· H2C120150611fs · 2015-06-11 14:00:38 — Jag tror att alla de föräldrar som tittar på den här frågestunden står lite frågande inför debatten. De har ju precis kommit från skolavslutningar som i många fall var i kyrkan och där man i många fall sjöng psalmer. Det är ju tillåtet . Det bygger på att rektor gör en uppgörelse i fråga om kyrkorummet och kan använda det på ett sätt som innebär en avvägning i den svenska lagstiftningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Ert förslag skulle inte ta bort den avvägningen, utan det skulle vara samma svåra avvägningar som behövde göras även fortsättningsvis. Det finns liksom inget alexanderhugg som löser det. Sedan bara avslutningsvis, fru talman: satsar pengar på att lärares löner ska kunna gå upp så att fler vill bli lärare. Vi ser till att införa en läsa-skriva-räkna-garanti, så att de som går de tidiga åren i skolan får med sig grunderna för att också kunna hänga med i skolan . Vi satsar på elevhälsan. Jag skulle kunna fortsätta i timmar till, om tiden hade medgett det. Vi har förslag som förändrar skolan på riktigt! Jag skulle vilja ställa min fråga till biståndsminister . Det firades runt om i världen. Jag plockade skräp på stranden med kommuns strandstädarlag, ett projekt som förenar nytta med nytta. Det är ett projekt som kommunen har för arbetslösa ungdomar. Jag såg att ministern firade i på ön , där jag själv har varit och forskat . skrev i en debattartikel att det måste vara ett globalt ansvar för havspolitiken. Jag undrar vilken roll ministern tänker sig att ska ha i detta globala arbete och hur det kopplas till svensk biståndspolitik. Jag tackar för frågan och för att du plockade skräp på . Det finns 1 miljard människor på jorden som har fisk och skaldjur som sin främsta proteinkälla, och hundratals miljoner av de fattigaste människorna är direkt beroende av fiske för sin överlevnad. Jag var i . Bara i det landet är det 1 ½ miljon människor och deras familjer som är beroende av fiske som sin inkomstkälla. Den forskningsstation som jag besökte är en av få forskningsstationer som finns i landet och som är finansierad delvis av svenskt bistånd, vilket är mycket glädjande. Det som är mycket sorgligt är att det finns alldeles för lite kapacitet att övervaka fiskbestånden. säljer rättigheter att fiska stora mängder fisk i deras vatten till industriländer. Detta är ett globalt problem. Det pågår just nu en rad globala processer inom FN för att stärka havsrättskonventionen, så att vi kan se till att fiskresurserna och havets resurser över huvud taget fördelas rättvist. Det är glädjande att se att uppmärksammar detta, eftersom haven är en så otroligt viktig del av jorden. De utgör av jordens yta. Det är stort och smått. Jag kan som exempel ta ön . För tio försvann sjögurkorna i havet där. Det var stora internationella bolag som helt enkelt fiskade upp allihop. Man har fiskat små fisklarver i jakten på jätteräkor. Man plockar ut räkbebisarna för att ha dem i stora räkodlingar. Sedan har vi de stora internationella fiskeflottorna, som ministern talade om, som rovfiskar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Men hur kan biståndspolitiken vara till hjälp i detta sammanhang, och vad blir roll? Hur kan vi få till detta på ett hållbart sätt? Det finns en rad möjligheter för att stärka fattiga länders möjligheter att kontrollera sina vatten, att bedriva forskning och också ha policyer på plats för en hållbar fiskeförvaltning. I detta sammanhang vill jag nämna den nya hållbarhetsagenda som kommer att antas av hela världens länder i inom ramen för FN. Där blir ett av de globala hållbarhetsmålen hållbar förvaltning av våra hav. Här kommer det att behövas mycket resurser för alla länder, inklusive de fattiga länderna, för att de också ska kunna följa upp och se att de verkligen lever upp till dessa olika indikatorer och mäthållpunkter som kommer att införas inom ramen för det stora FN-åtagandet. Här finns det alltså mycket stora möjligheter för , som en betrodd biståndsnation och partner för en rad fattiga länder med kust och enormt stora resurser i dessa vatten, att hjälpa till att förvalta haven hållbart. Vi har , trots att vi har gjort stora insatser för att förbättra kvaliteten i vården och för att öka tillgängligheten i vården, kunnat konstatera att man fortfarande får väldigt olika vård, delvis beroende på var någonstans i landet man bor. senast har vi mött några exempel. Det handlar exempelvis om när något av det mest underbara man kan vara med om, att vara gravid, slutar i att barnet verkar vilja komma ut för . Trots att vi vet att det verkar som att barn som föds faktiskt har samma goda möjligheter att få ett bra liv och må bra som de barn som föds är det ändå på bara två platser i hela landet där man automatiskt gör allt man kan för att försöka rädda livet på de barn som föds , och det är i och . Den mamma som bor någon annanstans, och som efter att ha känt de första sparkarna märker att barnet är på väg att födas, inser att hon bor någonstans där man inte ens kommer att försöka rädda barnet. Vad kommer regeringen att göra för att se till att man får samma goda tillgång till vård i hela landet? Jag tackar för en mycket viktig fråga. Likvärdigheten i vården är det som i grunden skapar kvalitet och trygghet i vården, alltså att man vet att man kan få god vård var man än bor i landet och att man kan söka sig till vården och få vård av hög kvalitet var man än är. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tror att de två viktigaste vägarna fram där, och det som regeringen prioriterar, är att vi å ena sidan ser till att stärka resurserna till sjukvården och att vi ser till att staten är med och bidrar så att landstingens ekonomi gör att de kan upprätthålla en god kvalitet i sjukvården - det är något vi prioriterar före nya skattesänkningar - och att vi å andra sidan ser till att bättre föra en dialog med landstingen och öka samordningen landstingen emellan. Vi tror att det är mycket mer effektivt än att börja fundera på nya och storskaliga strukturreformer, alltså att faktiskt föra en dialog med landstingen så att likvärdigheten i vården förstärks genom att landstingen utbyter erfarenheter med varandra. Jag tackar statsrådet för svaret. Men jag blir ändå orolig, eftersom det inte har kommit ett enda konkret förslag från regeringen när det gäller hur man faktiskt ska agera för att få en mer jämlik vård i hela landet. Vi kristdemokrater har, efter med ansvar för detta, konstaterat att för att vi faktiskt ska uppnå en likvärdig vård måste det bli mycket större enhetlighet. I stället för att små landsting själva försöker lägga mycket resurser på stor och dyr utrustning som de inte använder - de erbjuder vård men gör det så sällan att de inte uppnår den högsta kvaliteten - behöver vi samla resurserna och förstatliga den sjukhusvård som är högspecialiserad och som ger den bästa vården så att alla människor i hela landet får tillgång till den. Det har inte kommit ett enda konkret förslag på detta område från regeringen. Enligt svaret från statsrådet verkar regeringen inte ens ha några ambitioner att komma vidare mer än att man fortsatt ska uppmuntra till samtal. Samtal räddar inte liv. Det där har jag faktiskt lite svårt att förstå, alltså att ett förstatligande - en oerhört stor strukturell reform som kommer att ta mycket - automatiskt skulle skapa likvärdighet över hela landet. Upplever att polisen är precis lika tillgänglig var man än är i landet? Upplever att är precis lika tillgänglig var man än är i landet? Upplever att Arbetsförmedlingen är precis lika tillgänglig var man än är i landet? Även när det gäller de statliga myndigheterna har vi en diskussion om tillgången, likvärdigheten och möjligheten att få bra service var man än är. Det är en utmaning som vi har på hela myndighetsfältet, oavsett om huvudmannen är , regional, som i detta fall, eller statlig. Ska vi stärka likvärdigheten handlar det i stället i grunden om finansiering. Där tar vi nu ett stort steg när det gäller den kommunala utjämningsprincipen genom att plocka bort den extra miljard som den förra regeringen gav till ett antal moderatstyrda kommuner för att kompensera dem. Där gör vi en tydlig prioritering av vården före nya skattesänkningar. Det handlar också om dialog och erfarenhetsutbyte, vilket sjukvårdsministern tillsammans med landsting är engagerad i. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill ställa en fråga till bostadsminister . I det senaste numret av tidningen beskrivs regeringens regler vad gäller investeringsstöd för nyproduktion av bostäder. Jag ska läsa upp några av de krav som tidningen redogör för. Stödet gäller små orter med bostadsbrist och befolkningstillväxt och små lägenheter . Det är olika belopp i , och . Lägenheter får hälften av stödet. Ur energisynpunkt måste huset vara bättre än vad som gäller enligt byggregler. Man får 1,75 gånger stödbeloppet om huset förbrukar mindre än per kvadratmeter och år. Hyran ska bestämmas av regering och riksdag. Hyrestaket ska vara per kvadratmeter exempelvis i och något lägre i övriga delar av landet. Det måste finnas blandade storlekar på lägenheterna i husen. Det måste finnas minst en trea i varje projekt. Lägenheterna ska förmedlas genom Bostadsförmedlingen. Och det finns ett krav på att byggarna ska ta emot praktikanter. På vilket sätt är detta en regelförenkling, och på vilket sätt gör detta långsiktiga spelregler möjliga? Jag tackar för att hon så tydligt redogjorde för delar av det regelverk som är viktigt för att det här investeringsstödet ska kunna godkännas från kommissionens sida i . missade en sak, nämligen att per kvadratmeter och år gäller zon 3, det vill säga . Är man norröver gäller ett högre antal kilowattimmar per kvadratmeter och år, och söderut är det ett lägre antal kilowattimmar per kvadratmeter och år som gäller. Detta är för att vi ska kunna ge stöd till de byggbolag - det är bland annat kommunala men också många privata, små byggbolag - som tycker att det här är ett utmärkt sätt att få igång en produktion av hyresrätter. Det har varit den stora bristen. Det finns en enorm efterfrågan från bland annat unga och studenter på just den här typen av bostäder. handlar regeringen i stället för att, som den gamla regeringen gjorde, prata. Den här typen av stöd har prövats . Kritiken var att stöden var för styrande, snåriga och kortsiktiga, vilket innebar att de inte kunde användas i exempelvis . Branschen har sagt att man inte är intresserad av stöden, och utan stöden byggs det rekordmycket - enligt analys är det ungefär 50 000 . På vilket sätt är detta en viktig och klok prioritering? På vilket sätt följer det målsättningen om regelförenklingar och långsiktiga spelregler? Det här blir krångligare, och det blir kortsiktigt. De skattepengarna kunde ha använts på ett bättre sätt. Varför finns förslaget, och vad är slutsatserna av den kritik som finns? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för att hon tar upp frågan så att vi får tillfälle att lyfta fram den här viktiga insatsen. Regeringen har gått från en enkelspårig bostadspolitisk lösning som enbart har fokuserat på regelförenklingsarbetet - det är viktigt i sig, men man kan inte bo i en regelförenkling - till att öppna upp ett till spår. Det innebär att vi ska fortsätta jobba med regelförenklingsarbetet men också se till att satsa där det behöver satsas. , med ungefär 300 fastighetsbolag runt om i landet, har välkomnat detta. Flera andra aktörer har välkomnat detta. Det var bra att nämnde myndigheten , för det är just den myndighet som utvärderade förra gången det fanns statliga medel för byggande. De konstaterade, i den enda rapport som faktiskt finns tillgänglig och som har en tillräckligt bra och evidensbaserad bas för att man ska kunna uttala sig, att två tredjedelar av det som byggdes aldrig skulle ha blivit byggt om det inte hade funnits statliga medel. Migrationsfrågorna fortsätter vara heta i debatten. Närmast nås vi av rapporter - eller larmrapporter, kanske vi ska säga - om att situationen inte är hållbar. I det här läget har såväl statsministern som arbetsmarknadsministern varit ute i debatten och talat om de nyanlända syriernas utbildningsnivå. Den har beskrivits som en stor tillgång, och man har sagt att av de nyanlända syrierna har en högskoleutbildning. Det låter ju fantastiskt, och det skulle innebära att utbildningsnivån i den här gruppen var högre än i den svenska befolkningen. Problemet är dock att det inte är sant. Statistiken inkluderar eftergymnasiala utbildningar som är allt från långa. Min fråga till regeringen, i det här fallet , är om regeringen inte förstår att det är skillnad mellan exempelvis en ettårig eftergymnasial utbildning från den syriska armén och en validerad svensk högskoleexamen . Jo, visst är det skillnad. Men har helt missat att vi har en sjukvård som aldrig skulle klara sin personalförsörjning om det inte var så att det också kommer människor till som har lång sjukvårdsutbildning och erfarenhet, som de kan validera - och ibland även komplettera - i för att kunna jobba i den svenska sjukvården? Vi har många som kommer till med akademisk utbildning, både bland dem som kommer från och bland dem som kommer från andra länder. Vi måste bli mycket bättre på att se till att de kan använda sin utbildning. Det är såklart ett oerhört slöseri med resurser om det i en by öppnar ett asylboende med flera barn som behöver få plats på skolan men där läraren, som kom , inte får möjlighet att följa med till skolan utan ska vara kvar på asylboendet . Den läraren ska såklart användas - läraren ska kunna validera sin kunskap och delta som studiehandledare eller modersmålslärare på skolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Därför måste vi bli mycket bättre på validering, och det är i de sammanhangen regeringen har nämnt de siffror tar upp. Jag tackar ministern för svaret. Det är positivt att vi nu har fått besked om att regeringen inser att det är skillnad på eftergymnasial utbildning och högskoleutbildningar. Det är mycket riktigt så att vi behöver människor i vården. Det finns vissa bristyrken i . Problemet är att man inte tillgodoser dessa behov om man har en generell och extremt stor asylinvandring. Vi får i stället större behov - större behov av mer personal i skolan och större behov av personal i vården. Det är uppenbart att regeringen saknar en politik för de här utmaningarna, det vill säga såväl de stora kostnaderna på statlig och nivå som bostadsbristen, och i stället fokuserar på att dra valser om nyanländas utbildningsnivå. Att med den nuvarande invandringspolitiken uppnå jobbmålet ter sig alltmer utsiktslöst. Jag undrar om regeringen är beredd att framöver prioritera jobbmålet framför en ansvarslös och kostsam migrationspolitik. Jag skulle vilja rekommendera , och vem som helst annars som tror på detta med ett extremt stort flyktingmottagande, att titta på den information som sprids av professor och just . Se vad som händer med de syriska flyktingarna och hur extremt få det ändå är som ges möjlighet att utnyttja sin mänskliga rättighet att söka åtnjuta asyl i ett annat land! Av världens totala antal flyktingar - det är över 50 miljoner - är det 600 000 som tar sig till EU. Det är alltså av världens flyktingar, eller en promille av EU:s befolkning. Det är som om vi var på en ö med 1 000 personer, och så kommer det en person till. Skulle vi inte kunna erbjuda den enda personen en hos oss 1 000? Så stort är EU:s flyktingmottagande . Jag tycker inte att problemet med EU:s flyktingmottagande är att för många får hjälp, utan jag tycker att problemet med EU:s flyktingmottagande är att för många får fortsätta lida i krigets helvete. Min fråga går till utrikesminister . Jag vill börja med att berömma utrikesministerns stora engagemang och ansvarstagande i diskussionen i ministerrådet gällande lagen om konfliktmineraler. I omröstningen i tog parlamentet ställning för en obligatorisk certifiering för importörer av tenn, tantal, och guld från alla konfliktdrabbade högriskområden STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund att systemet ska övervakas strängare att en analys av reglernas effekter på lokalbefolkningen i konfliktområdena och kostnaderna för EU:s näringsliv ska göras. Jag skulle vilja fråga hur utrikesministern tänker fortsätta driva linje i konfliktmineralfrågan. Den är tuffare och mer progressiv än andra EU-medlemsstaters i rådet. Hur ser läget ut kring denna fråga i rådet? Jag tackar för frågan. Både vi på och jag personligen är just nu väldigt glada över hur den här frågan utvecklas och i vilken riktning det går. har alltså röstat om sin ståndpunkt i förhandlingarna om konfliktmineraler, och det är mycket bra och välkommet att parlamentet vill ha en mer ambitiös förordning. Det viktigaste nu är att förordningen blir både effektiv och kostnadseffektiv och att den inte innebär alltför mycket krångel för företagen. Rådet och parlamentet måste komma överens i den process som har inletts i EU, och där kan man säga att vårt krav att ha en obligatorisk certifiering för dem som importerar från Stora sjöregionen ligger mellan vad rådet och parlamentet vill. ligger vi bra till för att medla och faktiskt kunna bidra till en bra kompromiss, så vi har placerat oss på en bra plats just . Jag tackar utrikesministern för svaret. Precis som utrikesministern nämnde har rådet röstat, och med 402 ja-röster mot 118 nej-röster samt 171 nedlagda röster antog mandatet för att påbörja informella förhandlingar med EU:s medlemsstater i rådet. Utifrån det vill jag fråga hur utrikesministern ser på trepartsförhandlingarna och om hon har någon känsla för vad utkomsten kan bli. Går detta att sia om? Jag tror, återigen, att vår position kommer att bli den att försöka medla mellan de två olika hållningarna. Det är viktigt att hålla fast vid att det ska vara ett obligatorium. Svagheten med det förslag som kom från kommissionen var nämligen att det handlade om en frivillig självcertifiering, vilket jag tycker är ett uttryck som i sig kanske ger en aning om vad det skulle kunna bidra med. Vi kommer snart att tvingas ta ställning till ett mandat i rådet. Då vill vi förstås se på antalet företag, och vi vill behålla kravet på att spårbarhet ska vara obligatoriskt. Vi tittar dessutom på arbete med spårbarhet, för vi tycker att det kan finnas andra faktorer som kan föras in i helheten. Som sagt: Något slags kompromiss tvingas vi förstås att nå fram till, men vi tror att vi kan spela en viktig brobyggande roll här från svensk sida. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det finns väldigt stora utmaningar i den svenska skolan. En av de allra största tycker jag är de ca 15 000 elever som lämnar gymnasiet utan fullgod utbildning. Trovärdiga samhällsekonomiska beräkningar har visat att varje misslyckande belastar samhället med 15-20 miljoner under en livstid. Det finns tyvärr inte heller några bra budgetmodeller som gör att kommunerna har incitament för att satsa på dessa kortsiktiga kostnader som är väldigt långsiktiga vinster för hela samhället. Jag skulle vilja veta vilka åtgärder ministern avser att föreslå för att minska avhoppen och få fler som lyckas i gymnasiet. Tack så mycket för frågan, ! Jag delar helt beskrivningen att genom att inte ge unga de möjligheter och kunskaper de behöver för att bygga sitt eget liv, få makt över sitt liv och få en egen försörjning bygger man upp väldigt stora kostnader för framtiden. Jag har också sett beräkningarna. De gör det tydligt att man bygger upp en framtidsskuld genom att inte ge unga de möjligheter de behöver men också att varje satsning vi gör rätt på skolan är en investering som kan bäras hem. Varje gång vi gör en investering som gör att en person färre riskerar att hamna i det livslånga utanförskap som beskriver gör vi också en besparing i samhällskassan på 15-20 miljoner. De viktigaste investeringarna är i de allra tidigaste åren. Vi kan se att en stor grupp av dem som lämnar gymnasiet är de som aldrig fick med sig grunderna från . Det är också viktigt vad man gör när någon är på väg att lämna gymnasiet, och just nu sitter en gymnasieutredning som till exempel tittar på hur man kan säkerställa att alla genomgår en gymnasieutbildning. finns det idéer i delar av departementet, eller kanske till och med i hela departementet, om att införa ett obligatorium i gymnasieskolan liksom att alla elever ska tvingas att nå en högskolebehörighet. Då är min fråga om ministern verkligen på fullaste allvar tror att det är verkningsfulla medel för att nå målet att alla ska fullfölja sin gymnasieutbildning. Vad det handlar om är att öka den kunskapsmängd du behöver för att klara dig på arbetsmarknaden. klarar du dig inte längre om du inte har med dig gymnasiekompetensen ut. Det är lite att lura unga att säga: Nej, det finns ingen skolplikt i gymnasiet. Det gör ingenting om du hoppar av. Du kommer att klara dig i alla fall. Man klarar sig nämligen inte i alla fall. Det finns nästan inga jobb att få om du inte har gått igenom en gymnasieutbildning. Därför tycker jag att det är fullt rimligt att titta på frågan om vi bör förlänga skolplikten till , som till exempel högerregeringen i nu gör. Men det kan inte vara det enda vi gör. Vi måste också säkerställa att det finns olika vägar att ta sig igenom en gymnasieutbildning, att titta på vilka möjligheter det finns att gå på folkhögskola med folkbildningens goda sätt att möta elever med olika bakgrund redan när de är och vilka andra individuella sätt det kan finnas för att se till att unga får en gymnasieutbildning när det traditionella gymnasiet inte fungerar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag skulle också vilja ställa en fråga till som ministern har varit inne på i några tidigare svar. I stort sett alla kommuner i vårt land tar emot nyanlända, och vi vet att det är stor brist på modersmålslärare och studiehandledare. Ministern nämnde i ett tidigare svar vikten av validering för att fler ska kunna ta de jobben i glesbygd men också i större kommuner. löser man problemet genom fjärrundervisning men också genom att man köper tjänsterna på entreprenad från andra kommuner. Den antagna propositionen pekar på att detta inte längre skulle vara tillåtet. Då är min fråga: Vad ämnar ministern göra åt det här? Jag delar helt beskrivningen. Man kan dessutom vidga beskrivningen till att det handlar om att alla kommuner bör ta ansvar för nyanlända. Det bör inte vara så att vissa kommuner är de som bär hela ansvaret för att människor som flyr från krig och helvete ska få en i . Det är något kommuner i hela bör göra, vilket såklart också förbättrar skolornas möjlighet att göra det här på ett bra sätt. Vi ska utnyttja den kompetens som kommer hit i form av utbildade lärare och andra som kan bidra som studiehandledare och modersmålslärare, och vi behöver öppna upp vägar för fjärrundervisning. Den proposition som behandlar innebär att lagarna öppnas upp i förhållande till hur de har sett ut tidigare. Det är bra. Men det är uppenbart att vi måste titta på hela entreprenadkapitlet och möjligheten att köpa in de här tjänsterna från andra kommuner. Det kommer att finnas möjlighet att lösa det även med den här lagstiftningen, till exempel genom olika former av anställningsförhållanden. Vi är tydliga med att vi vill öppna upp dem ytterligare och kommer att tillsätta en utredning för att möjliggöra det, precis som har önskat och som diskuterats i utbildningsutskottet. Tack, ministern, för svaret! Både och Skolinspektionen har pekat på behovet av att lösa det här problemet för alla de elevers skull som har behov av utbildade lärare. Som ministern säger ska det komma en utredning. Då blir jag nyfiken och undrar: När kommer den, och hur kan vi säkerställa att det går så fort som möjligt? Som lagstiftare i har vi ju att ta ansvar för att den lagstiftning som ska säkerställa detta finns på plats. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund