· H2C120150611fs · 2015-06-11 14:00:38 — Min fråga riktar sig till bostadsminister . kunde i gårdagens partiledardebatt konstatera att är det parti som allra starkast i riksdag motsätter sig alla förslag för att göra det lättare att bygga bostäder i . Likaså är det parti i kommuner som flest gånger, fler än alla övriga partier, har motsatt sig nya bostadsbyggnationer. Mot denna bakgrund är det ganska anmärkningsvärt, fru talman, att det är just som inom regeringen ansvarar för att det byggs fler bostäder i . Om liknelsen tillåts mig är det ungefär som att sätta en ateist på biskopsbänken. Bostadsfrågan är en av absolut största samhällsutmaningar, oavsett om vi talar om eller eller mitt eget . Min fråga till bostadsministern är om han avser att fortsätta det förenklingsarbete vad gäller buller och strandskydd som alliansregeringen inledde för att stimulera bostadsbyggande i hela . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund I detta anförande instämde (M). Tack för frågan, ! Vi har en exceptionell bostadssituation i som kräver exceptionella åtgärder. Regeringen har gjort en historisk bostadssatsning på , varav 3,2 miljarder går till att bygga fler små, klimatsmarta hyresrätter. har vi ställt om från en passiv moderatledd bostadspolitik för dem som redan har en bostad till en aktiv och modern bostadspolitik som fokuserar på klimatsmarta bostäder för unga och studenter, de grupper som har det svårast på bostadsmarknaden. Vi satsar de här 6,7 miljarderna på att lösa bostadsbristen. Frågan som jag ställde till bostadspolitiska talesperson tidigare var: Hur mycket satsade den moderatledda regeringen på bostadspolitik? Jag fick inget svar. Vi satsar de här pengarna, och vi kommer också att jobba vidare med regelförenklingsarbetet. Jag noterar att jag inte får något svar på mina frågor om flexiblare bullerregler och ett flexiblare strandskydd. Bara för att man säger att man har en aktiv bostadspolitik, fru talman, innebär det inte att man har det. Det är tack vare alla de åtgärder som alliansregeringen införde som vi nu har det högsta bostadsbyggandet i . Jag vill ha svar på frågan. Hur kan vi stimulera ytterligare bostadsbyggande i hela , i och storstäder såväl som utanför tätorter? Jag efterfrågar åtgärder från regeringen. Återigen: Tänker den rödgröna regeringen fortsätta med förenklingar och uppluckringar av bullerregler och strandskydd för att göra det möjligt att bygga bostäder i hela ? Ett klart svar för en gångs skull, ja eller nej på den frågan, skulle uppskattas, herr minister. I detta anförande instämde (M). Tack så mycket för uppföljningsfrågan, ! Det var det jag sa i slutet av mitt förra inlägg: Vi kommer att jobba vidare med regelförenklingsarbetet, för det är en viktig del av bostadspolitiken. Men det regeringen har gjort nu är att växla upp från en enkelspårig syn på bostadspolitiken: att regelförenklingar i sig ska leda till allt det byggande som behövs, framför allt för unga och studenter - unga som har vuxenlivet på vänt och studenter som söker in på en högskola men inte kan räkna med att få en studentbostad förrän studietiden är över. Det här är reella problem. Det är problem som vi har sett och identifierat, och under loppet av det här halvåret har vi presenterat en stor bostadspolitisk satsning med reda pengar - . Jag får inte något svar från någon moderat politiker på hur mycket tänker satsa på bostadspolitiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till utbildningsminister , vilket han säkert har gissat. Den svenska skolan har inte direkt fått en flygande start under ministerns första tid. Däremot har skolor flugit från absoluta botten till toppen. Tyvärr har gått i motsatt riktning . har lyssnat på och försökt lyssna in. Vi har lämnat in två utskottsinitiativ om Shanghaimodellen. Ministern kan väl bara nicka ifall han kan bekräfta att han har hört talas om Shanghaimodellen. Det ena initiativet gäller en statlig utredning av nationella karriärtjänster samt en löne- och utvecklingstrappa för våra lärarkollegor med både en frivillig och en obligatorisk del. Vi har ju många utmaningar i skolan - man får inte hjälp som nyutexaminerad, och det är svårt att locka tillbaka lärare som har lämnat yrket, svårt att behålla lärare i yrket och svårt att attrahera folk till yrket. Hur ser ministern på att sluta med plåsterlösningarna som vi håller på med i utskotten och faktiskt sätta sig ned och titta på Shanghaimodellen - på riktigt? Tack för frågan, ! Vi sitter just nu ned med parterna. Vi sitter ned med arbetsgivarna för lärare och med facken och tittar på hur vi kan tillföra pengar som gör att parterna kan höja lärarnas löner. har ett särskilt ansvar att föra de samtalen så att vi kan landa i att 3 miljarder kan tillföras på årsbasis med början för att man på det sättet ska åstadkomma höjda lärarlöner. Ja, lärarlönerna och löneutvecklingen är en viktig del för att lärare ska kunna stanna i yrket. Därmed inte sagt att det är den enda delen. Självklart handlar det också - som inte minst har sagt när jag har lyft fram lönerna - om arbetsmiljöfrågor, om att man ska få tid för sitt uppdrag och om att politiken ska ha tillit. Det är just det där sista som gör att vi inte tror på snabba politiska utspel utan snarare på att professionen ska kunna ta ledningen i skolutvecklingen. Det är därför vi ser till att det är parterna som får leda det här arbetet. Jag fick inte riktigt svar på frågan huruvida Shanghaimodellen kommer att involveras i det här. Jag hoppas att sätter sig ned och läser de två utskottsinitiativen som vi har lämnat in . Det andra initiativet som vi har lämnat in gäller en statlig utredning om en förbättrad lärarutbildning, där fokus kan läggas på ledaregenskaper, pedagogik och kognitivt kunnande. Det är där trycker på att vi saknar lärarkunskaper. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund finns det till exempel någonting som heter icke-verbal kommunikation. Man ska gnugga näsan och rumpan mot varandra för att lära sig hur man umgås icke-verbalt. Jag kan se att det kan ta en ände med förskräckelse för mig som manlig lärare om jag skulle ställa mig och gnugga rumpan mot någon av eleverna. Lägstanivån för att komma in på lärarutbildningen i var 0,05 på högskoleprovet. Är det dessa personer som förväntas utveckla skolan? Jag har hört uttrycket att det är lättare att flytta en kyrkogård än att förändra lärarutbildningen, så jag förstår att utbildningsministern säkert inte har något lätt jobb att göra. Men hur ser ministern på Shanghaimodellen som förs fram, och hur är han beredd att förändra eller implementera den? För det första: har en mycket god lärarutbildning. Den har utvecklats . Vi har i brett politiskt samförstånd i den här försökt säkerställa att den knyts närmare samman med lärosätena. Vi har såklart flera utmaningar kvar, inte minst att se till att metodikutvecklingen och kopplingen till det faktiska arbetslivet som lärare blir starkare - och att det blir fler sökande. Den viktigaste kvalitetsfaktorn är ju att det finns många studenter som vill gå utbildningen. Då är det också lättare att höja kvaliteten på den. För det andra: En av de saker särskilt trycker på är att den svenska lärarkåren måste ha förutsättningar att gå från compliance, anpassning till ständigt skiftande politiska direktiv och idéer, till ownership, ägarskap över skolutvecklingen. Det är därför vi har sagt att det inte är vi som ska bestämma vilka löneutvecklingsmodeller man ska ha i läraryrket. Vi ska se till pengarna finns för att göra det. Det är därför staten genom inbjudan för samtal med parterna om att ge dem möjlighet att höja lärarnas löner. Min fråga går till statsrådet . Läkarbristen i de fyra nordligaste landstingen är ett jätteproblem. Det blir inte bättre av att vänsterpartierna gör allt de kan för att skrämma bort alla läkare som vill jobba hos privata vårdgivare. Längst har man gått i , där man till och med vill sätta stopp för de privata hälsocentralerna. En positiv kraft har varit den regionaliserade läkarutbildningen. bedriver man läkarutbildning i såväl som och , förutom i . Vi vet att av de läkarstudenter som läser på dessa utlokaliserade program väljer att stanna kvar och göra sin AT där. har aviserat att man tänker sätta stopp för detta. Man vill dra ned på den regionaliserade läkarutbildningen. Detta skulle få förödande konsekvenser för läkartillgången i . Min fråga till statsrådet är: Vad kommer statsrådet att göra för att garantera en regionaliserad läkarutbildning i norra ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack, , för frågan! Det är mycket angeläget att vi har en högre utbildning och forskning av hög kvalitet i hela landet, inte minst för att säkerställa kompetensförsörjningen. Jag tror att vi två delar den uppfattningen. Tyvärr trodde den förra regeringen att man kunde koncentrera den högre utbildningen till ett fåtal stora universitet. är det lärosätena som i sin autonomi jobbar med utformningen av utbildningarna. Detta har varit, precis som du säger, en mycket lyckosam satsning. Det visar också hur viktigt det är att man får kompetensutveckla sig och utbilda sig där man sedan ska vara verksam. Det är klart att vi kommer att fortsätta hålla den här dialogen med våra lärosäten om hur vi säkerställer kompetensförsörjningen i hela landet, så också när det gäller de norra länen. Men jag vill säga att detta med dimensionering och utformning ändå i huvudsak är en fråga för lärosätena. Jag vill tacka statsrådet för svaret. Under Alliansens vid regeringsmakten byggde man ut läkarutbildningen från 900 platser till 1 400 platser. Inte minst var det en satsning på den norra regionen. Jag blir lite förvånad över den passivitet som statsrådet uppvisar. Här har vi ett allvarligt hot mot läkarförsörjningen i hela . Inte minst gäller det den klappjakt som man från vänstersidan bedriver på de privata sjukvårdsorganisatörerna där uppe. Och är berett att rikta ett verkligt dråpslag mot den regionaliserade läkarutbildningen. Statsrådet nöjer sig med att säga att detta är upp till och att hon inte tänker lägga sig i det. Det är ju i praktiken det svaret som ges. Jag hoppas verkligen att statsrådet nu utnyttjar möjligheten att ta direktkontakt med och förklara att detta är en fråga av yttersta betydelse för att vi ska kunna garantera en bra och säker sjukvård i hela inland. Jag kanske inte uttryckte mig tillräckligt tydligt, eller så lyssnade inte riksdagsledamoten tillräckligt uppmärksamt. Jag sa just att vi avser att ha en dialog om hur vi säkerställer kompetensförsörjningen i hela landet och hur man jobbar. Vid mitt lärosätesbesök vid redovisade man just arbetet med den regionaliserade läkarutbildningen och det positiva utfall som den har haft. Jag tycker som sagt att detta är ett av många exempel som visar på vikten av att det finns högre utbildning i hela landet och att den verksamhetsförlagda delen av utbildningen kan göras på olika orter runt om i landet. Detta måste vi säkerställa. Därför är det viktigt när vi nu bygger ut den högre utbildningen att platserna tillfaller hela landet och inte bara de stora städerna. Min fråga är mer av allmänpolitisk karaktär och riktar sig därför till statsrådet . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund På skriver och att regeringen kommer att sänka skatten för våra pensionärer . Det är mycket positivt och ett bra besked för landets pensionärer. Pensionärsskatten har varit orättvis från början och skulle aldrig ha blivit införd. Av artikeln framgår också att regeringen kommer att fortsätta förbättra situationen för äldre genom att investera i jämlik sjukvård, höja kvaliteten i äldreomsorgen och genomföra en jobbagenda som gör att fler jobbar och därmed säkrar pensionerna. Det är en politik som värnar om de äldre i samhället. Jag tror på blocköverskridande överenskommelser och uppgörelser för att våra äldre ska känna att pensionärernas förutsättningar tas till vara. Därför undrar jag om ministern ser öppningar för att samverka över blockgränserna när det gäller pensionärernas villkor. Tack, , för en viktig fråga! Vi har ett mycket välfungerande blocköverskridande samarbete om pensionssystemet i den så kallade Pensionsgruppen. Men därutöver finns det frågor som inte handlar direkt om systemet men som minst lika mycket rör pensionärernas livskvalitet och vardag. Det handlar om kvaliteten för dem som tar del av äldreomsorgen, och så vidare, liksom om den ekonomiska möjligheten att leva ett gott liv även när man blivit äldre. Där är inte minst skattefrågan viktig. Den orättfärdiga pensionärsskatten är, precis som säger, en avgörande fråga. Även om det var saker och ting som försämrades under den förra regeringen har jag svårt att tro att alla partier som satt i den förra regeringen vill ha det så. Finns det vilja att samarbeta för att förbättra villkoren för landets pensionärer också ekonomiskt är regeringen absolut öppen för det. Jag tackar statsrådet för svaret. I tider av politisk osäkerhet på grund av det parlamentariska läget i den här kammaren är strävan efter blocköverskridande överenskommelser av vikt för att skapa långsiktiga lösningar. För de äldres skull i samhället ser jag därför fram emot regeringens fortsatta arbete med att finna ett brett parlamentariskt stöd i den här frågan. Stort tack, ! Det finns många frågor som berörs av detta. Den satsning som har presenterats av regeringen för att säkerställa att vi tar steg för att de pensionärer som behöver det allra mest får en skattelättnad och att vi minskar den ojämlikhet i skattesystemet som infördes under den borgerliga regeringen är ett steg som jag hoppas och tror att flera även i de borgerliga bänkarna i välkomnar. I dagens nummer av kan man läsa att regeringen välkomnar en eventuell försäljning av tyska brunkolsverksamhet. Det är en fråga som har varit aktuell tidigare, inte minst inför valet, då det var ganska högt tonläge från partier med olika uppfattningar i frågan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Inför valet gav uttryck för en ganska tydlig uppfattning att man vill behålla och senare lägga ned verksamheten, liksom man gav löfte om att detta skulle vara bland de första regeringsbesluten. kan vi konstatera att och regeringen i dagens tidning ger uttryck för en direkt motsatt uppfattning. Man välkomnar en försäljning. Därför riktar jag min fråga till statsrådet : Ska man tolka detta som att har bytt fot, ändrat uppfattning och är för en försäljning av den tyska brunkolsverksamheten? Jag skulle råda att läsa på innan han gör den här typen av inlägg i riksdag. Vi var också före valet fullt medvetna om hur den svenska lagstiftningen ser ut och hur den tyska lagstiftningen ser ut, till exempel om det faktum att man inte kan lägga ned ett kolkraftverk utan att det finns ett beslut i om det. Därför var vårt vallöfte mycket tydligt. Det framfördes till exempel av mig, av statsrådet och vår partikollega på en pressträff före valet: Vi ska stoppa den expansion av brunkolsgruvor som har förekommit under regeringstid. Något av det första som den nya regeringen uttalade var också att den expansion av brunkolsgruvor som har pågått inte ska fortsätta. vill vi ställa om verksamhet till att vara ledande i den gröna omställningen. Då måste man också se över hur det ser ut med det befintliga kolkraftverken och det befintliga innehavet. Till regeringen har inte inkommit några förslag om försäljning, och regeringen har därför inte haft någon fråga om detta att pröva. Vi kan konstatera att gav uttryck för en uppfattning före valet och att regeringen och nu efter valet ger uttryck för direkt motsatt uppfattning. Det handlar om en principfråga om hur man ser på denna verksamhet, som köptes in på uppdrag av den dåvarande socialdemokratiska regeringen, och hur man ser på brunkolsverksamhetens framtid. Är det rimligt att håller på med denna tyska brunkolsverksamhet? Man landar då i en principuppfattning - ska man behålla för att senare lägga ned, eller ska man öppna för en försäljning? gav före valet uttryck för en uppfattning. Regeringen ger , senast i dagens , uttryck för en direkt motsatt uppfattning. Därför upprepar jag min fråga: Ska man tolka detta som att har bytt fot, ändrat uppfattning och är för en försäljning av den tyska brunkolsverksamheten? Jag tror ändå att syftet med den här typen av övningar är att man ställer frågor, får svar, lyssnar in och ställer motfrågor, att man lite lyssnar på varandra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag var ganska tydlig. Jag var tydlig före valet, och jag var tydlig nu med vad som var vårt viktigaste vallöfte, nämligen att den expansion av brunkolsgruvor som pågick under regeringstid skulle avbrytas. En av de första sakerna som regeringen kunde uttala var: Vi vill inte fortsätta den expansion som har pågått under tid. Frågan är inte färdig med det. Precis som påpekar och som jag sa i mitt förra svar måste vi nu styra om till att på riktigt vara ledande i den gröna omställningen, precis som det står i ägardirektiven för . Då finns det en fråga att hantera med de stora och - vilket är lätt att konstatera i efterhand - felaktiga inköp som har gjorts på kontinenten. När den frågan prövas kommer det att aktualiseras av bolaget genom en förfrågan till regeringen. Någon sådan förfrågan finns inte, och därför kan regeringen inte heller uttala sig om hur man ska göra. Min fråga riktar sig till bostadsminister . Under de senaste åtta borgerliga åren har stora delar av allmännyttan sålts ut. Bara i kan vi se att stora områden nästan har utraderats från allmännyttan av de borgerliga partierna. Det har gjort det betydligt svårare att hitta en bostad för en normalinkomsttagare eller att över huvud taget komma in på bostadsmarknaden. röstade väljarna på förändring, och många kommuner och landsting bytte majoritet från borgerliga till rödgröna. Det som förvånar är att S- och MP-ledningar i flera kommuner väljer att gå samma väg som de gamla Stockholmsmoderaterna. I till exempel har Socialdemokraterna, som sitter i koalition med , aviserat en utförsäljning av var tredje allmännyttig bostad, trots att det kommunala bostadsbolaget har en mycket stark ekonomi, det är ett gott ränteläge och regeringen har aviserat statliga bidrag. Samma sak har vi sett i och . Vad har bostadsministern för budskap till Luleborna och andra väljare som har röstat mot utförsäljningspolitiken? Varför väljer regeringspartierna att sälja ut våra gemensamma tillgångar? Tack, Nooshi Dadgostar, för frågan! Jag var bara uppe i . Frågan kom upp där. Det jag har att säga är att det är viktigt med blandade upplåtelseformer i den kommunala bostadförsörjningsplikten. Kommunerna har ett tydligt arbete. Vi har 290 kommuner, och var och en av dem har att lösa olika typer av utmaningar. Luleås kommunalråd berättade för mig att man vill ha flera olika aktörer på bostadsmarknaden i och att de aktörerna skulle bidra till en mångfald som man tycker är viktig för att få igång ett bostadsbyggande som motsvarar den utmaning som ligger i att studenter även i - som på många andra studieorter - har bostadsbristen som en av de största utmaningarna innan de ens kommer in på högskolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är ett svar som jag har fått från kommunalrådet. Allmännyttan utgör inte en så stor del av det sammantagna bostadsbeståndet i , men nåväl. Allmännyttan och våra kommunala bostadsbolag är ett av våra viktigaste verktyg för att komma åt bostadsbristen. Att äga och förvalta bostäder är dessutom mycket lönsamt just . Socialdemokraterna bestämde på sin kongress att allmännyttan skulle vara en ledande aktör på bostadsmarknaden. Under de långa borgerliga år som vi har haft har vi däremot sett att vi har blivit av med stora delar av vårt kommunala bostadsbestånd. Det har gjort det mycket svårare att komma åt bostadsbristen. Vad vill bostadsministern göra för att säkerställa att allmännyttan blir den ledande aktören på bostadsmarknaden och att andelen allmännytta ökar i ? Tack, Nooshi Dadgostar! Den här frågan måste lyftas i så många fler olika forum, bland annat här i . Detta är en fråga som handlar om ungdomars och studenters framtid. Regeringen har satsat på ett relativt stort område, nämligen att se till att det bestånd som finns och förvaltas av de kommunala bostadsbolagen kan bli större. Investeringsstödet på kommer att leda till att bland annat de kommunala bostadsbolagen kommer att kunna använda sig av det här investeringsstödet och utöka sitt bestånd. Vi kan vara överens om att det inte har byggts i den omfattning som efterfrågan anger. Därför kommer de här pengarna att vara välkomna. Vi har redan sett hur , med ca 300 medlemsbolag, har välkomnat satsningen. De kommer att göra allt för att bygga fler hyresrätter. Det är tider av skolavslutning, och återigen vaknar debatten runt om i landet om man får vara i kyrkan, om man får sjunga psalmer och vilka andra verksamheter man får ha under den här dagen. Det beror på att skollagen säger att skolan ska vara konfessionsfri och att det finns en praxis som säger att man får lov att ha enstaka inslag som mer är tradition än religion. Den osäkerheten innebär att man återkommande diskuterar den här frågan. Därför tog allianspartierna fram ett förslag till förändring. Vi hade en lagstiftningsförändring klar redan före valet men hann inte genomföra den. Under processen i utbildningsutskottet har det varit en majoritet för vårt förslag fram till , när det svänger och det inte blir något förtydligande av lagstiftningen. Det är mycket beklagligt. Det innebär att vi får fortsatta diskussioner kring den här frågan varje skolavslutning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga till är: Varför har regeringspartierna tillsammans med stoppat ett förtydligande av skollagen? Det är lite märkligt. Jag tror aldrig att sjukvårdsministern under en sådan här frågestund har fått en fråga om hur man bäst organiserar en personalfest på . Trots att vi har så stora utmaningar i skolan - var det fler som lämnade nionde klass utan att kunna gå vidare till gymnasiet än - ägnar sig riksdag åt att prata om hur man ska organisera skolavslutningar, i stället för att lita på att rektorer kan göra det på ett gott och fungerande sätt. Jag litar på rektorerna. Vi har en lagstiftning som kräver avvägningar. De remissinstanser som svarade på den förra regeringens förslag klargjorde att också den lagstiftningen skulle kräva minst lika svåra avvägningar. Det går liksom inte att lösa alla eventualiteter genom att skriva in dem i en lagstiftning, utan det krävs omdöme av den enskilda rektorn. Vi litar på att rektorerna har det omdömet. Det är sant att det finns stora utmaningar i svensk skola. Men ändå kommer det inga reformförslag från den här regeringen. Det behövs verkligen reformförslag. Det är sant att det sällan diskuteras av sjukvårdsministern hur personalfesten på sjukhuset ska vara. Men det förekommer inte heller debatter återkommande om hur det ska ske. Därför tror jag att det skulle vara framgångsrikt om lyssnade in den oro, osäkerhet och otydlighet som finns runt om i landet - som bidrar till att man i stället fokuserar på annat - och förtydligade lagstiftningen. Det finns en lång tradition i av att använda kyrkorummet vid skolavslutningar. Det finns en lång tradition av att sjunga psalmer, inte därför att de innehåller religiösa inslag utan därför att det är en tradition att göra så. Men den lagstiftning som finns skapar en osäkerhet kring vad som egentligen gäller. Det står att skolan ska vara konfessionsfri, men ändå tillåter vi av tradition enstaka inslag som har konfessionell prägel. Min fråga är: Vore det inte väldigt bra om man kunde få bort den debatten och i stället fokusera på varför regeringen inte lägger förslag på förbättringar i svensk skola? Det finns ett mycket enkelt sätt att få bort den debatten. Det är att se till att väljer att lyfta de förslag som han har som skulle kunna leda till en verklig förbättring av skolan. Det skolledare och lärare säger är: Vi klarar det här. Ge oss förtroendet att göra jobbet!