· H3C120151015fs · 2015-10-15 14:00:47 — Min fråga riktar sig till kultur- och demokratiminister . Det kan inte ha undgått någon att den svenska filmpolitiken är i gungning. lovade kulturministern att riva upp den svenska filmpolitiken så som vi känner den, och i budgetpropositionen gjorde man verklighet av detta löfte. Att regeringen vill se över och modernisera filmpolitiken välkomnar vi, men vi beklagar det sätt på vilket det har skett. Det är en oskicklig hantering där regeringen har börjat i helt fel ände. Den avtalsmodell som har tjänat oss har man sagt upp utan någon som helst utredning av konsekvenserna eller av vilka alternativ som ska finnas i stället. Vi vet inget om vilka filmpolitiska mål som ska gälla, vi vet inget om hur stödet ska fördelas, vi vet inget om vilka parter som är tänkta att bidra och vi vet inte hur regeringen ser på filmens långsiktiga förutsättningar. utlovade kulturministern på en filmpolitisk proposition . Mina frågor blir därför: Blir det en proposition? När kommer den? Vad kommer den att omfatta? Jag tackar riksdagsledamot för frågan. Svensk film är viktig. Svensk film behöver de bästa förutsättningarna för att kunna fortsätta att vara viktig men också för att kunna utvecklas. Det filmavtal som regeringen sa upp och som upphör är ett haltande filmavtal. Det har haltat . De många olika representanterna för branschen som inte har suttit runt avtalsbordet och som inte är någon av dem som har lämnat avtalsbordet har efterlyst en förändring av förutsättningarna för den svenska filmen. Min förhoppning är att vi ska kunna komma till med en proposition om den svenska filmens framtid för att det ska vara en diskussion som förs i kammare. Men då det inte innebär några lagförändringar behöver det inte tvunget vara en proposition. Det kan mycket väl bli en skrivelse. Målet är dock en diskussion om den svenska filmen, för det är den värd. Jag tackar kulturministern för svaret, men det är lite förvånande. Regeringen har kastat ut Filmsverige i en osäker situation, och man har ingen kontroll över vad konsekvenserna blir och ingen aning om vad som ska komma i stället. Vi får veta att det kommer någon ny form av filmpolitik, men det är oklart vilken den blir. Oavsett innebär det ett av de största paradigmskiftena i svensk filmpolitik. är det dessutom oklart om detta ska underställas prövning eller på vilket sätt det ska göra det. Det är orimligt. är inte ett rundningsmärke. Filmpolitiken och de filmpolitiska målen samt filmens finansiering och långsiktiga förutsättningar är givetvis något som både ska debattera och fatta beslut om. Det gör man inte med en skrivelse. och Alliansen förutsätter att regeringen håller fast vid sin tidigare utfästelse och det som kulturministern aviserade och återkommer med en proposition, och jag vill gärna veta när den kommer. Vi kommer annars att se över vilka verktyg vi har till vårt förfogande för att se till att regeringen kommer med en proposition. Jag ser fram emot fortsatta diskussioner. Jag hoppas verkligen att det blir en proposition, för det är svensk film värd. Jag är också glad för att riksdagsledamotens partikamrat, den förra kulturministern, inledde den långa process som uppsägningen av filmavtalet är en del av. Det är en process som har pågått där representanter för samtliga aktörer inom filmbranschen har varit delaktiga. Det är en väl genomarbetad och genomtänkt process. De diskussioner som återstår och de beslut vi ska komma fram till ska återstå. Det är en del av processen. Jag hoppas verkligen att och de andra partierna i oppositionen är en del av denna diskussion så att vi gör det bästa för svensk film långsiktigt. Aldrig förr har haft ett sådant massivt asyltryck som . Detta tryck kommer inte bara att innebära enorma förändringar för samhället i stort, utan det kommer också att kosta svenska skattebetalare åtskilliga miljarder kronor. Det enda enfrågeregeringen bryr sig om är att fortsätta att finansiera en urholkad och urspårad migrationspolitik. Man kan fråga sig hur mycket det kommer att kosta exakt, och faktum är att det handlar om ofantliga belopp som man bara kan drömma om. Regeringens tänkta skattehöjningar räcker inte. Mina frågor till finansministern är: Varifrån tänker finansministern ta dessa pengar? Vilka är det som får ta smällen? I den budgetproposition som regeringen har lämnat till finns stora och omfattande välfärdssatsningar. Det handlar om att förbättra skolan så att barnen ska få bättre stöd. Det handlar om att förbättra äldreomsorgen så att våra äldre ska få en tryggare vardag. Det handlar om att sänka skatten för pensionärerna, framför allt för dem som har lite lägre pension. Vi satsar också på jobbskapande åtgärder, såsom att fler ska få möjlighet till utbildning, på infrastruktur och på bostadsbyggande. Det är korrekt som säger att vi har en flyktingsituation i . 60 miljoner människor är på flykt i världen. En del av dem söker sig till och . Det kommer självklart att påverka statsfinanserna i närtid, även om det kan räknas av från biståndet. ska man ha i åtanke att på innebär fler människor som arbetar också högre skatteintäkter. Jag är trött på hyckleri, lögner och brutna löften. Jag är också trött på ansvarslösa politiker som låter svensk välfärd gå i graven för att man fortsätter att försvara en havererad migrationspolitik och en illusion om en välgärning. som man talar om att göra en god gärning är det de facto svenskt välstånd som möjliggör ett generöst bistånd. Regeringen är tydlig med sina prioriteringar. Svensk välfärd slaktas, och det är uppenbart att det till stor del är våra sjuka, våra elever, våra pensionärer och våra företagare som får stå för notan. Statsministern talade om empati i gårdagens partiledardebatt. Hur kan då finansministern med gott samvete försvara denna sorts prioriteringar? Jag har lätt att försvara prioriteringen att vi ska sänka skatten för pensionärer, framför allt för dem som har riktigt låg pension. Det är ingen prioritering som gjorde, för de stoppade denna skattesänkning . Annars hade pensionärerna redan nu haft lägre skatt. Det gläder mig att vi nu kan gå fram med detta förslag trots att har gjort allt de har kunnat för att stoppa det - apropå att bryta löften. Jag kan också lätt försvara det faktum att vi lägger mer pengar på skolan så att skolan ska bli bättre för alla barn. Vi lägger mer pengar på förskolan så att förskolan ska bli bättre. Vi lägger mer pengar på fritidshemmen så att fritis ska bli bättre. Vi lägger även mer pengar på äldreomsorgen så att äldreomsorgen ska bli bättre. Vi gör en lång rad välfärdssatsningar i budgeten. Att kalla de extraresurser vi lägger i budgeten för slakt är väl så nära en lögn man kan komma. Jag har en fråga till landsbygdsminister . presenterades siffror på att antalet mjölkföretagare och mjölkkor har minskat . Det har knappast undgått någon att det är ett tufft läge för våra mjölkproducenter, ej heller landsbygdsministern. hölls ett krismöte i då jordbruksministrarna diskuterade situationen för mjölkbönderna. Resultatet av mötet blev att det skulle vidtas riktade stödåtgärder, och fick 76 miljoner. Landsbygdsministern sa att dessa pengar skulle börja betalas ut . Vi är nu inne , men mig veterligen är det inga mjölkbönder som har fått ta del av dessa pengar . När kommer dessa pengar att börja betalas ut, landsbygdsministern? Tack för frågan! Pengarna kommer att levereras från EU till . hinner inte betala ut dem , men det kommer att ske . Det är en allvarlig kris för mjölkbönderna. Det är inte bara dessa insatser som gjorts för dem, utan när regeringen tillträde satte vi oss tidigt i ett högnivåmöte med hela branschen för att hitta lösningar på både kort och lång sikt. Krisen har sitt ursprung i en global överproduktion. De högsta priserna fanns . När krisen kom gjorde inte den dåvarande regeringen någonting, utan vi försattes i en tuff situation. Man hade inte ens sett till att det fanns ett landsbygdsprogram på plats. Tack för svaret! Jag uppfattar att det finns ett regeringsbeslut som säger att pengarna kommer att börja betalas ut . Det är positivt om det är så. Kommissionen gav möjlighet att trappa upp med nationella pengar motsvarande det belopp som kommissionen tilldelade, det vill säga 76 miljoner. Jag är intresserad av att veta hur man tänker hantera den frågan. Det är bra att ni har nämnt ett antal åtgärder, men många åtgärder som har presenterats har kanske inte riktigt nått hela vägen. De kreditgarantier som presenterats vill inte ens branschen ha. Ni har skickat ned ett förslag till omgjorda stödområden till , som innebär att många Norrlandsföretag kommer att få en avsevärd försämring. De har fått vänta på pengarna. Hur tänker man arbeta framöver, och kommer regeringen att trappa upp med de 76 miljonerna? Jag kan meddela här i kammaren att vi kommer att medfinansiera. Inom en mycket snar framtid kommer vi att ge information om den saken mer i detalj. var inne på det nationella stödet till , där en ram framförhandlades i samband med att vi gick med i EU 1995. Ramen har bara nyttjats till fullo under ett par . Sedan har den inte utnyttjats fullt ut. Men regeringen har, , anslagit pengar så att ramen kan nyttjas fullt ut. Vi vet att de bönder som finns där uppe är särskilt trängda. Jag vill ställa en fråga till energiminister . För att skapa en långsiktig energipolitik har regeringen bjudit in till blocköverskridande samtal i en särskild . Frågan om elförsörjningen är av central betydelse både för industrin och för de enskilda hushållen, inte minst i fråga om att säkerställa tillräcklig effekt för att möta behovet av el under dygnets alla timmar. I går fick vi beskedet att kärnkraftsreaktorerna i ska fasas ut. Totalt sett verkar det röra sig om fyra reaktorer som kommer att fasas ut . Jag vill fråga energiministern: Vad får detta för konsekvenser, och hur påverkar det elförsörjningen? Jag tackar för frågan. Den är angelägen. Det är inte helt oväntat att vi fått beskeden om reaktorerna både i går och . Hela den energipolitiska inriktning som finns och som är antagen av bygger på detta. kom den dåvarande regeringen överens, vilket sedermera ledde till ett riksdagsbeslut . Utgångspunkten var att de 70- och 80-talsreaktorer vi har i kommer att behöva avvecklas. Den dåvarande regeringen trodde att de skulle ersättas med nya reaktorer. Avvecklingen har påbörjats, men däremot inte nya reaktorer. Vad innebär de fyra reaktorerna? Enligt alla oberoende experter och myndigheter kommer vi fortsatt att ha ett överskott av el i . Det kommer att innebära att vi kan försörja oss själva - våra industrier och hushåll - med el men också fortsätta att vara exportörer. finns naturligtvis en utmaning, när de återstående sex reaktorerna åldras. Jag tackar energiministern så mycket för svaret. En utveckling vi har kunnat se på den svenska energimarknaden är det ökade inslaget av förnybar energi. Ur hållbarhetssynpunkt är det naturligtvis positivt, men det är utmanande i fråga om säker eltillgång dygnet runt. Hur ser energiministern för det förnybara inom ramen för vårt energisystem? Det är just detta som gjort att regeringen har tillsatt en där alla åtta riksdagspartier ingår. Även om vi enligt alla prognoser klarar de fyra reaktorerna i den meningen att vi kommer att fortsätta att ha ett elöverskott står vi utan en lösning för de återstående sex reaktorerna, som enligt ägarna kommer att fasas ut framåt . har påbörjat sitt arbete, och vi är precis i den fasen att vi ökar på våra kunskaper. Vad är då lösningen framöver? har goda förutsättningar för en rad saker. Vi har bioenergi som den största förnybara energikällan i ; den går att utveckla. Den näst största källan är vattenkraft; den går att utveckla. Vi är ett land där det blåser mycket; det går också att utveckla. Vi är dessutom väldigt duktiga på energieffektivisering. Vi ska vara medvetna om att elanvändningen inte har ökat i trots att vi har blivit fler människor och vår industri producerar betydligt mer . Jag har en fråga till finansministern. Antalet nya sjukfall, inte minst den psykiska ohälsan bland kvinnor, ökar. Det är oroande. Dessutom är sjukperioderna längre bland de nyinsjuknade. I det läget väljer regeringen att föreslå att slopa den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, trots kraftig kritik från regeringens egna myndigheter, inte minst . Det hårda trycket på handläggare kommer således att bli ännu större, då fler människor blir kvar längre i försäkringen. Regeringen föreslår 1 miljard extra för att förstärka handläggning. Men de medlen behövs ju . I budgetförslaget och de konsekvenser för statens finanser som finns avseende detta framgår det att sjukfallen kommer att öka och att färre kommer att gå till arbetet. Min fråga är därför: Från vad ska medel tas till de ökade kostnader som kommer att uppstå när den bortre tidsgränsen slopas? Jag tackar för frågan. Hon tar upp en fråga där det finns en djup ideologisk konflikt mellan och Socialdemokraterna. Vi socialdemokrater tycker att det är orimligt i ett modernt att det första som händer efter att den första chocken lagt sig när man fått ett allvarligt sjukdomsbesked är att man ska börja oroa sig för om man kommer att klara sin försörjning och ha kvar sin sjukförsäkring. Jag tycker inte att det är rimligt att vi har det så i . Det tycker däremot . Här finns en djup ideologisk skillnad. Vi tycker att det är bra att ta bort den bortre parentesen. Vi tror att det är bättre att människor som får allvarliga sjukdomar kan koncentrera sig på att bli friska i stället för att oroa sig för sin försörjning. Det är därför vi gör denna förändring, och vi har finansierat den i budgeten. I detta anförande instämde (S). Jag får tacka för svaret, men jag tycker inte att jag fick svar på min fråga. Regeringen egen utredare föreslog att man ska ha just tidsgränser i sjukförsäkringen. Reformen är sprungen ur det. Rehabilitering och arbetslivsintroduktion är viktiga förutsättningar för att få tillbaka människor i arbete. Arbetslivsintroduktionen slopas nu och ses som en besparing i budgeten, men den som är sjukskriven får en mycket svårare och längre väg tillbaka till arbetet. Jag hoppas att svaret blir nej på den fråga jag nu ska ställa: Är slopandet av den bortre tidsgränsen ett led i att nå regeringens mål att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020, det vill säga att man ska fortsätta att gömma människor i långa sjukskrivningar, som ? Svaret är nej. Det är därför vi har formulerat arbetslöshetsmålet på ett sådant sätt. Vi vill nå det genom att öka sysselsättningen och få upp antalet arbetade timmar. Det utesluter det som försöker indikera. Vi föreslår inte att tidsgränsen ska tas bort. Däremot tycker jag att det är viktigt att man är trygg om man får en allvarlig diagnos. Det är självklart att det ska kunna finnas tidsgränser i sjukförsäkringen och att man ska kunna få det stöd som behövs för att komma tillbaka i arbete. Jag är precis som väldigt oroad över den psykiska ohälsan bland unga. Till skillnad från vill jag dock satsa mot psykisk ohälsa hos ungdomar. Därför har vi en särskild satsning i den budgetproposition som ligger på bord. Jag tror att det vore väldigt bra för unga om den gick igenom. Min fråga är till finansministern. , , och är alla partier som kan tänka sig att göra någonting åt de växande riskerna för en bostadsbubbla och statens skenande kostnader och som därför är beredda att diskutera en nedtrappning av ränteavdragen. Men socialdemokrater påhejade av moderater håller emot. Expertisen är dock tydlig. varnade mångåriga generaldirektör för en bostadsbubbla. varnade och föreslog en halvering av ränteavdragen . I dagens tidning kallar Finanspolitiska rådets ordförande nedtrappningen av ränteavdragen en "no-brainer", alltså att det inte är något att fundera på. När tänker finansministern agera för en nedtrappning av ränteavdragen? tar upp en mycket viktig och allvarlig fråga. Vi har sett att bostadspriserna i har stigit och att hushållens skuldsättning har ökat. Det är en allvarlig situation som vi behöver agera i. Det har den här regeringen gjort, bland annat genom att vi i den här budgetpropositionen har den största bostadspolitiska satsningen , som har lagts på bord. Det är en satsning för att vi ska bygga fler bostäder, fler billiga hyresrätter, så att ungdomar och studenter har möjlighet att flytta dit där jobb och bostäder finns. Det är ett viktigt steg för att få ned hushållens skuldsättning - att faktiskt få upp bostadsbyggandet. Ett annat sätt är att införa amorteringskrav. Här har regeringen haft konstruktiva samtal med och de borgerliga partierna och kommer att gå fram med ett sådant förslag. Men självklart måste vi fortsätta att följa utvecklingen och se om vi behöver komma med ytterligare åtgärder. Jag delar finansministerns syn på bostadspaketet. Det är en mycket viktig satsning som vi får i . Finansministern lyfter det kommande kravet på amorteringar. Men som riksbankschefen konstaterade i en debattartikel räcker inte förslaget på amorteringskrav för att få större effekt på hushållens skuldsättning. Ränteavdragen är också djupt problematiska ur ett fördelningsperspektiv, då av bidragen går till samhällets rikaste. Det beror bland annat på att det saknas ett tak för hur stort avdrag man får göra. Avsaknaden av tak leder också till en snedfördelning mellan stad och land. av dem som gör avdrag finns enligt i städerna. Ränteavdragen är dessutom ojämnt fördelade över landet, där landsbygden är förlorare och storstädernas villaområden är vinnare. En rapport från visar att medelavdraget i storstäderna är dubbelt så stort som i glesbygdskommunerna. Tänker finansministern göra något åt de orättvisor som finns i detta avdrag? har verkligen rätt i att det är tydligt att det inte finns någon fördelningspolitisk träffsäkerhet i ränteavdragen, för att uttrycka sig milt. Det är de hushåll som har högre inkomster som också har köpt de större och dyrare husen och därmed har de högre ränteavdragen. Precis som säger finns det en snedfördelning mellan stad och landsbygd. Då ska vi i och för sig också säga att man i städerna får lägga mer av sin inkomst på att köpa husen, för de är ju dyrare att köpa i storstäderna, så det är därför som ränteavdragen är högre. Vi kommer att fortsätta att följa utvecklingen, och vi vill gärna fortsätta att diskutera frågan med andra partier i . Är det så att utvecklingen fortsätter kan vi naturligtvis inte utesluta att vi kommer att behöva vidta ytterligare åtgärder från regeringens sida. Blir läget akut går det inte att utesluta några åtgärder. Min fråga riktar sig till finansminister . Att ha ett jobb att gå till handlar om trygghet och möjlighet att få en plats i samhället. är det framför allt två grupper som inte kommer in på arbetsmarknaden. Det är ungdomar utan utbildning och nyanlända som har låg utbildning. Just nu ser vi en ökad flyktinganstormning till , inte minst med människor från krigets som flyr till . Regeringen väljer tyvärr lite ensidigt att visa bilden att det i den gruppen enbart skulle vara högutbildade människor, medan den allra största delen av de flyktingar som kommer i själva verket har låg utbildning, vilket naturligtvis kräver att regeringen agerar för att skapa vägar in på arbetsmarknaden för den gruppen. Oberoende experter säger att vägen in handlar om enklare jobb, modeller med lägre ingångslön till att börja med för att kunna komma in och få ett entréjobb in på arbetsmarknaden. Det är bättre att ha ett jobb att gå till än att gå arbetslös. Min fråga till finansministern är: Varför är det bättre att ha ett socialbidrag än att ha ett enkelt jobb att gå till? tar upp en angelägen fråga. Jag tror att det är viktigt att vi ser de människor som flyttar till som individer, på samma sätt som vi ser alla andra som bor i som individer. Självklart ska människor få stöd på arbetsmarknaden utifrån vilket behov man har och det stöd man behöver, oavsett var i världen man är född. Det är precis det som är regeringens politik. tar upp behovet av utbildning genom att påpekar att det i huvudsak är personer med lägre utbildning som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det har varit mycket tydligt efter krisen att arbetslösheten går tillbaka i grupper som har utbildning men har fortsatt att öka i grupper som inte har utbildning. Därför gör regeringen ett stort, nytt kunskapslyft i budgeten och ökar via arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken antalet jobb och utbildningsplatser med 80 000 , så det är en massiv satsning för att den vägen få in fler personer i jobb. Sedan kan ytterligare insatser behövas därutöver. Det är ingen som ifrågasätter vikten av utbildning och utbildningsinsatser. Men det som behövs nu är reformer på arbetsmarknaden som gör det möjligt för människor att få ett enkelt jobb, ett entréjobb in på arbetsmarknaden. Där stänger regeringen med klinisk precision alla vägar in genom att höja RUT-avdraget och genom att inte göra de reformer som behövs för att skapa lärlingsanställningar på arbetsmarknaden för människor. Den fråga som många människor ställer är: Om man inte har en utbildning och inte är motiverad att gå en utbildning, vilket jobb ska man då ta på den svenska arbetsmarknaden? Det regeringen gör nu i sin budget är att man stänger vägen och gör vägen till första jobbet längre genom att försämra RUT-avdrag, höja skatten på arbete och helt enkelt göra allt man kan för att motverka den utveckling som vi ändå vill se, med att det finns fler vägar in, fler entréjobb, fler enkla jobb. Jag upprepar min fråga till finansministern: är det bättre för människor att gå på socialbidrag än att komma in på arbetsmarknaden med ett enkelt jobb? Jag tror att behöver lära sig lite mer om den förändring som vi gör på RUT-avdraget innan han drar slutsatsen att det kommer att stänga dörren för många människor på arbetsmarknaden. Det vi gör är att sänka taket för hur mycket man får dra av. De som drar av över taket är av RUT-köparna. Av dem bedöms kunna föra över avdraget på den andra personen i hushållet, så de facto är det av RUT-köparna som påverkas. De har en genomsnittlig inkomst på , det vill säga har nästan miljoninkomster. Min bedömning är att många av dem kommer att kunna fortsätta att köpa RUT-tjänster även sedan den här subventionen från staten är borta. Att det skulle ha någon större betydelse för invandrares möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden är faktiskt rent nonsens. Däremot behöver vi driva en aktiv politik för att människor ska komma in. Jag delar inte politik med att vi ska ha väldigt låga löner i . Jag tycker att det är viktigt att man kan ha en lön som man kan leva på. Men självklart kommer vi att behöva jobba med fler dörrar in och fler vägar in. Det gör regeringen också, bland annat i det snabbspår som vi har förslag på i budgeten. Jag vill ställa en fråga till landsbygdsminister . Efterfrågan på ekologisk mat har ökat mycket i . gick konsumtionen upp , och bara har den gått upp . Man kan verkligen prata om en ekoboom i . Men tyvärr ser vi inte samma ökning på produktionssidan. Däremot börjar de danska ekobönderna alltmer rikta in sig på den svenska marknaden. Det är inget ont i det, men det är tydligt att det nu finns stora möjligheter att öka den svenska ekoproduktionen. Jag vill fråga ministern: Vad vill ministern göra för att den ökade efterfrågan på ekomat ska leda till jobb och tillväxt på den svenska landsbygden? Tack för frågan! Det är helt riktigt att vi har en enorm efterfrågeökning på ekologiska livsmedel i vårt land. Det är inte något som händer bara i , utan det är också internationellt ett stort tryck på de här frågorna, inte minst om man förflyttar sig västerut till , där man talar om en hysteri kring detta. Den moderna människan kopplar alltmer mat med hälsa. Mat är hälsa. Det är viktigt att primärproduktionen och livsmedelsindustrin kan kroka arm med vad konsumenter efterfrågar. Vi har stor import av ekologiska produkter. Vi har tillfört 200 miljoner i landsbygdsprogrammet för att stimulera fram mer ekologisk produktion. Jag får återkomma i mitt nästa inlägg.