· H2C120150415bu · 2015-04-15 13:01:20 — De behöver ett fungerande järnvägsnät, något som den borgerliga regeringen eftersatte, för att kunna transportera varor till fabrik och de färdiga produkterna från fabrik. De behöver fungerande kollektivtrafik så att de anställda kan ta sig till jobbet. Samhället hänger ihop. Företagen är en del av samhället. När vi förändrar skatterna och gör viktiga framtidsinvesteringar är det också bra för de små och medelstora företagen. Så hänger det ihop, ! stod statsministern i talarstolen och försökte förklara alla löftesbrott som skett med den socialdemokratiska regeringen. Han gjorde ungefär som : pratade om annat. Han talade om ett stort vallöfte till väljarna, nämligen jobben. Då tänkte man att vi när budgeten presenteras skulle få se effekter på jobben. För varje traineeplats som blir av i kommer två riktiga jobb för unga att försvinna. Ni höjer skatterna med 40 gånger mer än ni satsar på näringslivsklimatet. Det var inte det som var det stora löftet till svenska folket. Då kan säga att vi bara är en jobbig opposition som tjatar. Men jag har läst vad , , sagt om regeringens politik och det stora löfte som både finansministern och statsministern pratar om gällande jobben. Man säger att de höjda socialavgifterna kommer att öka arbetslösheten. Man säger att den ensidiga höjningen av a-kassan kommer att öka arbetslösheten. Man säger att den sammantagna effekten av den politik som regeringen nu presenterar för svenska folket kommer att bli en ökad arbetslöshet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Delar finansminister bedömning? Eller vad vet finansministern som inte vet? och pratar om löften. Det är fantastiskt att just gör det. Jag minns en folkpartistisk valaffisch: Den svenska skolan ska vara världsbäst på kunskap. Resultat: Svenska skolresultat sjunker snabbast bland alla jämförbara länder. Nästa valaffisch: Klassresan börjar i klassrummet. Resultat: Likvärdigheten i den svenska skolan har minskat dramatiskt. Andelen elever som går i skolor där minst var femte elev är obehörig till gymnasiet har nästan fördubblats. Ännu en valaffisch: Läraren ska bestämma. Resultat: Skolministern hade synpunkter på alltifrån var läraren skulle stå i klassrummet till vad eleverna skulle ha på sig, liksom på när och hur mobiltelefoner skulle vara på- eller avstängda samt var de skulle förvaras. Jag är säker på att haft de bästa avsikter med sin politik. Men inget svek har varit så tydligt som sveket mot de löften gett. Och inget svek i svensk politik har varit så påtagligt och kommer att få så långtgående konsekvenser som sveket mot den svenska skolan. Ja, det var olyckligt att svenska folket röstade fram en rödgrön regering. Jag håller med om det. Men sitter ni med regeringsmakten! Kan ni svara på någon fråga och ta ansvar för vad ni gör? Ni står i talarstolen och säger att det viktigaste löftet till väljarna är jobben. Men jag har läst era egna dokument. ville finansministern inte prata om, och jag förstår det. kom nämligen fram till att er politik gör att det blir högre arbetslöshet i . Sedan läser jag den budget som ligger på bordet . Vad tror ni själva om er politik? Jo, enligt era egna prognoser kommer jämviktsarbetslösheten, den arbetslöshet som vi kan påverka som politiker, att vara lika hög 2019 som när ni tillträdde. Jag lyssnade alldeles till LO på radio. De sa: Vi kommer att svika löftet om jobben på grund av denna politik. Det måste till mycket mer. Finansministern kan väl försöka svara? Vad säger hon om ? Är det som står i budgeten fel? Eller har regeringen redan gett upp om jobben? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Den bedömning som regeringen gör i vårbudgeten är att arbetslösheten kommer att sjunka något med den politik som regeringen genomför. Det beror på att vi gör en del förändringar på skattesidan och använder pengarna till jobbförstärkande insatser. Det är viktigt för företag att det finns en fungerande infrastruktur och fungerande järnväg. Därför satsar vi 620 miljarder på järnvägen. För att ungdomar ska kunna ta sig in på arbetsmarknaden är det viktigt att det finns möjlighet till en gymnasieutbildning där man kombinerar yrkesutbildning med jobb. Traineejobben och utbildningskontraktet är ett viktigt sätt att sänka trösklarna till arbetsmarknaden för ungdomar. Dessutom ska människor som sitter fast i fas 3 i stället få utföra riktiga arbetsuppgifter med riktig lön. Så ser regeringens jobbpolitik ut i den här budgeten. Före valet kallade sig Socialdemokraterna "Framtidspartiet". Men har framtiden i den socialdemokratiskt ledda regeringen delegerats till en enda minister, en framtidsminister, som levererade lite visdomar om vilken politik som kan vara lämplig . Vilken var då denna framtidens politik? Jo, pålagorna på arbete bör bli lägre. Sänkt skatt på att anställa och att arbeta är framtidens melodi och framtidens politik, enligt ministern med ansvar för kristallkulan. Detta är ingen rocket science. Men ministern med ansvar för kassakistan gör tvärtom. Det blir flerdubbelt höjd skatt på att anställa framtiden, det vill säga våra unga. blir det troligen dyrare att anställa äldre. Det ska bli dyrare att anlita snickare. Det ska bli tiotals miljarder dyrare att jobba och anställa. I gengäld blir det några tiotal miljoner till samverkan, ett innovationsråd och en industrikansler. Det är som att forntiden ringde och ville ha tillbaka sina statsråd. Kvar blir då framtidsministern med politiken för att sänka pålagorna på arbete och anställningar. Regeringens vägval försvårar för jobb och tillväxt. Min första fråga är: Är detta framtidens politik, ? Min andra fråga rör den stora utmaningen med demenssjukdomarna och den press de sätter på vår äldreomsorg. Med ett pennstreck avskaffar nu regeringen i ändringsbudgeten den nationella demensplan som fattat beslut om. Det är mycket olyckligt. Inte heller denna framtidsutmaning, som är så viktig, tar regeringen på något som helst allvar. Vad har att säga om detta? Vi genomför i den här budgeten viktiga investeringar för framtiden när det gäller både jobben, skolan och klimatomställningen. Det är centrala satsningar för att vi ska säkra framtiden och framtida välstånd i . Men det är klart, vi ärvde ju ett läge där vi hade mycket stora utmaningar på de här områdena som det var stora underskott i de offentliga finanserna. Vad gör man då? Antingen kan man sitta med armarna i kors och inte göra något, eller så kan man försöka hitta finansiering för att ta sig an framtidsutmaningarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande De borgerliga partierna har skällt och gnällt på varenda skattehöjning som vi har föreslagit. Men vad är alternativet? Om vi inte hittar finansiering får vi sitta med armarna i kors. Det tycker jag är en mycket sämre väg att möta framtiden. tar upp demensvården. Demensvården och äldreomsorgen är en stor och viktig fråga i . Därför gör vi en riktad satsning på personal i äldreomsorgen, där vi satsar 1 miljard för att förstärka bemanningen inom äldreomsorgen. Den satsningen växer sedan till 2 miljarder . Det är ett sätt att förstärka kvaliteten i äldreomsorgen, inklusive demensvården. Det är också ett sätt att göra livet lite lättare för dem som arbetar där och har väldigt slitsamma och tuffa arbetsförhållanden i äldreomsorgen. Det höjer också kvaliteten på ett sätt som gör att det känns tryggare för dem som är anhöriga till äldre som bor i äldreomsorgen. Det enda man kan göra, förutom att sitta med armarna i kors, är alltså att höja skatten på arbete, på företagande och på att anställa. Det är mycket intressant i en statsbudget som innehåller . När vi talar om framtiden känns det nu inte särskilt modernt att man nu aviserar ytterligare inskränkningar i människors möjlighet att välja när det gäller föräldraförsäkring och annat. Vi talar om äldreomsorgen. Ni säger att det ska tillföras 1 miljard till mer personal i äldreomsorgen . När man tittar på effekterna av er samlade politik i ändringsbudgeten ser vi att det är en höjning till äldreomsorgen på 60 miljoner . Av den miljard som ni har slagit er för bröstet för är det 60 miljoner kvar när ni tagit bort demensplanen, satsningen på äldreomsorgens personals kompetensutveckling när ni har tagit bort samverkanspengarna för kommuner och landsting och när ni har tagit bort kvalitetshöjning och kvalitetskontroller, är det detta som återstår: 60 miljoner av 1 miljard. Det är inte mycket att yvas över! Vi sitter inte med armarna i kors. Det är inte heller så att vi bara höjer skatten, utan vi gör också en hel del omfördelningar inom budgeten. En av de omfördelningar vi gör är just inom äldreomsorgen, där vi tar en del pengar som skulle ha gått till mer vaga satsningar för att i stället rikta dem direkt till personalförstärkande insatser. gör vi en nivåhöjning som motsvarar 2 miljarder . Det är helt korrekt att detta finansieras genom att vi drar ned på en del av de satsningar som gärna hade sett, men vi riktar pengarna direkt mot personal. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Från görs en satsning med 2 miljarder . Med denna förändring kan den satsningen genomföras fullt ut , och det tror jag att många som jobbar inom äldreomsorgen eller kommer att få jobb inom äldreomsorgen liksom många av de äldre och deras anhöriga kommer att tycka är bra. I en trasig värld med tusen och åter tusen problem att lösa måste vi ändå kunna se att ganska mycket går åt rätt håll och att världen blir bättre. I ser vi hur land efter land har påbörjat sin resa mot välstånd. Miljoner människor har fått ett bättre liv, färre svälter och fler lever i fungerande samhällen. av befolkningen söder om har mobiltelefon. Marknader öppnas upp. Det internationella utbytet växer. börjar komma i fatt. I finanskrisens epicentrum ser vi en tydlig återhämtning . Utvecklingen på arbetsmarknaden är stark, och jobben blir fler. Investeringarna ökar, och är nu den innovativa motorn i den globala ekonomiska återhämtningen. I tillväxtekonomier är bilden blandad. skriver ned tillväxten till, med europeiska mått mätt, imponerande efter en lång parentes av extrema tillväxtnivåer. Planetens näst största ekonomi går från investeringsdriven till konsumtionsdriven tillväxt. Och med världens i särklass största välfärdsprojekt ska 1,3 miljarder kineser snart omfattas av sjuk- och pensionsförsäkring. De ligger efter oss, men de är snabba. I samma takt växer världens största demokrati, och slår in på en väg med kontroversiella men absolut nödvändiga ekonomiska reformer. Allt detta gagnar naturligtvis i första hand miljoner kineser och indier men också många av de framgångsrika svenska företag som verkar i . Också i ser läget ut att ljusna, delvis beroende på låga oljepriser, expansiv penningpolitik och ökad amerikansk efterfrågan. Men riskerna ska inte underskattas. Bakslagen duggar tätt. Som senaste påpekar ligger bnp nu över nivån före krisen, medan bnp visserligen har vänt uppåt men fortfarande ligger ett par procent under förkrisnivån. Framgång är mycket relativt. Det går rätt bra också för . Bnp ökar allt snabbare, och resursutnyttjandet i ekonomin stiger. Sysselsättningen fortsätter att öka, och internationellt sett har vi ett högt arbetskraftsdeltagande - både män och kvinnor arbetar, både unga och äldre arbetar. Det är bra, men det innebär också att inte har så många lågt hängande frukter att skörda. Reformerna som krävs blir inte mindre viktiga, bara svårare att genomföra. Och det är fortfarande hushållens efterfrågan som driver på återhämtningen. Vårda den, skatta inte bort den. har alltså ett gott utgångsläge i en hårdnande internationell konkurrens. Den kan man möta med frimodighet, självkänsla och sunt ifrågasättande, eller med nostalgi, förnekelse och ganska ytlig självsäkerhet. Det är min absoluta övertygelse att vi nu står inför ett sådant vägval i den ekonomiska politiken. Vi måste göra rätt svåra saker, både på kort sikt och på lång sikt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Min allvarligaste kritik mot regeringen är därför inte att den på kort sikt gör fel när man river upp så många av Alliansens reformer man bara kan. Det är mest fantasilöst och förutsägbart. Det mest problematiska är i stället att regeringen helt verkar saknar idé och strategi som möter långsiktiga problem och utmaningar. Låt mig peka på tre sådana helt avgörande samhällsförändringar där vi i nu måste bestämma oss för hur vi vill att vår framtid ska se ut och sedan påbörja det mödosamma arbetet med att mejsla ut den politik som leder oss åt rätt håll. Här finns inga snabba lösningar. Det är ingen enkel resa. Här finns genuina dilemman att hantera i politiken; låt oss medge det. Men det är sådant som varje seriös regering måste arbeta med. För det första innebar den gamla internationaliseringen att framgångsrika svenska företag erövrade världen. Den nya internationaliseringen innebär att hela världen också kommer till oss. Stora företag måste alltså vilja bo i men kunna verka överallt. Vi har definitivt en sådan tradition att bygga på men inte en sådan tradition att bara luta oss mot. tappar mark gentemot andra länder. Internationella granskningar pekar framför allt på problem med våra skattenivåer, på vår arbetsmarknad och i vårt utbildningsystem. Här finns uppgifter att bita i. Och måste fortsätta ligga i den internationella toppen för den digitala ekonomin. måste vara ett land som attraherar företag och talanger. Då behövs ett företagsklimat där mindre och medelstora företag vill och vågar växa runt storföretag som, trots världsmarknaden, väljer att ha sitt nav just här i . Om finansministern alls ser de här problemen gör hon inget åt dem. Regeringen höjer skatten på arbete och företagande i det land som redan har högre skatter än nästan alla andra fria länder. Regeringen lägger sedan en enda procent av dessa resurser på det man kallar näringspolitik. I stället tillsätts innovationsråd och industrikanslerer för att först nu göra den hemläxa som en väl förberedd regering borde ha gjort redan före valet. För det andra behöver vi skapa en arbetsmarknad för olika kompetenser. Den regering jag tillhörde gjorde naturligtvis inte allt rätt och löste inte alla problem som vi såg och mötte. Det gör ingen. Jag är den förste att medge det. Men vi bröt utanförskapet. Från svindlande nivåer under 90-talskrisen bet sig utanförskapet fast i . Med en politik som systematiskt gjorde det lönsammare att arbeta än att leva på bidrag och en absolut nödvändig reformering av de svenska socialförsäkringarna minskade utanförskapet successivt. kom SCB med siffrorna . Det är de lägsta siffrorna sedan mätningarna började . Detta är en framgång. Men växer ett nytt utanförskap fram. Det är smalare. Det är djupare. Det handlar framför allt om utomeuropeiskt födda och om ungdomar utan utbildning. De blir vår tids långvariga bidragsmottagare om vi inte börjar tänka om. Trösklarna på den moderna och krävande svenska arbetsmarknaden är fortfarande för höga. måste hitta nya vägar in till det allra första jobbet. Annars kommer många aldrig att kunna få sitt andra jobb eller sitt tredje. Men då får inget arbete uppfattas vara för dåligt, ingen arbetsplats anses vara för avlägsen och ingen arbetstimme upplevas vara olönsam. Varje jobbad timme måste räknas. Annars kommer tusentals människor att känna att det är de som inte räknas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Också inför denna utmaning står regeringen helt svarslös. De förslag som läggs fram kommer tvärtom att förvärra situationen. Regeringen höjer trösklarna till det första jobbet genom att göra det dyrare att anställa unga. Regeringen försämrar förutsättningarna för enkla men vita jobb inom RUT-sektorn, där många invandrare får sitt allra första jobb i . Nämnde regeringen över huvud taget att vi har väsentliga problem med integration i ? För det tredje måste säkra välfärdens långsiktiga finansiering och påbörja de reformer som kan möta den, egentligen, fantastiska demografiska utvecklingen. , när andelen äldre ökar på allvar, kommer kostnaderna för vår gemensamt finansierade välfärd att öka snabbt. Misslyckas vi med denna fundamentala uppgift kommer generationer att ställas mot generationer. De spänningar som vi redan ser i pensionssystemet är då bara början. Nyckeln ligger i att inte tillåta transfereringarna att bli den gökunge som tränger ut allt annat ur välfärdsboet. Välfärdstjänster som utbildning, förskola och sjukvård måste prioriteras före populära utbyggnader av bidragssystemen. Allt fler äldre inte bara kan utan vill jobba högre upp i åldrarna. Det är ett genuint resursslöseri att svenskarna går i pension i snitt vid 63 ½ års ålder. I det läget vill regeringen höja skatten för äldre som vill fortsätta arbeta. Men även här och ser vi kostnadstryck i de offentliga finanserna som måste hanteras. Sjukfrånvaron ökar igen, trots att rimligen har en av världens allra friskaste befolkningar. I det läget tar regeringen bort tidsgränser i sjukförsäkringen och höjer förtidspensionen. Just där tror inte jag att lösningen ligger. har alltså några riktigt viktiga och långsiktiga utmaningar framför sig. Det är då, i av återhämtning och när har bättre förutsättningar än många andre ekonomier, som man ska påbörja de långsiktiga reformer som rustar oss inför nästa kris och som rustar oss för konkurrensen med resten av världen. Det är alltså dags att än en gång göra som gjorde . Efter den krisen tog vi oss samman. Vi gjorde saker som har haft avgörande betydelse också för våra framgångar . Det handlar om ett nytt finanspolitiskt ramverk, en oberoende riksbank, ett nytt pensionssystem, omfattande avregleringar och omfattande avmonopoliseringar. Detta går att göra igen. Det handlar inte om exakt samma åtgärder och inte om samma problem men om samma anda. Vi kan göra detta i samförstånd och med respekt för våra olika ståndpunkter, eller vi kan fortsätta slåss om hur verkligheten ser ut tills verkligheten har sprungit förbi oss. Jag känner ett stort ansvar för att mitt parti kommer att ta utmaningar på stort allvar och före nästa val berätta vad vi avser att göra efter nästa val - med vem, hur och med vilka resurser. Det är nämligen det man förväntas klara av när man äger regeringsmakten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Tack, , för ett intressant anförande! Vad gäller skattepolitiken har jag försökt förstå vad linje är. I valrörelsen sa ni att man skulle nå 1 procents överskott i de offentliga finanserna . Vad jag förstår är det någonting som ni står fast vid. Det innebär att man i så fall behöver höja skatten eller spara på utgifter motsvarande . 40 miljarder är mycket. Det motsvarar kostnaden för ungefär hela försvaret eller för hela rättsväsendet - domstolar, åklagare och polis. Eller det motsvarar ungefär 80 000 undersköterskor. I budgetmotionen skriver ni att ni ska återkomma med förslag till skattehöjningar för att kunna uppnå överskottsmålet. Skatterna ska alltså höjas, även om det är fel när regeringen gör det. Men som skatterna ska höjas säger i att man vill att skattenivån ska bli lägre. Och lovar sänkt skatt för äldre som jobbar, inte för pensionärer. Ni är emot våra skattehöjningar. Ni måste själva spara 40 miljarder, och ni ska sänka skattenivån. Jag undrar bara hur ni ska få ihop det. Först och främst undrar jag hur ni ska finansiera 40 miljarder för att nå överskottsmålet. Ni ska göra detta som ni sänker skattenivån. Jag vet inte riktigt hur stora skattesänkningar tänker sig framöver. Hur långt ned ska skattenivån gå i ? Men framför allt undrar jag: Hur ska det finansieras, utöver de här 40 miljarderna? Det här är ingen enkel matematik. Det skulle bara vara intressant att höra en inriktning om var man ska skära. Är det på skolan, universiteten, sjukvården, äldreomsorgen, järnvägsunderhållet eller försvaret? Bara att få en inriktning från tror jag skulle vara välgörande för debatten. Jag har viss förståelse för att finansministern är väldigt nyfiken på allianspartiernas budget. Det brukar liksom vara de som styr riket. Det är klart att det hade varit viktigt för henne att veta detta på en gång. Jag börjar med överskottsmålet. Det är en ganska central fråga. Vi har diskuterat den . Först och främst tycker jag att det är anmärkningsvärt att finansministern så snabbt efter ett val säger raka motsatsen jämfört med före valet. Både vi och finansministern vet att överskottsmålet gäller över en konjunkturcykel. Den rymmer betydande bedömningar på vägen. Det innebär att man bestämmer sig för att man över konjunkturcykeln ska tillbaka till ett överskott, så att vi har resurser att använda när de resurserna behövs. Mycket få bedömare skulle säga att har varit ansvarslöst som har byggt upp överskottet under de goda år vi hade och använt resurserna, inklusive underskott, under krisåren. Det skulle faktiskt inte ens finansministern göra. Sedan kan vi ta skattefrågan. Jag hade haft lite större respekt och varit lite mer ödmjuk inför finansministerns skepsis till skattesänkningar i fråga om arbete om ni bara tog bort jobbskatteavdragen. Det är jätteenkelt. Med några pennstreck i skattetabellerna ändrar man allt detta och tar bort jobbskatteavdragen. Det ger säkert på kort sikt lite skatteintäkter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Vi har inte sagt att skatt är fel. Vi har inte sagt att skatt inte behövs. Vi säger inte: Inga skatter kan komma att höjas. Vi säger: Var mycket försiktig när du höjer skatt på arbete och företagsamhet som gör att andra människor kommer i sysselsättning och blir skattebetalare! Det är en väldig skillnad däremellan. Jag förstår att ni nu tänker avveckla någon del av jobbskatteavdraget. Jag vill gärna höra exakt vilka jobbskatteavdrag som är rätt och exakt vilka som inte är rätt. Vi har varit tydliga med att vi vill trappa ned jobbskatteavdraget för dem som har de allra högsta inkomsterna. Har man miljoninkomster tycker vi kanske inte att ett jobbskatteavdrag är det som behövs för att man ska ta sig till jobbet. Däremot svarar inte på frågan: Vill höja skatten för att nå överskottsmålet på , som man sa i valrörelsen? Eller vill man sänka skatterna på det sätt som har uttalat efter valet? Om man nu ska nå och sänka skattetrycket undrar jag: Hur ska man krympa statens budget och de offentliga utgifterna? Jag är övertygad om att vi båda tycker att plus och minus på lång sikt måste gå ihop. Det är ju vi som med viss frenesi - många ekonomer tycker kanske att det har varit överdrivet - har varit noga med att det ska gå ihop. Det är mer än så: Man ska sikta på att uppnå ett överskott. Om man nöjer sig med att sikta på i bästa fall balans kan jag garantera att man kommer att nå underskott. Vi har kanske varit ännu försiktigare i den frågan, men det syftar till att vi ska ha resurser att använda i finanspolitiken när det behövs. Jag hade nog varit lite mer imponerad om Socialdemokraterna hade protesterat under de krisår då vi hade resurser att använda och om de då sagt att det hade varit mycket bättre om vi hade använt de pengarna tidigare och stått i samma läge som ganska många andra europeiska ekonomier. Vi kommer tillbaka före med vårt samlade budgetalternativ. Men jobbskatteavdraget är bara en del av den samlade beskattningen på arbete. Andra delar slår rätt in mot låginkomsttagare och människor som arbetar i de branscher som vi har fått upp efterfrågan på i den vita ekonomin. Det drabbar inga miljonärer. Jag är lite nyfiken på exakt var och exakt när Alliansen tappade bort sitt självförtroende.