· H2C120150423fs · 2015-04-23 14:00:49 — Arbetsförmedlingens verksamhet hör nog inte till det som den tidigare regeringen kommer att få högsta betyg för när borgerligt regeringsinnehav ska summeras. Arbetsförmedlingen har haft stora utmaningar, och problemen på arbetsmarknaden har bitit sig fast. För de grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden blev det ännu svårare under dessa år. gör vi ett stort reformarbete som i första hand handlar om att öka Arbetsförmedlingens makt att göra egna bedömningar så att Arbetsförmedlingen kan vidta de åtgärder som krävs för att ge arbetslösa det stöd och den hjälp de förtjänar. Det handlar också om att Arbetsförmedlingen måste jobba mycket närmare näringslivet, för det är ju i arbete eller utbildning de arbetslösa vill hamna. Jag tackar statsrådet för svaret. Det var sittande regering som i sitt regleringsbrev valde att ta bort denna grupp från de prioriterade områden som man gav Arbetsförmedlingen i uppgift att jobba med. Jag förstår att frustrationen över det får handikappförbunden att rasa. Även organisationen instämmer i den kritik som har förts fram. Hos mig väcktes en oro när jag hörde både finansministern och statsministern säga att det de oroar sig för på arbetsmarknaden är att produktiviteten sjunker. Ger vi personer som kanske inte kan ge motsvarande av någon annans förmåga men av sin egen förmåga tillträde till arbetsmarknaden kommer det att innebära att produktiviteten totalt sett minskar något - men av rätt skäl eftersom alla får vara med och bidra av sin egen förmåga. Vad är regeringens ambition på detta område? Mitt konstaterande handlade mest om hur arbetsmarknaden utvecklades av borgerlig arbetsmarknadspolitik. Allt fler människor fastnade långt från arbetsmarknaden, och det blev allt svårare att ta sig tillbaka. Ett av problemen var den detaljstyrning av Arbetsförmedlingen som den borgerliga regeringen ägnade sig åt. Det ledde till att Arbetsförmedlingen inte bara misslyckades med sina uppdrag utan också betalade tillbaka miljardbelopp till regeringen trots skyhög arbetslöshet. Man kunde nämligen inte förbruka pengarna på det sätt som den borgerliga regeringen hade tänkt sig i sina program. ökar vi frihetsgraden för Arbetsförmedlingen så att de ska kunna sätta in insatser. Det är min definitiva uppfattning att genom detta kommer fler grupper att få det stöd och den hjälp de behöver för att kunna komma vidare. Det är anmärkningsvärt att vi i av nollproduktivitet kan ha en diskussion om att det inte är farligt för vårt land. Det är mycket farligt för att inte ha en produktivitetsutveckling. Då tappar vi konkurrenskraft och jobb, och långsiktigt tappar vi välstånd. Vi måste därför klara av båda delarna. Min fråga går till socialförsäkringsminister som skrev upp prognosen för statens kostnader för skenande sjukskrivningar. Bara handlar det om , och handlar det om 10 miljarder i ytterligare kostnader. Om inget görs åt denna kostnadsexplosion riskerar den att sätta offentliga finanser under stor press och trycka ut många andra viktiga satsningar. Statsminister lovade redan på valkvällen att skulle få en handlingskraftig regering. har det gått , och socialförsäkringsutskottet, som jag sitter i och som hanterar dessa frågor, har tvingats ställa in hälften av vårens sammanträden eftersom det inte kommer några propositioner från regeringen. En nästan tom propositionslista blev ännu tommare när man till och med drog tillbaka propositioner. Vad har regeringen gjort rent konkret under dessa sju månaderna för att vända utvecklingen? Jag tackar för frågan. För ordningens skull ska vi väl säga att när jag tog över som socialförsäkringsminister hade sjukskrivningarna ökat och kostnaderna med 12 miljarder. Några åtgärder för att ta itu med den situationen hade inte genomförts av den tidigare regeringen. har vi bland annat gett i uppdrag att samordna relevanta myndigheter och aktörer i sjukskrivningsfrågan. Det står högt upp på agenda. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen avslutade sitt uppdrag . Utredningen är nu ute på remiss. Man har bland annat tittat på sjukförsäkringen och frågor kopplade till det. Vi har också påbörjat ett arbete i med att lägga fram en plan för hur vi ska få bukt med sjukskrivningarna. Facit efter alliansregeringen var att 230 000 människor färre var i sjukskrivning eller förtidspension. Eftersom socialförsäkringsministern verkar tycka att det var ett misslyckande ska det bli mycket intressant att utvärdera hur väl denna regering kommer att lyckas med frågan. Det här är oroväckande med tanke på statens finanser och de reformer som regeringen har presenterat. Det handlar om höjda skatter på arbete, höjda skatter på innovationer, höjda skatter på näringar och höjda skatter på sparande. Totalen av det riskerar att föra människor ännu längre bort från arbetsmarknaden. Den förra socialdemokratiska regeringen testade denna politik och inriktning, och man misslyckades ordentligt med sjukskrivningsfrågan. Vad är det som talar för att denna politik ska fungera bättre ? Jag tror återigen att man ska vara lite noga och säga att sjukskrivningstalen i började vända ned . De hade börjat en nedåtgående kurva när den borgerliga regeringen tog över 2006. Vi ska vara noga med vilken politik som har fungerat och till vilken grad. Om jag får fokusera på den ursprungliga frågan, nämligen sjukskrivningarna, står dessa högst upp på min agenda och oroar jättemycket. Det har pågått ett arbete för att sätta frågan på agendan i och med att den tidigare regeringen tittade på medan sjukförsäkringstalen steg och inte vidtog några åtgärder över huvud taget. börjar detta uppmärksammas, och frågan står högst upp på min agenda. Jag har precis inlett samtal med arbetsmarknadens parter, som jag anser har en avgörande roll för att förbättra den tidiga rehabiliteringen ute på arbetsplatserna men också det förebyggande arbetet. Regeringen har precis aviserat en satsning på arbetsmiljö på 100 miljoner . Den tror jag kommer att bli verkningsfull. Min fråga riktar sig till minister . Vi har en värld med många människor på flykt, som bör hjälpa efter förmåga. Regeringen och ministern bör inse att även om hade haft obegränsade ekonomiska resurser kan alla omöjligen ges en här. Vad är då regeringens så kallade humana flyktingpolitik? Regeringen minskar biståndet med mer än . Biståndet kan rätt använt vara ett effektivare medel för att hjälpa fler människor i nöd än vad massinvandringen till är. Regeringen ökar i stället kommunersättningen till . Det är en enorm summa, men den är långt ifrån tillräcklig då kommuner som tar emot stora volymer nyanlända går på knäna under den ekonomiska börda som det innebär. Regeringen ökar även anslaget för migration till 18 miljarder. Är biståndsverksamheten så ineffektiv att det inte ger några konsekvenser att ta därifrån? Jag är lite förvånad över frågan. Det låter som att inte tycker att det är viktigt att hjälpa kommunerna att hantera etableringen i . Det är den frågan jag oftast möter när jag reser i landet. Man tycker att ska stå upp för en generös och reglerad flykting- och invandringspolitik men att man lokalt måste få hjälp att hantera detta genom satsningar på etablering, utbildning, sfi och bostadsbyggande. Det är exakt sådana initiativ vi nu tar för att hjälpa kommunerna att jobba med dessa frågor på ett seriöst sätt. Det finns ett system där man kan använda en del av biståndsmedlen för situationer där flyktingströmmarna ökar globalt sett och länder tvingas ta ett ökat ansvar för det. Då använder man biståndsmedlen för att hjälpa till, enligt internationella konventioner. Det är exakt så regeringen arbetar. När man räknar ihop dessa stora poster landar man på . väljer alltså regeringen att minska biståndet. Är det bistånd som ges så ineffektivt att man kan ta pengar därifrån? Det är tydligt att regeringen ställer grupper mot varandra och startar en morbid form av Vem vill bli miljonär? och har en signalpolitik - om ni lyckas ta er till kommer vi att hjälpa, men om ni behöver hjälp på plats får ni klara er själva. Är det den politiken regeringen står för? Hur har ni gjort den prioriteringen, ? Det finns en bred uppslutning i riksdag för att vi ska ha en human, reglerad invandrings- och flyktingpolitik. Den står vi upp för. Det finns ett parti i kammare som inte gör det. Jag har svårt att ta argumentationen på allvar. Om man ska stå upp för en flyktingpolitik som ger människor möjlighet att söka och få asyl måste man ge de personer som kommer till vårt land en bra etablering. Då måste man orka prioritera satsningar på skolgång för barnen, bostadsbyggande så att kommunerna kan hantera det, etableringsinsatser och sfi. Man måste ta vara på den kunskap som många människor som kommer till bär på. Många av dem har hög utbildning, till och med inom yrken där vi har brist på svensk arbetsmarknad. Då är en kartläggning och utbildning så att de snabbt kommer i arbete en smart investering. Det är en smart politik i det här läget att göra sådana investeringar. Vad vill på detta område annat än att klaga har jag ingen aning om. Jag tror att det är det korrekta tilltalet i riksdag. Min fråga går till gymnasie- och kunskapslyftsministern. med alliansregeringen har gett en hög arbetslöshet. har vi en situation där vi har både hög arbetslöshet och en efterfrågan på arbetskraft. Arbetskraften har dock inte rätt kompetens. är den utbildningsform som är helt inriktad på kompetensmatchning. Den ger människor förnyad yrkeskompetens, och utbildningarna genomförs över hela . Effektiviteten är mycket hög, och många får arbete efter avslutad utbildning. Men platserna är för få. Regeringen föreslog en utbyggnad, men tyvärr röstades förslaget ned av allianspartierna och . Min fråga är: Hur ser regeringen och statsrådet på behovet av platser inom , och avser regeringen att återkomma med förslag? Jag tackar för en viktig fråga. Vi vet att är ett kraftfullt verktyg för att komma åt arbetslösheten. Statistiken visar att nio av tio av dem som har gått en så kallad YH-utbildning får jobb. Vi kommer åt matchningsproblematiken, och vi fixar omställningsförmågan. Det var mycket riktigt så att regeringen prioriterade detta i den budgetsatsning vi gjorde . Den röstades dock ned av de borgerliga partierna och , vilket tyvärr bidrog till att arbetslösheten befästes än mer. Vi har tappat fart. Dessvärre har regeringen inte kunnat göra något åt detta i vårbudgeten. Av rent budgettekniska skäl påbörjas YH-utbildningar enbart helårsvis, men vi ämnar återkomma om detta . Jag tackar för svaret. Jag tycker att det är glädjande att regeringen avser att återkomma. Jag tror att den glädjen delas av många arbetslösa som behöver en ny kompetens men också av många företag runt om i som behöver arbetskraft. Det finns en annan kritik av . Effektiviteten är bra, och människor får jobb - men det finns för få platser. Det finns en diskussion om långsiktigheten i detta. Företagen ser kanske ett stort behov av arbetskraft . Beslutstillfällena är dock korta, och man måste gå in med nya ansökningar. Hur resonerar ni i regeringen och inom departementet kring behovet av långsiktighet när det gäller att tillgodose efterfrågan på arbetskraft? Jag tackar för följdfrågan. I det kunskapslyftsförslag vi hade handlade det om 35 000 nya utbildningsplatser . Satsningen följdes av skrivningar om att det kunskapslyft som regeringen presenterade skulle vara långsiktigt och permanent. Den gamla borgerliga regeringen använde utbildningspolitiken som en konjunkturregulator och i många fall som ett opinionsbildande instrument där så behövdes, vilket var olyckligt. Man lade till utbildningsplatser ibland för att lika snabbt rycka bort dem. Detta skapade såklart problem. Vi vill göra motsatsen: satsa på utbildning och göra det ordentligt och långsiktigt. Jag har en fråga till statsrådet . En av regeringens kanske viktigaste uppgifter är att klara landets ekonomi. Det är en förutsättning för att vi i dåliga tider ska kunna upprätthålla efterfrågan och betala kostnaderna för de automatiska stabilisatorerna när arbetslösheten och utanförskapet ökar i dåliga tider. Men då är det avgörande att man för en ansvarsfull politik i goda tider. Det finns en hel del tecken på förflyttningar hos den nuvarande regeringen kring att man inte tänker ta det ansvaret. kom regeringen med ett utspel som signalerar att man vill upprätta en investeringsplan vid sidan av statsbudgeten för stora infrastrukturinvesteringar som man inte har råd med. Det är klart att alla här i kammaren är för infrastruktursatsningar, men det förutsätter att man har pengar för att bekosta dem. Jag skulle vilja höra hur det ligger till med den saken. Jag tackar för frågan. Principiellt är det intressant att diskutera ekonomiskt ansvarstagande med en moderat riksdagsledamot så här efter regeringsskiftet eftersom ni lämnade över ett budgetunderskott på . Det gör att hela diskussionen om hur man ska finansiera alla sina reformer hade varit bra att tänka på i regeringsställning. Det hade gjort arbetet lite enklare just . Den här regeringen tänker finansiera sina förslag. Det har vi alltid gjort, och det kommer vi alltid att göra. Vi har också en plan att steg för steg bocka av budgetunderskottet och hamna i balans i de offentliga utgifterna igen. Vi tror att det är viktigt. Det är viktigt för , och det är viktigt för investeringsviljan i vårt land. Det vi däremot också har sagt är att har underinvesterat under en lång rad år. Vi ser att det finns ett behov av att investera mer i bostadsbyggande och i infrastruktur. Det finns ett antal viktiga investeringar som påverkar tillväxtkraften i . Därför har vi sagt att för att ha koll på investeringarna i samhällsekonomin vill vi parallellt med budgeten redovisa en investeringsplan. Jag vet inte riktigt vad gjorde under de två föregående mandatperioderna. Men han måste ha missat att Socialdemokraterna lade fram förslag på budget- och statssaldo i sina budgetar som var på nästan identisk nivå. Skillnaden handlade bara om hur vi prioriterade resurserna. Det är dock intressant att konstatera att regeringen vill ta bort överskottsmålet. Man vill kraftigt bygga ut bidragssystemen och ta bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. vill man också starta stora infrastrukturprojekt som man inte har finansiering för. Det här är en utveckling som kommer att innebära att vi inte kan föra en expansiv politik i dåliga tider, för den här regeringen tar inte ansvar för landets ekonomi. Jag konstaterar bara att 74 miljarder i budgetunderskott begränsar våra möjligheter att göra investeringar . Om man inte för en ansvarsfull ekonomisk politik får man äta upp det i senare tider. Det är exakt det har fått erfara. Det berodde på att ni sänkte skatter. Ni sänkte skatter jämt, i både goda och dåliga tider och oavsett om ni hade pengar eller inte. Till slut blev det ett budgetunderskott. Vi hade velat göra annorlunda med pengarna. Varje gång ni redovisade de stora skattesänkningarna redovisade vi hur vi kunde investera dem i bostadsbyggande, i infrastruktur och i utbildningspolitik, för vi tyckte att det var viktigare investeringar att göra för . Det är den inriktningen vi också tar för nu när vi har bytt regering. Däremot är det viktigt, och lite anmärkningsvärt, att hamnar i positionen att man inte tycker att man ska redovisa en investeringsplan bredvid statsbudgeten. Är det inte bra att ha koll på de investeringar som görs i ett samhälle? Jag tror att det är en av de långsiktigt viktigaste frågor vi ska ägna oss åt - att investera mer för att skapa mer tillväxt i vårt land. Men vi kommer inte att börja låna till det. Jag har en fråga till infrastrukturministern. meddelade att regeringen har tappat fart. Det är extra oroväckande när man har att göra med en infrastrukturminister som handhar trafikfrågor. Ett sätt att göra detta är att lägga över frågan om på en miljöpartist som inte vill ha . Den här har sagt till regeringen att vi vill behålla . Mina frågor till infrastrukturministern är för det första: Kommer hon på något sätt att agera i frågan? Det är ju en infrastrukturfråga och inte en bostadsfråga. För det andra: Kan vi förvänta oss att den här regeringen lägger ned ? behöver veta detta för sin fortsatta planering av den tillväxt som gör detta land till ett tillväxtland. Jag tackar för frågan. Den här regeringen, som är tillsatt för som omfattar , , kommer garanterat inte att lägga ned . Om ska läggas ned kommer att avgöras av huruvida man kommer att kunna garantera kapaciteten - både den som det finns behov av och den som det kommer att finnas behov av . Den beredningsperson som regeringen har tillsatt har till uppgift att just titta på om det finns andra sätt att tillgodose både behoven av tillräcklig flygkapacitet till och från och möjligheten att frigöra värdefull central mark i för bostadsbyggande. Om dessa båda mål inte går att förena kommer att vara kvar. Om det däremot visar sig att det är möjligt att flytta kapaciteten någon annanstans är det definitivt ett arbete som man behöver titta närmare på. Jag tackar ministern för början till svaret. är problemet detsamma. Om vi i inte vet hur man ska planera den fortsatta tillväxten för att regeringen öppnar upp för att stänga ned innebär det problem. Ett konkret problem är till exempel den fortsatta utbyggnaden av till , som skulle knyta ihop och mycket bättre och skapa bättre kopplingar här i länet. Man kan alltså inte fortsätta satsningen förrän man vet hur det blir med . Det spelar roll för att få ett besked i frågan. Det spelar också roll för andra regioner i det här landet som är beroende av kopplingen gentemot . Det är betryggande att statsrådet säger att man inte ska lägga ned utan att kunna säkra kapaciteten. Men denna riksdag har varit tydlig mot regeringen med vad man vill. När ska regeringen lyssna? Jag tackar för frågan. Det finns en fastställd praxis för hur regeringar ska hantera tillkännagivanden från . Den här regeringen har ingen ambition att förfara på något annat sätt än vad tidigare regeringar har gjort, det vill säga vi tar till oss de tillkännagivanden som fattar beslut om och bereder dem i vanlig ordning. Det finns inga besked att lämna om huruvida kommer att vara kvar i all framtid. Däremot finns det ett arbete som pågår som handlar om att säkerställa flygkapaciteten i , vilket naturligtvis är oerhört viktigt för men också för alla andra regioner i . Då talar vi både om det nuvarande kapacitetsbehovet och om kommande behov av att kunna flyga till och från huvudstadsregionen. Jag tror inte att frågeställaren egentligen förväntar sig att jag här i en frågestund ska svara med en tidpunkt för när detta eventuellt ska kunna ske. Min fråga vänder sig till energiminister . Den handlar om vårt hållbara samhälle och energipolitikens betydelse för detta. Sysselsättning och tillväxt i är helt beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. vet vi att vi ska ställa om till en hållbar energiförsörjning. En del av detta är att främja den förnybara energin. har unika förutsättningar, nära nog, när det gäller förnybar energi med vår goda tillgång på vind och vatten, skog och jord. Det finns mycket stor potential för att bygga ut detta . Min fråga till energiministern är helt enkelt vad regeringen avser att göra för att främja den förnybara energins utveckling. Jag tackar ledamoten för frågan. Det är precis som säger: Vi har goda förutsättningar när vi nu tittar på den kraftfulla tekniska utveckling som sker inom det förnybara området. Det är skogen, vinden och vattnet framför allt, som ledamoten nämner. Vi har en pågående utveckling där vi får ut alltmer el från framför allt vind och skog. Jag tror att detta går att främja ytterligare. Det är mot den bakgrunden regeringen har föreslagit att vi bygger ut de gröna certifikaten tillsammans med med ytterligare . Vi lägger fram förslag på att stödja solceller, där vi aviserar en ökning med ytterligare 150 miljoner . Det har ganska införts möjligheter att göra skatteavdrag för mikroproduktion. Jag menar att det är en viktig del att se till att vi långsiktigt får ett hundraprocentigt förnybart elsystem. Jag vill tacka energiministern för svaret. Det finns mycket om effekter och hållbar utveckling som vi kan stödja oss på när det gäller de förnybara energikällorna. Vi har också möjligheter till exportutveckling för de här områdena. Det finns en stor potential, inte minst för exportindustrin när det gäller utveckling av de här energikällorna. Särskilt solenergin har kommit i ljuset , inte bara för att årstiden börjar bli solig utan snarare för att man har lyckats utveckla energikällan på ett bra sätt. Hur ser energiministern på möjligheterna att utveckla solenergin ytterligare i ? Jag är övertygad om att vi har ett gyllene tillfälle just nu när det gäller energisektorn. Den snabba tekniska utvecklingen inom solceller, vindkraft och bioenergi gör att vi skulle kunna utveckla detta steg för steg. Det gäller inte minst att vi ska försäkra oss om alltid ha tillgång till el på ett förnybart sätt. Om vi nu är rappa och pigga, och inom ramen för dessutom kan nå en blocköverskridande överenskommelse om utvecklingen på området, kan också vara ledande internationellt. På det viset kan vi utveckla en helt ny industri som genererar såväl jobb som tillväxt. Och vi kan göra det på ett smart sätt så att vi gör det förnybart och kan hjälpa andra länder. Det finns ett gyllene tillfälle här. Och regeringen är angelägen om att ta vara på detta. Men det måste också finnas en vilja i . Det är därför vi har startat , som har påbörjat sitt arbete.