· H2C120150122fs · 2015-01-22 14:01:48 — Det är oerhört viktigt, och det är oerhört genant när inte vi i det offentliga följer de avtal som finns. Den skärpningen är inskriven. Jag ser fram emot att följa upp att den efterföljs och att återkomma med en handlingsplan. Regeringen försökte driva igenom en lag som kraftigt skulle hämma utvecklingen inom primärvården och ta makt från patienterna för att ge den till landstingspolitiker. Efter massiv kritik inte minst från Lagrådet tvingades regeringen att dra tillbaka förslaget. Men man sa sig då vilja återkomma med ett nytt förslag. Hela hanteringen visade på en stor nonchalans från regeringen mot lagstiftningen. Hotet att återkomma visade en ännu värre nonchalans mot patienterna och de anställda inom vården som vill jobba för att utveckla vården. Nu i dagarna fick vi regeringens förteckning över vilka propositioner den avser att lägga fram. Där finns inget förslag med vad gäller vårdvalet. Det är lite svårt att veta hur det ska tolkas. Den oklara situationen riskerar att lägga en våt filt över utvecklingen i vården. Min fråga går till finansminister . Har regeringen tagit intryck av remissinstanserna, eller har regeringen fortfarande för avsikt att återkomma med ett förslag som den egna granskningsmyndigheten sa saknade konsekvensanalys ur ett patientperspektiv? Jag skulle vara lite försiktig med att säga att man är nonchalant mot lagstiftningen för att man har fått kritik i Lagrådet. Det som skiljer den här regeringen från den tidigare alliansregeringen är att när vi fick kritik i Lagrådet på det sättet drog vi tillbaka propositionen. när alliansregeringen har fått den typen av kritik har de genomdrivit den trots den mycket skarpa kritiken från Lagrådet. Här är en uppenbar skillnad i hur man respekterar Lagrådet. Jag vill föra detta till protokollet. Det andra är att vi har olika syn. , övriga allianspartierna och tycker att det är viktigt att vi i sitter och bestämmer hur primärvården ska organiseras i resten av landet. Det är de som sitter här i som ska styra detta. Där har regeringen med och Socialdemokraterna men även en annan syn. Vi tror att det kan finnas regionala skillnader och att landstingen ska kunna bestämma själva hur de vill organisera primärvården ute i landstingen. Det är den frihetsreformen vi vill genomföra. var det inte regeringen utan som var tvungen att ta frågan till Lagrådet för att det över huvud taget skulle få möjlighet att granska den. Det är olyckligt att statsrådet inte ger någon klarhet i vad som är regeringens ambition. I samband med att regeringen drog tillbaka propositionen sa det ansvariga statsrådet att man tänkte återkomma . finns det inte med i propositionsförteckningen. Osäkerheten är skadlig inte minst i de landsting där den politiskt röda majoriteten har sagt att man så snart det finns en lag tänker stoppa möjligheten att utveckla primärvården. Den kritik som kom från sjukvårdens fackliga och patientföreträdande organisationer, samtliga arbetsgivar- och näringslivsorganisationer och vårdgivarföreträdare gällde inte bara regeringens taffliga beredning utan också sakfrågan. Jag frågar igen: Är regeringen beredd att ge ett klart besked, eller är avsikten att man ska hämma utvecklingen enbart genom osäkerheten inom primärvården? Jag tycker att kanske ska vara försiktig med att använda ordet tafflig. Även 2006 fick skicka förslag till Lagrådet för granskning. Lagrådet sa att man bröt mot grundlagens beredningstvång, men man drev ändå igenom det i , till skillnad från nu när vi inte har drivit igenom det i efter den typen av kritik. Jag vill föra detta till protokollet. Vad gäller sakfrågan har vi olika syn i regeringspartierna och Socialdemokraterna och och i oppositionen i . Där är det tydligt uttalat från regeringen tillsammans med att vi tycker att det bör finnas möjlighet för landsting att själva styra hur de vill organisera primärvården. Det kan finnas regionala skillnader. Det ska finnas den friheten ute i landstingen att själva kunna bestämma hur de vill organisera sin primärvård. Allianspartierna och den opposition vi har i tycker att det viktigaste är att det ska bestämmas från . Här finns en ideologisk strid. Jag vill ställa en fråga till försvarsminister . Det är inte bara klimatet utomhus som växlar ganska så kvickt. Det gör även det försvarspolitiska klimatet. Vi kan se att det också kan hända mycket i ett parti. Jag tillhör ett parti som vill att ska vara medlem i Nato. Vi ser gärna en sådan utredning. Oavsett om vi blir medlemmar eller inte måste vi ha en försvarsmakt som kan öva. Jag vill därför fråga försvarsministern hur han ser på skjutfält. Man brukar använda orden "norra " lite titt och tätt om olika saker. Jag skulle även vilja göra det om skjutfält. Det är norra största skjutfält. Där har vi en enorm kapacitet att genomföra övningar för att vi ska kunna ha en spetskompetens. Tiden är över när vi målade en jordbrukstraktor grön och tolkade med cykel och en k-pist. Det är helt andra övningar som måste till. Vad ämnar försvarsministern göra? ställer en väldigt intressant fråga. skjutfält har oerhört många olika kapaciteter och möjligheter och bör marknadsföras intensivare internationellt. Det bör tydliggöras vilka möjligheter det har att vara en del i ett samarbete med andra länder. Det kan också användas inom den svenska Försvarsmakten. Jag vill understryka att det är Försvarsmakten som myndighet som hanterar den här typen av frågor och också har ansvaret för hur man använder de olika övningsfälten och de olika regementen och baser som vi har i . Jag har generellt sett en mycket positiv inställning till skjutfält. Om man bara skiljer på vad som är myndighetens uppgift och regeringens uppgift är jag beredd att göra vad jag kan för utvecklingen. Men jag är inte beredd att överträda de gränser som gäller för statsråds arbete. Jag tänker naturligtvis inte lura min dalavän att hamna i . Det var inte därför jag ställde frågan. Vi har ett gemensamt intresse här. Jag besökte ort och ställe och kunde då följa en övning mellan JAS och granatkastare. Det var otroligt intressant. Den typen av övningar kan inte ske var som helst. Vi ser också att det blir alltmer av en miljöfråga. Det är svårt att få tillstånd där det bor många människor i närheten. Ett av bekymren när ansvaret lades över till är att det lätt blir så att man vill lägga resurserna runt sitt eget och kanske hoppas på att få tillkommande resurser från regeringen. Jag är dock väldigt nöjd med svaret, och jag hoppas verkligen att vi på olika sätt kan se till att skjutfält kan fortsätta vara det naturliga skjutfältet för att öva både svensk och utländsk trupp. Det är nog så att och jag i grunden har samma uppfattning om denna verksamhet och hur viktig den är. Jag vill bara säga att chefen för verksamheten i , som detta lyder under, vidtog en del åtgärder för att stärka verksamheten på skjutfältet i . Det ska man också ha med sig i bilden, och jag tycker att det var en bra insats. Vi har många baser, många regementen och många övningsfält som är väl utrustade och har stora möjligheter inom Försvarsmakten som helhet. Det gäller nu att se till att alla dessa används på ett optimalt sätt, och bland dem finns skjutfält. Vi delar som sagt den positiva grundinställningen, bara vi skiljer på rollerna. Min fråga går till statsrådet . kunde vi höra kommunalråd, centerpartisten , uttala sig om att hjälpa återvändande jihadister med stöd för att söka jobb och få psykologhjälp. Detta uttalande har han fått korrigera, men han har ändå fått stöd från den förra partiledaren . I morse kunde vi höra att demokratiministern hade satsningar på detta. Min fråga är: Är det regeringens mening att återvändande jihadister ska få tillgång till skattefinansierade arbetsmarknadsåtgärder i stället för att straffas för de brott som de begår? Och vad anser ministern om att svenskar åker ned och krigar med IS? Jag tackar för frågan. Arbetet mot våldsbejakande extremism är en oerhört viktig fråga, som har aktualiserats just nu i vår samtid här i och runt om i . Regeringen har ett relativt omfattande arbete för att motverka våldsbejakande extremism. Däribland ryms viktiga arbete som nationell samordnare mot våldsbejakande extremism. Vi kommer att förstärka hennes uppdrag med tilläggsdirektiv just för att försäkra oss om att vi har så gott förebyggande arbete som möjligt. Det är svårt att skydda sig mot våldsbejakande extremism. Direktiven kommer att meddelas . De kommer att handla dels om att stödja det lokala civilsamhället och det lokala arbetet, dels om att stödja anhöriga, bland annat. Jag är inte riktigt nöjd med svaret. Det jihadisterna gör när de begår terrorbrott kan kopplas till rasism, skulle jag vilja säga. Man utrotar befolkningar, och man vill ha en ny stat i stället. Var är åtgärderna, konkret? De polisiära insatserna är omfattande, och det pågår en rad arbeten som inrikesminister och justitieminister kommer att återkomma till. Bland annat pågår en del utredningar. Det viktigaste arbetet för mig som demokratiminister och för oss alla är det förebyggande arbetet. Det är också det arbete som sker lokalt med till exempel återvändare från länder där det bedrivs väpnade konflikter. Detta arbete har pågått, och vi stärker det. De mer polisiära uppgifterna får jag be dig att vända dig till inrikesminister om. Solenergin har stor potential. Tekniken blir i snabb takt både billigare och effektivare. Intresset från allmänheten är stort. En ny mätning visar att åtta av tio villaägare kan tänka sig att sätta solceller på sitt tak. Men för att ta till vara denna potential krävs en aktiv politik. Med den budget som Alliansen och enades om blev det tyvärr mindre till solcellsstöd jämfört med regeringens politik. Jag får många frågor från företagare som håller på med solceller och från allmänheten om vad regeringen nu avser att göra framöver både i budgetfrågan och i övrigt viktigt arbete för att ta vara på potentialen i solenergi. Min fråga går till energiminister . Jag tackar för en angelägen fråga. Detta är en teknik som går fram med stora steg i en takt som jag tror att få hade förutsett. De senaste tre fyra åren har kostnaderna för solceller minskat dramatiskt, med . Alla bedömare, såväl på marknaden som inom forskningen, gör bedömningen att denna utveckling kommer att fortsätta. Ganska gick , en aktad investmentbank, ut och sa att den globala marknaden kommer att vara sådan att i av världens länder kommer solceller att vara konkurrenskraftiga utan subventioner. Så är inte fallet i . Det är inte bara så att villaägarna kan tänka sig detta, utan de till och med söker stöd. Detta stöd räcker inte, och därför ville regeringen stärka detta med 100 miljoner . gick inte vår budget igenom, utan de fyra borgerliga partierna och röstade ned detta. Vi kommer att återkomma med förslag inom de ramar som finns för att försöka stärka det hela. Solenergi är tillsammans med vindkraft de energikällor som växer snabbast i världen. Men jag kan tyvärr konstatera att utvecklingen i inte har hängt med fastän vi har mycket bättre solförutsättningar än vad många tycks tro. Jag såg statistik från som visar att har lika bra lägen med soltimmar som man har i norra , där det byggs mycket solenergi. Många andra länder har tagit aktiva krafttag för att stödja solenergi, och jag är glad för att regeringen i budgeten aviserar att man ska stärka satsningar på solenergi. Det är helt avgörande att se till att det blir ett högre anslag till solcellsstödet eftersom det är många människor som står i kö och väntar på att få göra denna satsning. Min följdfråga till ministern blir därför: Vilka förhoppningar kan vi ha inför kommande budgetar vad gäller att höja anslaget för solceller? Jag delar uppfattning om att riskerar att hamna på efterkälken på grund av en del av de beslut som har fattats i denna riksdag. Det är olyckligt. Även om relativt länder som , och vissa delstater i inte har lika många soltimmar är det trots allt mycket sol, framför allt . Solenergin skulle därför kunna vara ett komplement till mycket av det andra vi gör i form av biomassa, vind och vatten. Det skulle kunna vara en av komponenterna för att göra det svenska energisystemet så som det bara går. Därför är det vår ambition att presentera en del förslag för att underlätta vidareutbyggnaden av solceller. När det handlar om budgetarbetet kommer regeringen att återkomma till med förslag i vårbudgeten men också i höstbudgeten. Arbetet med vilka dessa är pågår i för tillfället. Jag tänker ställa en fråga om bidrag eller ekonomiskt stöd till allmänna samlingslokaler, som är en angelägen fråga för oss centerpartister. Min fråga går till kultur- och demokratiministern. Samlingslokalerna, bland annat bygdegårdarna, gör enorm nytta i vårt samhälle. De bidrar i allra högsta grad till en levande landsbygd där de bland annat medverkar till att ungdomar som bor på landsbygden får fritidsaktiviteter. Det är något som jag har förstått ligger ministern varmt om hjärtat. De är också viktiga mötesplatser för kultur, vilket vi har hört här . De är även träffpunkter för civilsamhället i stort, inte minst när det gäller integration och demokrati. Ersättningen till samlingslokaler har legat stilla . Det är dags att göra något . Vad tänker ministern göra för att öka ersättningen till samlingslokaler? Tack för frågan, ! Jag hade ett möte just kring detta ämne: våra samlingslokaler. Precis som säger är det centralt att ha en lokal för att man ska kunna träffas, organisera sig och driva sina frågor. I kombination med att det är en viktig företeelse är det också någonting som finns över hela landet. Och är det någonting som den här regeringen har en ambition att driva är det att man ska ha ett levande kulturliv, ett levande civilsamhälle och ett som håller ihop. Jag hoppas att jag kommer att få anledning att återkomma i den här frågan långt innan mandatperioden är slut och också visa hur vi jobbar med det civila samhällets förutsättningar att vara en plattform för demokratisering och för att hålla ihop vårt land. Jag uppskattar verkligen detta. Då vill jag skicka med ministern att man ska ta ett helhetsgrepp på detta med samlingslokaler. En bygdegård i , i , är ett lysande exempel. Där har man både ett bibliotek och en förskola. Det finns ett servicekontor. Det är dans och allt. Detta är en oerhört viktig del för det samhället. Det har medverkat till att samhället har vuxit. Folk flyttar dit. Det är ett samhälle som växer. var det ett samhälle som folk flyttade ifrån. Jag hoppas verkligen att ministern tar till sig detta och ser att bygdegårdar inte är vad de tidigare var. Bygdegårdar är något som kan tjäna samhället ännu mer än vad de gör . Då undrar jag: Vad tror ministern om detta? Skulle det kunna vara något att driva? Det gläder mig mycket. Jag ser fram emot att få komma till , och jag vill gärna diskutera mer med dig kring de här frågorna. Jag vet mycket väl vilken utveckling som våra bygdegårdar har gått igenom. Jag har själv utvecklats i dem. Jag ser fram emot att kunna bedriva en politik där vi också tar vara på den kulturskatt som våra bygdegårdar utgör. Det handlar inte bara om dåtid utan faktiskt också väldigt mycket om nutid. Jag ser fram emot att återkomma, och jag vill gärna ha en diskussion med dig för att få ännu mer input i mitt arbete. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill ställa min fråga till . Den gäller gymnasieutbildning. I dagens samhälle är det så att har man inte gymnasieutbildning är det näst intill omöjligt att få jobb och framför allt att varaktigt stanna på arbetsmarknaden under hela arbetslivet. Vi har sett en oroande trend . Det är allt fler elever som inte går vidare till gymnasiet; de får inte godkända betyg. Och det är allt fler som hoppar av gymnasiet. Det är många olyckliga beslut som har bidragit till detta. Det är för lite resurser till skolan, inte minst gymnasiet. Man har skurit ned de estetiska ämnena. All forskning visar att de ämnena snarare stärker elevens prestationer i övriga ämnen. De är dessutom viktiga ämnen i sig själva. Och lärarnas situation har blivit alltmer pressad. Vad tänker regeringen göra för att försöka vända den utvecklingen? Jag vill tacka för den angelägna frågan. Den här regeringens kanske allra främsta prioritering, jämte ett väldigt ambitiöst sysselsättningsmål, är att stärka den svenska skolan och att se till att varje elev får en ljus framtid. Precis som pekar på är det en väldigt dålig trend som vi ser i skolan . Då gäller det att jobba från första början, det vill säga stärka förskolan och med tidiga insatser. Men det handlar också om att se till att vi får fler lärare och mindre skolklasser. Det handlar om att höja läraryrkets attraktivitet och om att se till att vi har en högskolebehörighet som omfattar även yrkesprogrammen, så att de blir attraktiva. Allt detta är ett paket som regeringen gick fram med, som den borgerliga oppositionen tillsammans med röstade ned. Men vår ambition kvarstår. Våra konkreta reformer kvarstår, och vi ska återkomma med dem. Jag tror att detta är en av de absolut viktigaste frågorna för . Vi kan se att vi har en hög arbetslöshet. har vi problem med att rekrytera folk. Var femte gång som arbetsgivarna söker folk hittar de inte rätt kompetens. Då är utbildning en nyckelfråga. Det är bra för hela samhället att ungdomarna kan få jobb, och det är inte minst bra för dem själva. Allt vi kan göra för att se till att fler går vidare till gymnasiet, går igenom gymnasiet och kanske går vidare till ytterligare studier är otroligt viktigt. Det är en resursfråga. Vi kan nämligen se att det har gått mindre resurser till utbildning när det i stället borde ha gått mer. Lärarnas arbetssituation har varit extremt pressad. Vi måste locka människor till det viktiga yrket. Jag ser fram emot regeringens arbete på området och hoppas att vi kan sätta in åtgärder. Jag delar resonemang. Den så kallade matchningsproblematiken, eller rekryteringsgapet, som vi har på arbetsmarknaden bottnar i mångt och mycket i att arbetskraften saknar de kvalifikationer och den kompetens som vi vet att många arbetsgivare efterfrågar. För att lösa det problemet hade regeringen en stor satsning på ett så kallat kunskapslyft med ca 35 000 fler utbildningsplatser . Detta röstades också ned av den borgerliga oppositionen tillsammans med . Rekryteringsgapet riskerar att kvarstå om den sortens politik får fortgå. Tack och lov ämnar regeringen revidera den politiken, den antagna budgeten, för att vi ska kunna fullfölja vår tanke med ett kunskapslyft. Jag har en fråga till . Vi ser nu i en ökad hotbild mot våra samhällen i vid mening, förstås, men framför allt mot den judiska befolkningen och muslimer i . Det har gått att läsa om att elever vid judiska skolor i inte kan vara ute på rasterna av säkerhetsskäl och att besök på bibliotek får ställas in och annat. Vi har sett attacker mot moskéer. Vi ser en växande politisk ultrahöger i som utgör hot mot många muslimer och förflyttar fokus i debatten. Vi ser också en växande våldsbejakande islamism som utgör ett hot inte minst mot judar. Jag har en fråga till kring detta. Det här kommer för del givetvis att innebära ökade skyddsåtgärder, framför allt i fråga om olika institutioner, religiösa byggnader och annat. Det kommer att kräva mer resurser. Det kommer att kräva ökat stöd till Säkerhetspolisen. Hur ser regeringen på detta? Tack, , för en mycket angelägen fråga! Det är en oroande utveckling som vi ser inte bara i utan i hela . Precis som påpekar har det extremistiska våldet ökat i olika delar av samhället. Det gör att vi har en annan hotbild i samhället än vi har haft tidigare. Det handlar naturligtvis om att arbeta på flera olika sätt. Vi har sett att det har blivit en ökad bevakning av religiösa samlingsplatser i . Det är fruktansvärt att det ska vara nödvändigt, men det är viktigt att polisen kan sköta sitt arbete där. Vi kommer naturligtvis att behöva arbeta mer aktivt med Säkerhetspolisen vad gäller till exempel återvändare, människor som har varit nere och jobbat med terrorism. Men det är också viktigt med det förebyggande arbetet. Regeringens samordnare jobbar med att förebygga extremistiskt våld. Det finns också en möjlighet för polisen att via den nya polisorganisationen ytterligare effektivisera sitt arbete inom olika områden, bland annat detta. Tack, ministern, för svaret! Det pågår nu lagstiftningsarbete som till exempel handlar om att införa en tydligare lagstiftning vad gäller terrorresenärerna och så vidare. Det finns en ökad förståelse, upplever jag, för vilket hot detta innebär i det svenska samhället efter det som har hänt i . Det krävs givetvis också ett utökat samarbete mellan underrättelsetjänster, polis, åklagarmyndigheter och andra i kring detta. Som ministern beskriver, vad gäller till exempel uppdrag, handlar det givetvis också om ett brett arbete för demokratiska värderingar och så vidare. Till syvende och sist är det ändå så i att människor med en judisk religiös tro inte vågar gå med en kippa på huvudet, exempelvis, och det kommer i slutändan att innebära ett stärkt säkerhetsarbete för att skydda dessa institutioner och individer. Detta måste regeringen ta fasta på. Självklart ska man kunna känna sig trygg när man besöker sin religiösa samlingsplats, och man ska också kunna känna sig trygg när man rör sig ute på gator och torg och bär religiösa symboler. Det är en självklarhet i ett demokratiskt samhälle. Det är en fruktansvärd utveckling vi ser i och . Vi ser mörkerkrafter som terroriserar och hotar människor på grund av deras religiösa tro, ursprung eller sexuella läggning. Här är det givetvis viktigt att vi har ett polisiärt arbete och ett förebyggande arbete. Men också alla vi som står upp för demokratiska värderingar och som vill leva i ett öppet och tolerant samhälle måste göra allt vi kan för att stå upp för och att sprida detta. Det finns många partier i som står upp för detta, och det är viktigt att vi kan samarbeta så att kan fortsätta vara ett öppet, tolerant och humant samhälle.