· H3C120151014pd · 2015-10-14 09:00:40 — RUT-avdragen är inte heller särskilt ekonomiskt effektiva, om man tänker sig en produktiv ekonomi som satsar på det som faktiskt utvecklar samhällsekonomin. Jag skulle vilja höra om tycker att det är fel att vi är överens i budgeten om att faktiskt begränsa - även om det är för lite - RUT-avdraget, det vill säga ta bort poolrengöring och bartendrar. Är det inte rimligt att man ska betala själv för sådant? Jag tror att det är viktigt att se att när människor kommer till och vi i enlighet med våra internationella förpliktelser ger människor en från förföljelse och den solidaritet som det svenska folket och frivilligorganisationer visar för att detta ska vara möjligt, att vi också måste se hur vi kan säkerställa att de människor som kommer hit får samma möjligheter som de som tidigare flydde krisen på eller diktatur. Det är inte bara fråga om att få en utan också att få en väg in i arbete, bostad, skola och möjligheten att göra vårt land till sitt. När man tar den diskussionen är det vettigt med en dos politisk prestigelöshet. Man måste titta på alla de förslag som finns på borden och se vilka konsekvenser de kan få. Låt mig besvara konkreta fråga. Jag tror att den begränsning av som vi gör, som berör av RUT-avdragen och som innebär att man inte kan få RUT-avdrag för bartender i hemmet eller poolrengöring, är rimlig. Men det finns en hel del andra förslag som rör branscher som kan leda till att vi kan använda resurser , att vi reparerar snarare än köper nytt, att vi har en ekonomisk utveckling som bygger mer på tjänster än ständig prylkonsumtion. De öppnar också för nya förstajobb in på arbetsmarknaden. Jag ser de förslagen, och jag tycker att de är värda att ta till vara. stod för en del sådana förslag . Vi föreslog just ett avdrag för reparation av cyklar och andra prylar i stället för att vi ständigt ska hamna i situationer där vi köper nytt så fort något går sönder. Det är orimligt att när något går sönder är det billigare att köpa nytt än att reparera. Det är vettigt om vi kan sänka de kostnaderna och öppna arbetsmarknaden för att fler människor med låg utbildning eller som inte ännu har svenskkunskaper kommer in på arbetsmarknaden. Jag kan ha sympati för synen att vi ska reparera saker och ha en växande tjänstesektor. Det är viktigt av klimatskäl. Men det finns erfarenhet av dessa frågor. Det finns länder som har sänkt beskattningen för frisörer och reparatörer. Men folk går och klipper sig när de blir långhåriga. Det är väl det som är grejen - inte att de ska få stöd för att göra det. Kvar står argumenten att dessa lösningar har provats, och det har kostat mycket pengar för statskassan. Men arbetslösheten har stigit. Det är ekonomiskt ineffektivt att göra dessa saker. Det är dessutom orättvist. All erfarenhet av RUT-avdraget visar att det sker en omfördelning från dem som har minst till dem som har mest. Det skapar också många otrygga jobb. Vi vet att satsningar på välfärd och byggande kan skapa minst lika många arbetstillfällen, höja produktiviteten i samhället och skapa säkra och trygga anställningar på ett helt annat sätt. Jag förstår helt enkelt inte prioriteringen. Först och främst ska jag erkänna att jag tycker att jämförelsen med att klippa sig var lite märklig. Det är väl en sak att prata om frisörtjänster och en annan sak att prata om en pryl som har gått sönder. Då står man inför valet om man behöver prylen att antingen reparera den eller köpa en ny. Jag tycker att det är en fullständigt orimlig ekonomisk logik att det alltid är billigare att plocka upp naturresurserna ur marken och tillverka en helt ny pryl i stället för att reparera den och använda den. Där har vårt skattesystem gått helt bananas fel. Det finns många skillnader mellan vänsterpartister och miljöpartister. illustrerar en skillnad tydligt. När vänsterpartister ser att en inriktning på den ekonomiska politiken inte är uppskattad sågar man varenda liten detalj och vartenda förslag och säger att det är fel. När vi miljöpartister ser att en inriktning inte har lett dit vi vill säger vi att det är dags att ompröva, att det behövs mer investeringar, att skatterna behöver justeras så att det går att göra mer investeringar, men vi kullkastar inte vartenda förslag som kommit från de borgerliga partierna. ska inte tro på . Han har fel. framstår som ett vänsterparti. skulle jag vilja resonera om en annan sak. Politik är att vilja, men när man hamnar i regeringsställning blir politik också att välja. Man kan inte göra allt man vill . Partiet är grundat i ett kärnkraftsmotstånd. Sedan har man blivit mer och mer medveten om klimateffekten, som ju inte kärnkraften orsakar utan orsakas av andra energikällor. blir man tvungen att välja vad som är viktigast, nämligen att bekämpa kärnkraft eller att bekämpa koldioxidutsläpp. Jag kan gratulera eftersom några reaktorer nu ska stängas. Det är vad ni har velat. Men har jag läst den promemoria om effektreserver som har skickat ut. Med anledning av att kärnkraftverk stängs skriver departement att det blir följande resultat: I kommer en växande del av elproduktionen från sådana förnybara energikällor som vindkraft och solenergi. Det innebär en ökning av sådan elproduktion som är ojämn över tiden. kan det bli aktuellt att stänga kärnkraftverk. Detta kommer att öka osäkerheten kring elförsörjningen. Slutsatsen är att vi måste bevara effektreserven. Effektreserven är två stora oljekraftverk från gammal tid i som finns i och . Det är de som ska bevaras därför att kärnkraften stängs ned. Är det god klimatpolitik att behålla oljekraftverk för att kunna stänga kärnkraftverk? Låt mig först konstatera att jag inte har varit miljöpartist ända sedan , men så länge jag har varit miljöpartist har jag varit med om att vänsterpartister beskyller mig för att vara borgerlig och liberaler beskyller mig för att vara vänster. Det visar väl någonstans att vi har kursen klar - varken höger eller vänster utan framåt. Med det sagt, herr talman, är det inte någonsin vettig klimatpolitik att gräva upp olja, kol eller fossilgas ur marken och förbränna den. Det mesta av den kända oljan, kolen och gasen som mänskligheten har hittat måste ligga kvar i marken för att vi ska klara klimathotet. Men det är inte heller vettig klimatpolitik att tro att bara för att vi i stället gräver upp uran löser vi klimatproblemet. Precis som konstateras i land efter land är lösningen att bygga ett helt förnybart energisystem. har kanske världens bästa förutsättningar att bygga ett hundraprocentigt förnybart energisystem. När vi nu kan se förutsättningarna för att bygga mer förnybart blir jag av två skäl lite förvånad över . Det ena skälet är att när ni nu lämnar Alliansen så snabbt vill ni ha stora subventioner för att bygga kärnkraft i . Räknar vi ihop de subventioner som finns i den folkpartistiska budgeten vill ni använda 10 miljarder skattekronor för att bygga ny kärnkraft. Om vi tittar på detta marknadsekonomiskt - det brukar folkpartister och liberaler tycka om att göra; där brukar vi kunna mötas i en vettig diskussion - ser vi att de kärnkraftsäventyr som några få länder i har haft har visat att det hade varit billigare att använda pengarna till att bygga förnybart. Det hade blivit mer el av den förnybara elproduktionen än av kärnkraften. Det andra skälet är att anledningen till att svenska kärnkraftverk nu har svårt att bära sig är att det har kommit nya internationella säkerhetsföreskrifter efter . Om vissa av de svenska kärnkraftverken ska drivas vidare måste stora investeringar göras för att nå upp till säkerhetskraven. Tycker att vi ska driva kärnkraftverk i som inte lever upp till de internationella säkerhetskraven? Alla som lyssnade på hörde att han överskred tiden men undvek nogsamt att besvara frågan. Jag ställer den därför en gång till: Är det klok klimatpolitik att behålla gamla oljekraftverk därför att man vill stänga kärnkraftverk? Det beror väl på om oljekraftverken är igång eller inte. Det intressanta är att vi kan bygga ut den förnybara energiproduktionen på ett sådant sätt att vi därigenom bygger ett helt förnybart energisystem som inte är beroende av att plocka upp olja, kol, fossilgas eller för den delen uran ur våra marker. Det tycker jag är ett vettigt alternativ för oss, på samma sätt som flera andra länder har gjort. hade mycket tid kvar i sitt anförande. Han hade nästan en minut på sig att svara på den fråga jag ställde, men han valde bort den. Tycker på riktigt att ska ha kärnkraftverk som inte lever upp till de internationella säkerhetsföreskrifterna? har ställt nya krav på den internationella kärnkraften. De skulle innebära stora investeringar i de reaktorer som ägaren nu enligt marknadsekonomiska principer väljer att ställa av. Tycker att de ska drivas vidare med lägre säkerhetskrav? Den frågan får hänga obesvarad. talar om miljön. Han talar om att ta ansvar för klimatet. Det ska göra; det ansvaret ska ta. Vi har en nästan helt koldioxidfri elproduktion, och det finns ett brett stöd i den här kammaren för att gå mot en koldioxidfri fordonsflotta. Men jag vill tala om en del av vår miljö som inte nämnde särskilt mycket: våra öppna landskap och vår landsbygd, som just nu genomgår en kris. lägger fem mjölkbönder ned i . De svenska mjölkbönderna kan inte få avsättning för sina produkter. Deras djurhållning är bättre och deras kostnader högre än i och . För att ge rättvisa villkor och rädda mjölkproduktionen och våra öppna landskap måste bönderna kompenseras. Därför avsätter vi kristdemokrater ett kraftfullt mjölkpaket i vår budget - 1 miljard i vår budget ska gå till att rädda produktionen i och återställa rättvisan . Regeringen gör i jämförelse nästan ingenting. Är det uppfattning att det är bra om andelen tysk mjölk och holländsk ost ökar i ? Är det verkligen mening att det vore rätt för miljön om det svenska jordbruket nöttes ned och bort? Jag tror inte att det är rätt. Vi kristdemokrater tror inte att det är rätt. Vi behöver trygg, god mat producerad med omtanke på svenska gårdar. På så sätt tar vi ansvar för oss själva och våra behov och för vår miljö, som vi är satta här att förvalta. Varför, , vill du inte göra mer för att vara med och rädda de svenska mjölkbönderna? Jag gör gärna mycket mer för att se till att rädda den svenska jordbruksnäringen, mjölkproduktionen och jordbruket. Vi vet, för att titta på det här i ett globalt perspektiv, att för att vi ska klara klimatförändringarna kan inte den globala köttkonsumtionen fortsätta att öka som den gjort. Vi måste öka andelen vegetariskt i ett globalt perspektiv. Men vi vet också, och det är minst lika viktigt, att med sina goda jordar inte kan klara att vara nettoimportör av kött och mjölk och andra jordbruksprodukter. Med våra goda jordar borde vi snarare, just för klimatets skull, exportera. Vi borde snarare vara en av dem som förser jorden med mer animaliska produkter och jordbruksprodukter - även om den globala köttproduktionen borde minska. Så ser klimatsammanhanget och klimatsambanden ut. Ja, jag vill alltså gärna stötta svenskt jordbruk. Jag vill gärna stötta svenska mjölkbönder. Det är anledningen till att det i den budget som ligger på bord finns med en sänkning av dieselskatten, en kompensation av dieselskatten, för svenska bönder. Jag tror att alla som lyssnar på den här diskussionen vet att när man går till den positionen att en miljöpartist väljer att lätta på de ekonomiska styrmedlen för vem det än vara månde, då är man i just den kris som och beskriver. Då måste man ta till krafttag. Detta är såklart inte den långsiktiga lösningen. Det är någonting vi kan göra här och , akut, för att se till att de ekonomiska marginalerna för våra mjölkbönder blir bättre. Långsiktigt måste vi göra mer. Statsministern var tydlig i sin regeringsförklaring med att till exempel måste mätta behovet av och efterfrågan på ekologisk mat. Det är ganska märkligt att vi har en sådan stor efterfrågan på ekologisk mat i som inte kan mötas av den svenska jordbrukssektorn. Med rätt landsbygdsprogram och med rätt politik kommer vi att kunna möta detta och därigenom få bättre lönsamhet på svenska jordar. Vi är ganska långt från den situation som önskar sig - att vi skulle exportera yoghurt och ost. är det så att vi importerar mer än hälften. Fortsättningen som vi nu ser är förödande om inte regeringen gör mer än att kompensera för dieselskatten, som man också höjer kraftigt . Vi vill också kompensera bönderna för deras kostnader för diesel och drivmedel, men det är inte tillräckligt att gå fram med det som enskild åtgärd. Därför vill vi också satsa en kraftfull mjölkmiljard som bättre möter de utmaningar som beskriver men som han inte har tillräckliga redskap för i den regeringsbudget som vi har fått presenterad på bord. Ska jag därför tolka ditt svar, , som att du hellre ser svenska barn dricka tysk mjölk i skolorna eftersom din politik inte stoppar utvecklingen att fem bönder lägger ned? Jag tycker med förlov sagt att ska tolka mindre och lyssna mer. Jag var ganska tydlig med att vi är beredda att göra mer för att stödja den svenska jordbruksproduktionen, beredda att göra mer för att inte svenska mjölkbönder ska gå omkull, beredda att göra mer för att vi faktiskt ska ha en levande landsbygd och producera mat i det här landet. Jag tror inte att någon som faktiskt lyssnade, till skillnad från , kunde missa det. Nej, jag tycker inte att man ska dricka tysk eller holländsk eller någon annan importerad mjölk i svenska skolor. Jag tycker att det var ett mycket dåligt beslut som den förra regeringen fattade när man beslutade att flytta kommunernas upphandlingsstöd, dit kommunerna kunde vända sig för att få stöd i fråga om upphandlingsreglerna, till den myndighet som avrått kommunerna från att ställa krav. Man gav kommunerna rådet: Ställ inga krav! Ta bara det billigaste, oavsett vad det innebär! Av den anledningen har vi ändrat den här strukturen. Vi har startat en ny upphandlingsmyndighet, och vi ska se till att det blir ett starkare stöd till kommunerna för att de faktiskt ska kunna köpa mat som är producerad enligt de djurskydds- och miljökrav som vi ställer i . När jag reser runt i för att träffa folk får jag se mycket av vårt vackra land. Jag ser vindkraftverken, som har blivit fler. Jag ser skogar och lantbruk som producerar mat och biobränslen. Jag beställer lunch av ungdomarna på restaurangen vid torget i staden som jag besöker. Jag passerar snabbköp och sjukhus där tegelpannorna numera trängs med solceller. Jag träffar snickaren hemma i byn som är på väg att sätta in ett fönster. Och jag kan, herr talman, inte låta bli att tänka att det är för märkligt att allt det här är sådant som regeringen vill höja skatten på. Ingenting är så viktigt för att ska kunna hantera framtidens utmaningar som just jobben. Vill vi bedriva en effektiv miljö- och klimatpolitik, vill vi se till att människor som flyr till kan komma in i det svenska samhället, vill vi se till att det finns livskraft i hela landet, vill vi ha en god välfärd och skola, ja, då behöver vi människor som arbetar och bidrar. För att fler ska få möjligheten att ha ett jobb att gå till krävs det en politik för småföretagen. Det är nämligen där, hos småföretagen, som fyra av fem nya jobb skapas. Det är inte hos i . presenterade vi i vår första egna budget . Vi kallar den jobbskaparbudget av just den anledningen att det är en budget som från första till sista sidan handlar om hur fler jobb kan skapas i . Eftersom fyra av fem nya jobb skapas i de små företagen spelar det faktiskt roll om det blir dyrare att anställa. Det spelar roll om regelkrånglet ökar. Det spelar roll om det blir högre trösklar och stängda dörrar till arbetsmarknaden. Det är därför vi i föreslår att man ska göra precis tvärtom. Med en ansvarsfull allianspolitik som gett bättre villkor för jobbskapande företag kan vi konstatera att har klarat krisåren bra. Svensk konkurrenskraft är god, och det är inte svårt att i det krishärjade hitta länder som bara kan drömma om de statsfinanser som vi har i . Vi befinner oss i ett läge där konkurrensen från omvärldens ekonomier ökar, där svenska jobb och företag utmanas och där vi behöver föra en politik som inte raserar grunden för vår goda ekonomi. Det är därför som fler måste ha råd att anställa. Det är därför som vi måste öppna fler vägar in på arbetsmarknaden, och det är därför som regeringens politik med 28 miljarder i höjda skatter inte är rätt politik. Medan regeringen lägger fram en budget som höjer skatten på allt som rör sig lägger fram en framåtsyftande budget som höjer skatten på miljöförstöring och sänker skatten på jobb och företagande. Bland det som rör sig och som regeringen följaktligen vill beskatta finns dessutom de snurrande vindkraftverken. De producerar mer än tio gånger så mycket energi som när tog plats i regeringen . Bland det som ska beskattas finns också solceller och biobränslen. Att införa skatt på vind- och solel och höja skatter på förnybara bränslen vill alltså en regering göra där ingår. Bortförklaringarna till detta har varit många. skyller på EU. Man skyller på . Men faktum kvarstår. Regeringen har misslyckats i sina förhandlingar, och det har blivit tydligt att gröna visioner inför valet har blivit till röd skattehöjarpolitik. har svikit miljön, klimatet och väljarna. Sol- och vindskatten är inte första gången som regering misslyckas vid förhandlingsbordet. Samma sak skedde vid förhandlingarna om EU:s klimatmål till 2030 där kraven på utsläppsminskningar blev alldeles för låga. stundar ännu en viktig förhandling, nämligen den i . Då måste ett globalt klimatavtal ingås och världens länder enas. Ansvaret vilar tungt på regeringen. Förlorad mark måste återtas. Det räcker inte med ett resultat som kan försvaras här i kammaren. Det krävs ett resultat som gör att vi kan se våra barn och barnbarn i ögonen. anlände en helt vanlig trebarnsfamilj till . Det var mamma, pappa och tre döttrar mellan fyra och . Ankomsten till var inte särskilt dramatisk. De klev av ett tåg från . Men tacksamheten över att vara i säkerhet gick det inte att ta miste på, för vägen från krigets hade varit kantad av faror: en bruten fot i , i en båt över dödens hav till , på järnvägsstationen i , bil, tåg och en vandring genom . De ville till . Många vill till . Miljontals drömmer om . uppskattade man att mer än 202 000 människor mist livet under konflikten i . Mer än 12 miljoner människor, mer än hälften av landets befolkning, är på flykt. Vi har ett ansvar att hjälpa de människor som kommer hit. Alla länder i står inför dessa utmaningar. Ingen ska kunna ducka för att ta ansvar i denna svåra situation. kan inte göra mindre, men andra länder måste göra mer. Vi måste inom EU föra en politik som gör att mänskliga rättigheter och asylrätten kan försvaras. Vi har också ett ansvar för att se till att integrationen i kan bli bättre. Hur ska vi klara ett bra flyktingmottagande? Hur ska vi få fram tillräckligt med bostäder? Hur ska nya människor i vårt land snabbt kunna få jobb? Därför lägger vi fram jordnära, konkreta förslag för en bättre integration. Vi lägger fram förslag om att flytta medel från Arbetsförmedlingen till organisationer och föreningar som hjälper till och stöttar nyanlända. Vi lägger fram förslag om att kommunerna ska få verktyg för ett bra mottagande. Vi lägger fram förslag om snabb validering så att läkare och sjuksköterskor kan bidra till välfärden i stället för att sitta sysslolösa på asylboenden. Vi ser att dagens arbetsrätt reser murar runt svensk arbetsmarknad. Det drabbar främst de unga och de nyanlända som ännu inte fått sitt första jobb. Det är inte de ungas fel, och det är inte de nyanländas fel. Det är arbetsmarknadens fel, och den måste reformeras. Vi ser att bostadsmarknaden är formad för en helt annan tid och bidrar till att unga och nyanlända drabbas av trångboddhet och bostadsköer. Det är inte de ungas fel, och det är inte de nyanländas fel. Det är bostadsmarknadens fel, och den måste reformeras. Jag ska avsluta mitt anförande där jag började, för inget är så viktigt som jobben om vi ska klara integrationen eller någon annan av de stora samhällsutmaningar som vi står inför. Därför behövs vid sidan av sänkta kostnader för jobb och företagande reformer i både arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken. Allt detta, och ganska mycket därtill, utgör budgetmotion, jobbskaparbudget. Det är vårt budgetförslag som från första till sista sidan skapar fler jobb i fler och växande företag. Det var en lite märklig upplevelse att höra om bravader på det finanspolitiska området. Det vi tog över var ett kraftigt budgetunderskott, och det är det vi arbetar med . som vi ökar investeringarna får vi se till att ta bort det budgetunderskott som var med och bidrog till. Låt oss tala skatter ett litet tag. Det är helt uppenbart att behöver mer investeringar. Jag kan inte tolka det som en skattechock att en människa som tjänar får mer i skatt. Jag kallar inte det en skattechock. som ni drev er skattesänkarpolitik blev det motsvarande nedskärningar, men har behov av investeringar. Det är investeringar som gör starkt. Bostäder, infrastruktur, vägar, forskning och klimat kräver investeringar. Då krävs det skatteintäkter. slår till och med när det gäller att fortsätta att sänka skatter. säger ni att ni ska investera och göra det ena och det andra. Det går inte ihop. Då landar vi åter i ett gigantiskt budgetunderskott. Ni måste välja väg, och det har ni gjort. Ni fortsätter att sänka skatterna mer än något annat parti. visar ni vad ni vill när ni sänker insatserna i skolan med 3 ½ miljard kronor, sänker insatserna i sjukvården och omsorgen och sänker insatserna på miljöområdet. Det blir facit när man fortsätter att sänka skatter och inte inser att landet behöver investeringar. frågor visar tydligt skillnaden i nyckelfrågan i svensk politik: Hur ser vi till att få mer resurser till den gemensamma välfärden? tror att om man bara höjer skatterna tillräckligt mycket får vi in pengar till vård, skola och omsorg. Ingenting kan vara mer fel. Framför allt visar resultatet av alliansregerande att det inte är den vägen man ska gå. Vi lyckades under våra göra stora skattesänkningar som 300 000 fler människor hade ett arbete att gå till 2014 jämfört med . 300 000 fler människor kom i arbete. Det ledde till att statsskulden var lägre 2014 än 2006. Inte minst ledde det till att det fanns 99 miljarder, nästan 100 miljarder, mer till kommunsektorn. Att kommunsektorn hade större resurser, mer än 100 miljarder mer, 2014 än 2006 handlade delvis om att vi kunde höja statsbidragen till kommunerna. Men framför allt handlade det om att vi såg till att fler människor var i arbete. Att , som regeringen gör, föreslå gigantiska skattehöjningar med 28 miljarder på jobb och företagande kommer att få en enda effekt, och det är att det blir svårare för inte minst de svenska småföretagen. Ska vi fortsätta att ha starka finanser i den offentliga sektorn och kunna bekosta vård, skola och omsorg måste fler människor komma i arbete. Med insikten om att fyra av fem jobb skapas i småföretagen är det där vi måste sätta in stöten. Ja, det är riktigt; det är i små och medelstora företag. Det är av det skälet som exempelvis de, entreprenörerna och ensamföretagarna, behöver mer riskvilligt kapital. Det är den strategiska fråga som regeringen nu lyfter fram. Kan de inte utveckla de nya idéerna, varorna och tjänsterna blir det inga jobb. Man måste så för att kunna skörda. Det borde förstå. Fler människor måste komma i arbete. Det är hela nyckeln. Jag har därför satt upp ett tufft mål för att få ned arbetslösheten. Det är helt avgörande. Landet har en växande befolkning. Då funkar det inte att tro att man inte måste göra mer för att människor ska komma i jobb. Det går inte att säga till kommunsektorn: Vi får en växande befolkning, men ni får inte mer resurser. Då blir det färre människor, exempelvis i äldreomsorgen. Det fungerar inte. Den avgörande frågan är hur vi kan få mer resurser till den gemensamma välfärden. Historien ger oss rätt.