte får fatta beslut så att vi får rätt energimix utifrån våra förutsättningar. Det vill jag dock vara noga med. Jag ställde egentligen inte någon fråga om energimixen. Vi från och Alliansen har varit oerhört tydliga med att det just måste vara en nationell angelägenhet att utforma sin energipolitik. Vi tycker att det är väldigt viktigt att vi kommer framåt i frågan när det gäller att just etablera en inre marknad för energi. Det var närmast det som min fråga handlade om och hur regeringen och statsministern avser att verka för att komma till rätta med det implementeringsunderskott som finns. har en potentiell väldigt viktig roll att spela när det gäller att skapa en bättre försörjningstrygghet inom . och kan ses lite som ett batteri för övriga när det gäller energi. Min fråga till statsministern är hur han ser kapacitetsuppbyggnaden när det gäller energiunionen, hur den ökade efterfrågan på inte minst el kan mötas i och om ska vara en importör eller exportör av el. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag menade med det jag sa om energimixen att det ska följas land för land hur det implementeras. Land för land måste få besluta självt om sin energimix. Det som är det gemensamma åtagandet är bland annat hur vi överför och ser till att vi har överförbar energi mellan de olika länderna. En sådan sak följs naturligtvis upp regelbundet av kommissionen. Frågan är dock viktig. Jag har ställt den till flera. Är vi säkra på att vi har en energimarknad där vi har ett överskott och inte ett underskott? - om jag nu förstod frågan rätt från . Den är oerhört viktig. Det är därför vi måste följa den mycket noga. Om än det är upp till de olika länderna att fatta beslut om sin energimix måste vi veta att vi helst har ett överskott på energi. Då kan vi pressa priser. Har vi ett underskott kommer vi att få ökade priser, och dit ska vi inte. Frågan är rätt ställd. Att frågorna om tillväxt och sysselsättning står högt upp på agendan är centralt. Det är vad som bygger vår framtid och ligger till grund för välfärden. Om detta är vi överens. Statsministern har i det här sammanhanget dock i försökt framhålla att regeringen är drivande i att sätta upp tillväxt- och sysselsättningsfrågorna på agendan. Jag undrar vad det lite mer konkret innebär för svenskt vidkommande. Lyssnar man på när den kommenterar ekonomi, och särskilt när det gäller frågan om strukturella reformer, framhåller den att svensk ekonomi står sig väldigt stark och att svensk ekonomi är en av få ljusglimtar i . Men de behov vi har framgent är att återgå till överskott. Den reguljära utbildningens kvalitet måste stärkas, det vill säga inte arbetsmarknadspolitiska program. Vi måste arbeta med att utveckla vår servicesektor med enkla jobb. Tröskeln in på arbetsmarknaden måste sänkas, och vi måste sänka skattekilarna för arbete. Riktigt så låter det inte på hemmaplan från regeringen. Vad är syftet med att lyfta upp arbetet för strukturella reformer i om det är så att regeringen nationellt inte kommer att ta till sig det arbetet och de slutsatser man kommer fram till i EU? Jag återkommer med nästa fråga i mitt nästa inlägg. Vi är drivande, och vi tar upp frågan med jämna mellanrum på rådets möten. Vi fick med att det blev en bättre skrivning i dessa slutsatser jämfört med de första utkasten vi såg. Det är för att vi vill behålla trycket. Jag tar upp det med både kommissionens ordförande och rådets ordförande vid bilaterala möten. Vi har en stark ekonomi. Men det är faktiskt också så att man anser att vi nog bör komma bort från de underskott vi har haft. Vi har ärvt ett underskott, och det är vad vi tänker arbeta bort sakta men säkert. Det är inget bra för . De har också pekat på skuldrisken med hushållens skuldökning.