· H3C120151001fs · 2015-10-01 14:01:05 — Detta är såklart väldigt viktigt för polisen, som är en myndighet som Ygeman ansvarar för, att komma åt. fördes det statistik specifikt över hur många attacker som skedde mot asylboenden. Jag vet att man också kan göra det i . Finns det från regeringen någon vilja att bättre kunna föra statistik så att vi kan arbeta bort problemet? Den här frågan liknar den som tidigare ställde, fast på ett annat område. Det som är gemensamt för de två frågeställningarna är att de rör brott mot en speciell grupp under speciella omständigheter men inte utgör en speciell brottstyp. Det är därför man inte i polisens register kodar enligt detta system. Man kan diskutera om den statistik som polisen för kan bli bättre. Vad jag däremot kan säga till både och är att polisen följer utvecklingen och kontinuerligt bedömer hotbilden både generellt och mot enskilda boenden. Det sker i underrättelsehänseende, men polisen för inte statistik som presenteras offentligt. Det underrättelsearbete som görs är att man vid behov förstärker skyddet runt asylboenden genom ökad tillsyn eller bevakning. När det gäller den här typen av hatbrott handlar det till viss del om att bedöma ifall de har ökat eller minskat. Brå släppte en rapport som visade att antalet anmälningar hade ökat kraftigt, med jämfört med tidigare perioder. Vad är inrikesministerns bedömning? Ökar de här brotten i antal, eller är det anmälningsviljan som har ökat? Hur jobbar polisen med att komma åt hatbrott? Det är ju en prioritering från regeringens sida att polisen ska jobba tydligare med de här brotten, så att de människor som anmäler känner att det ger någonting, till exempel för de kvinnor som vi vet attackeras därför att de bär slöja, blir bespottade för att de har en brytning och så vidare. Det är otroligt viktigt som ett demokratiskt och öppet land att vi ser till att alla människor känner sig delaktiga i vårt samhälle. Jag ska naturligtvis vara försiktig med att överpröva eller ompröva Brås statistik. Men jag tror att förklaringen ligger i både och. Jag tror tyvärr att det har skett en ökning av hatbrotten, men jag tror också, vilket är glädjande, att det har skett en viss ökning av anmälningsbenägenheten. Men den måste öka ytterligare, för en betydande del av dem som utsätts för hatbrottslighet anmäler det aldrig. Det har att göra med att det ofta är marginaliserade grupper eller grupper som tyvärr står långt från rättssamhället och inte alltid upplever att rättssamhället står på deras sida. Polisen har tillfört betydande resurser för bekämpning av hatbrottsverksamheten, en fördubbling. Man har infört speciella enheter i , och , alltså i region , region väst och region . I de andra polisregionerna skapar man speciella förmågor för att komma till rätta med den här brottsligheten. Min förhoppning är att det kommer att öka anmälningsbenägenheten men också lösa fler hatbrott. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till gymnasie- och kunskapslyftsministern. presenterade ju i går ny betygsstatistik som visade på att antalet elever som lämnar utan gymnasiebehörighet ökar. Vi vet också att många unga går arbetslösa, som det tydligt finns brist på människor som vill och kan arbeta inom exempelvis verkstadsindustrin, skolan och sjukvården. Vi har ett stort matchningsproblem. Det konstaterade också statsrådet i tv . Där är vi överens. Vi är nog också överens om att alliansregeringen i vissa avseenden kunde ha gjort mer på området. Min fråga är: När jag igen frågar gymnasie- och kunskapslyftsministern vad hon har gjort för att minska matchningsproblemet, vad svarar statsrådet då? Jag tackar för frågan, en väldigt bra fråga. Precis som säger har vi ett allvarligt matchningsproblem på vår arbetsmarknad. Vi har väldigt många arbetslösa, alldeles för många ungdomar som inte fixar sin skolgång och därmed går ut i arbetslöshet, som väldigt många arbetsgivare vill anställa men inte hittar den kvalifikation de behöver. Då måste utbildningsväsendet matcha ihop detta. Därför går regeringen fram med historiska investeringar i vuxenutbildningen. Vi inför en rättighetsbaserad komvux, så att alla ska kunna ta sig igenom gymnasiet, vi investerar kraftigt i yrkesutbildningar för att möta de bristyrken som finns och vi kommer att utbilda människor till jobb. Det här syns redan i budgetpropositionen som regeringen presenterade . Tack, statsrådet, för svaret! Jag är naturligtvis glad att regeringen tar matchningsproblemet på allvar, även om jag inte stöder alla de åtgärder som regeringen föreslår. Jag tror tyvärr inte att de kommer att få avsedd effekt, och jag tror till och med att vissa av dem kommer att vara kontraproduktiva. Åtgärder i all ära, men vi ser ju också problem med att ungdomar väljer gymnasieutbildningar med helt enkelt för dåliga förutsättningar att faktiskt ge jobb. Här behöver vi säkert förbättra studievägledningen, tror jag. Men vi behöver också få ungdomar att själva ta ett större ansvar för att informera sig om vilka utbildningar som med hyfsad sannolikhet faktiskt leder till ett arbete. Därför vill jag fråga statsrådet: När jag igen ställer frågan vad regeringen har gjort för att sätta igång en positiv spiral och för att få fler ungdomar att ta ansvar och faktiskt vilja lyckas, vad blir svaret då? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag kan konstatera att den här regeringen har två prioriteringar som syns tydligt i den budgetproposition som vi levererade till , och det är jobben tillsammans med skolan. Vi investerar i lärarna, höjer deras löner. Vi investerar i mindre skolklasser. Vi ger skolor som har tuffare förutsättningar mer resurser, så att de ska klara av sina utmaningar. Vi investerar i yrkesprogrammen på gymnasiet, som ofta leder till jobb, så att fler lärare blir behöriga och så att fler vill bli lärare inom dessa program. Och vi jobbar med att bygga upp en attraktiv bild av dessa gymnasieprogram, någonting som den borgerliga regeringen dessvärre misslyckades med då man snarare lyckades stigmatisera yrkesprogrammen och deras elever genom att beskriva dem som några som ingenting vill och ingenting kan. Det är väldigt olyckligt, för det här är jobbsugna elever som det handlar om. Det finns mycket att bli upprörd över om väg in . Men jag har en fråga till statsrådet om det svenska snuset. Det svenska snuset anser jag är hotat av regeringens tolkning av tobaksdirektivet. Det finns ett tilläggsdirektiv, ett uppdrag om exponeringsförbud och krav på neutrala tobaksförpackningar. I har vi drygt 1 miljon snusare. Detta förslag är negativt för konsumentskyddet, och det kan strida mot tryckfrihetsförordningen. Min fråga till statsrådet är därför: Hur ser statsrådet på det försämrade konsumentskyddet när det gäller snuset? Jag tackar för frågan. Vi har ett mål som har ställt sig bakom som handlar om att minska tobaksanvändningen i vårt land. Bakgrunden till målet är givetvis att tobaken dödar och skadar människor . har 100 000 människor dött på grund av tobak i olika former, och 800 000 har insjuknat i tobaksrelaterade åkommor. Jag är osäker på vad frågeställaren syftar på när han säger att vi vill försämra konsumentskyddet. I tidigare debatter i denna kammare har det dock ifrågasatts om snus verkligen ska klassas som en hälsofarlig vara. Låt mig därför avsluta med att läsa upp några av de cancerframkallande ämnen som har påvisats i snus. Det är bland annat N-nitrosaminer, polycykliska kolväten, aldehyder, tungmetaller och alfastrålaren polonium 210. Jag hör att statsrådet är påläst på vad snus innehåller. Snus är ett livsmedel precis som riskakor, och riskakor är också farliga enligt det larm som kom . Men det finns väl inga förslag på att förbjuda innehållsförteckning på riskakor? Jämför vi med övriga EU är antalet sjuka i tobaksrelaterade sjukdomar i lågt. Det är nog mycket det svenska snusets förtjänst. Därför är det en gåta att regeringen motarbetar det svenska snuset. Det har vuxit fram en del småproducenter av snus i . De är nu oroliga och står inför en ovisshet om de kan växa med tanke på att direktivet inte blir färdigbehandlat , om jag inte minns fel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Den svenska politiken på detta område har varit framgångsrik eftersom det har funnits en bred uppslutning och vi har jobbat enträget med tobaksfrågan. Vi har också gjort det i ett och samma sammanhang. Snus är inte klassat som livsmedel. Däremot är det delvis reglerat enligt livsmedelslagen. Det har att göra med framställningsprocessen och att man ska kunna inspektera så att det finns goda arbetsmiljöförhållanden där det tillverkas snus. Vi håller på att se över om detta kan regleras på ett mer tillämpligt sätt, men detta har varit huvudanledningen. Varför ska man ta bort innehållsförteckningen? tycker att det är en försämring för konsumenten. I tobaksproduktdirektivet sägs att ett förbud mot att ange halten av nikotin, tjära och kolmonoxid på tobaksprodukter handlar om att inte ge missvisande information till konsumenten så att konsumenten tror att en produkt som innehåller något mindre tjära skulle vara mer hälsosam. Det går nämligen inte att bevisa. Min fråga går till statsrådet . Just nu kommer det ett stort antal asylsökande till vårt land. Strömmarna av asylsökande verkar inte avta, i alla fall inte enligt de prognoser jag har tagit del av. Enligt uppgifter kommer det kanske tusen asylsökande till vårt land. Har statsrådet någon uppfattning om hur många av dessa som kommer att börja i grundskola och gymnasieskola? Finns det förutsättningar att ta emot alla dessa asylsökande? Dessa människor talar inte svenska. Ska de in i vanliga klasser direkt? Ska de få svenskundervisning? Om de ska få svenskundervisning, finns det svensklärare? Det rör sig om ett jättestort antal. Hur många av dem befinner sig i gymnasieåldern? Ska de i så fall börja i svensk gymnasieskola? Tack för frågan, ! Låt mig börja med att vara lite personlig. Jag kom själv till som liten, och tack vare den svenska skolan kunde jag göra en klassresa. För mig var språket och utbildningen de huvudsakliga nycklarna för att komma in i samhället. Jag vill självfallet att vartenda barn och varenda ungdom som kommer till ska få samma möjlighet. Därför investerar regeringen kraftigt för att skolor med tuffa förutsättningar ska få mer resurser. Vi investerar i lärarna så att det kan bli fler lärare till de så kallade introduktionsprogrammen och till sfi. Vi investerar i svenska från dag ett. Studieförbunden har fått i uppdrag att undervisa de asylsökande i svenska. Vi bygger alltså upp en ordentlig kedja för språkundervisning och utbildning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Även jag har gjort en klassresa eftersom jag står här . Kommer alla de åtgärder regeringen vidtar att räcka? Det här är oplanerad tillströmning. Det får vi väl se. Hur kommer detta att påverka den svenska skolan? Vi har sett att den har fallit som en sten i de internationella PISA-undersökningarna, och vi ska nu anstränga oss allt vi kan för att vända utvecklingen. Hur kommer detta att påverka utvecklingen i internationella mätningar? Enligt P4 har grundskoleförvaltning beslutat att det ska råda fritt skolval för de nya asylsökande som kommer. Skolorna ska bereda ett visst antal platser för att de asylsökande ska kunna göra ett fritt skolval. Är det en vettig prioritering i tider som dessa? Jag tror att det kommer att gå bra för de allra flesta. Så har det sett ut historiskt, och jag tror att det kommer att se ut så även framåt. Självfallet kommer det att vara en ansträngning, i alla fall i första början. Visst har elever i gymnasieåldern som flyr från ett krig och kommer hit det lite svårare. ser vi att det går bra för de elever som har kommit före skolåldern. Frågan är inte om eleven har utländsk bakgrund eller inte. Frågan handlar mer om när de börjar skolan och i vilket sammanhang. Det är därför vi resursfokuserar på att alla barn ska få en bra start i skolan. Vi förstärker där det behövs i gymnasieskolan genom att exempelvis investera i lärarna, som är nyckeln till en bra skolgång. Min fråga går till statsrådet . har det uppmärksammats att det i många kommuner råder en allvarlig situation inom individ- och familjeomsorgen, i synnerhet inom den sociala barn- och ungdomsvården. På flera håll brottas verksamheten med omfattande personalomsättning och hög arbetsbelastning. Det behövs tillräckliga resurser, ett lokalt, tydligt ledarskap och bra förutsättningar för chefer. Det behövs också politiska prioriteringar. Utsatta barn måste prioriteras av samhället. Den sociala barn- och ungdomsvården måste ha bra förutsättningar för att kunna göra ett bra arbete. Vad tänker regeringen göra för att stärka den sociala barn- och ungdomsvården? Jag tackar för frågan. Det här är ett angeläget område. Att samhället klarar av att möta barn med stora behov när de behöver samhället är något av det viktigaste vi kan satsa resurser på. är under stark press, särskilt den sociala barn- och ungdomsvården. Det finns många rapporter om det från Kommuner och Landsting, från fackliga organisationer och från akademin. Vi vet att det är så. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Krisen uppstod , och regeringen har tagit sig an den med stor energi. Vi har träffat alla nationella parter för att kartlägga vad som behövs. Jag har förstärkt den nationella samordnarens uppdrag, och vi har i budgeten anslagit 250 miljoner , 1 miljard sammanlagt, för att stärka den sociala barn- och ungdomsvården. Vi gör även mer. Jag tackar statsrådet för svaret. Det är mycket glädjande att det sker förstärkningar och förbättringar på det här området. Försämringar i olika delar av vårt socialförsäkringssystem har ju medfört ett ökat tryck på socialtjänsterna runt om i landet. Detta går i sin tur såklart ut över barnen. Anmälningar om oro kan bli liggande. Utredningar görs inte inom lagstadgad tid. Det direkta mötet med de oftast stressade socialsekreterarna drabbar barnen och deras vårdnadshavare. Det är av största vikt att barns rättigheter är säkerställda på alla områden, inte minst inom den sociala barn- och ungdomsvården. Hittar vi systematiska fel i hanteringen av barnärenden måste det rättas till. Pågår det ett sådant arbete för att hitta de systematiska felen och bristerna? Ja, det gör det verkligen. Som jag sa har vi en nationell samordnare vars uppdrag jag har förstärkt. Hon rapporterar kontinuerligt till mig om observationer som hon gör. Den kris som finns är delvis en ärvd kris som beror på försämringar i andra system som har ökat pressen på . Den beror också på ett antal regeländringar som är bra till sin karaktär, till exempel orosanmälningar och uppföljning av ärenden om placerade barn. Det har dock fört med sig mycket administration och byråkrati, och samordnaren har faktiskt kommit fram till att man under en arbetsdag ägnar i genomsnitt ungefär en kvart till att prata med barnet. Här behövs utrymme för ledarskapssatsningar, nya rutiner, andra sätt att arbeta och bemanning. Därför avsätter vi den här miljarden för att stärka upp. kommer också många ensamkommande flyktingbarn. Det är ytterligare en stor uppgift som måste av, och det är viktigt att vi stöder i det arbetet och att kommunerna också prioriterar det på ett bra sätt. Jag vill rikta min fråga till i hennes egenskap av kunskapslyftsminister. Jag är väldigt glad över att är ett av de länder som tar stort ansvar för de många människor som befinner sig på flykt. En av de delar i samhället som är absolut viktigast att den fungerar för att anta de här utmaningarna är skolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Överallt får vi nu signaler - inte minst från lärarfack och personer som är att betrakta som mycket kunniga på det här området - om att man efterfrågar svenska som andraspråk i betydligt högre utsträckning som kompetensutveckling men också att det ska införas i den svenska lärarutbildningen. Jag vill se detta i ett totalt kunskapslyftsperspektiv. Hur ser vår minister som är ansvarig för de här frågorna på att regeringen har varit så hårdnackad motståndare till att införa svenska som andraspråk på lärarutbildningen? Tack för frågan, ! Först och främst investerar regeringen kraftigt i skolan i stort men även i de delar av utbildningsväsendet som har att göra med nyanländas språkundervisning, utbildning med mera, eftersom vi vet att det är språket tillsammans med utbildningen som är svaret beträffande etablering. Den här regeringen investerar pengar - både i vårbudgeten och i budgetpropositionen - i kompetensutveckling för både befintliga och nya lärare, så att de ska kunna ta kvalifikationer i fråga om svenska som andraspråk. Tack för svaret, ! saknas den viktiga satsningen att få in detta i lärarutbildningen. Vi moderater har föreslagit detta. LR har föreslagit detta. studerandeorganisation har föreslagit detta. Men regeringen har varit en ganska rejäl motståndare mot att gå in och göra de här förändringarna, som man är tvungen att göra i lärarutbildningen. Nuvarande lärarstudenter pekar på att detta är en av de absolut största brister som man ser. Därtill har vi andra utmaningar, som digitaliseringskompetens och ledarskapsutveckling. Det finns mycket i den svenska lärarutbildningen som behöver utvecklas, men jag vill särskilt lyfta svenska som andraspråk som en av de viktigaste frågorna. Alla lärare kommer förr eller senare i kontakt med barn som har annat modersmål än svenska. Behöver vi inte nu gå in och förändra den svenska lärarutbildningen? Jag tycker att vi ska fokusera på det som är viktigt, det vill säga att regeringen möjliggör för fler lärare att få utbildning inom svenska som andraspråk. Vi gör det för de lärare som är verksamma och för dem som vill bli lärare . Vi ser att det finns ett stort behov vad gäller introduktionsprogrammen och sfi, så de kanalerna öppnas, som regeringen bygger ut både skolan och vuxenutbildningen, så att dagens barn ska kunna klara skolan bättre men också så att fler vuxna ska kunna utbildas både när man är nyanländ och när man redan är en del av samhället. Vi vill ju att utbildning ska leda till jobb och etablering i vårt samhälle. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill ställa min fråga till statsrådet . En av framtidens viktigaste satsningar i är höghastighetsbanorna runt om i landet. har det blivit stor politisk diskussion i det ämnet. Det har pratats om en offert från och att man skulle kunna spara 25 miljarder på att bygga höghastighetstågen och att det skulle kunna gå mycket snabbare. Det visade sig inte vara en offert, utan det handlade om en intresseanmälan med en utförandeplan som har kommit till trafikutskottets ordförande. Min fråga till statsrådet är om regeringen har fått kännedom om denna intresseanmälan och utförandeplan och i så fall på vilket sätt. Tack för frågan! Jag tror att debatten om behovet i av att bygga tåg som går snabbare och går går längre tillbaka än . Jag skulle säga att den diskussionen har förts . Inte minst var det en starkt pådrivande diskussion under förra mandatperioden. Det är positivt att det nu finns en mycket stark uppslutning för att vi behöver bygga ut det svenska järnvägssystemet. Vi behöver stärka det och bygga ut det, och tågen behöver kunna gå snabbare. Det är klart att det är intressant att höra vad andra aktörer i andra länder säger om detta. Det har de gjort på öppna seminarier och på andra sätt, och det sker naturligtvis diskussioner också inom ramen för Sverigeförhandlingarna, där statens förhandlingsman kontra kommunerna och regionerna tittar på vilken stärkt kapacitet man behöver. All kunskap behövs i detta om hur man kan bygga snabbt och robust och göra det till så liten kostnad som möjligt. Det tror jag är en mycket bra grund för svensk järnväg. Det är regeringens inställning, och det har jag sett att det är fler som delar. Tyvärr uppfattade jag inte något svar på frågan om regeringen känner till denna intresseanmälan från det företag som det har varit tal om , alltså intresseanmälan med en utförandeplan - om och i så fall på vilket sätt regeringen har fått kännedom om detta. I annat fall är det anmärkningsvärt att det har kommit ett företag som är intresserat av att investera i men att regeringen inte har fått kännedom om detta. Jag skulle gärna vilja att ministern förtydligar sitt svar på detta, om regeringen har fått kännedom om detta eller inte. Jag förmodar att man inom ramen för det arbetsområde i regeringen där man är mycket intresserad av att veta vad andra aktörer kan bidra med när det gäller att bygga ut den svenska infrastrukturen är väl informerad om de öppna kunskapsseminarier och annat som har försiggått där aktörer har varit mycket tydliga med vad de kan i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Någon regelrätt upphandlingsprocess när det gäller höghastighetsbanor i pågår inte, och därför finns inte heller den formella handling som jag har förstått att en del har förstått det som skulle finnas på bordet. Men när det gäller detaljer om exakt vilka handlingar som har inkommit till infrastrukturministern kan jag tyvärr naturligtvis inte svara korrekt här i kammare, eftersom jag inte har diariet från infrastrukturministerns departement. Min fråga riktar sig till statsrådet . Vi har många arbetslösa, och en hel del av dem är ungdomar. En del har klarat av gymnasiet, medan andra har ofullständiga betyg. Vi har också dem som har färdig gymnasieutbildning som saknar yrkesämnen, till exempel programmering, plåtslageri eller vårdämnen. Det är ett problem, eftersom det är många företagare som efterfrågar de kunskaperna. Vi har också problem med kommuner som vill anordna yrkeshögskoleutbildning men inte får det. Det skulle lösa en del av matchningsproblematiken på arbetsmarknaden. Det finns ett behov av en sorts mellanting mellan gymnasieutbildning och en ren yrkeshögskoleutbildning där man kan läsa just yrkesämnen. Hur ska man kunna tillgodose individens och arbetsmarknadens behov? Jag tackar för frågan. Jag är mycket stolt över att regeringen investerar i i samband med budgetpropositionen som har lagts fram. Vi gör en 20-procentig påbyggnad, vilket kommer att betyda att fler kommer att kunna ta sig igenom dessa utbildningar. Vi vet att nio av tio som tar sig igenom en YH-utbildning får jobb. Vi vet också att vi kommer åt matchningsproblemet på arbetsmarknaden som företagen får den kompetensförsörjning som de behöver. Vi slår alltså två flugor i en smäll. Det gör att många fler kommer att komma i jobb som arbetsmarknaden kommer att kunna få den kompetens som den vill ha. kommer därför att vara ett jätteviktigt verktyg för att matchningen ska bli bättre på vår arbetsmarknad. Det har funnits ett problem för dem som har en färdig gymnasieutbildning. De har inte kunnat läsa speciella yrkesämnen, till exempel vårdämnen, programmering - det kanske i och för sig är lättare - plåtslageri och så vidare. De har varit hänvisade till att söka ett gymnasieprogram med en sådan inriktning. Då kommer de alltid sist i kön, eftersom de redan har en gymnasieutbildning. Finns det risk för att de kommer att hamna sist i kön även om de bara vill ha påfyllnad av yrkesämnen? I samband med regeringens investeringar i , där vi bygger ut vuxenutbildningen och däribland den yrkesinriktade vuxenutbildningen som vi bygger ut , kommer fler att ges möjlighet att yrkesutbildas för att kunna ta de jobb som finns. Den problematik som innebär att många hamnar långt bak i kön och inte kan utbilda sig till det som vi vet att arbetsmarknaden efterfrågar håller regeringen på att diska av nu genom att vi gör så kraftiga investeringar i utbildningssystemet och öppnar upp för det livslånga lärandet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har som min devis att den som inte har en utbildning, den som har en gammal utbildning och den som har fel utbildning ska få rätt utbildning. Det är så den här regeringen jobbar.