· H2C120150212fs · 2015-02-12 14:00:53 — Signalspaning har en central roll i den svenska försvars- och säkerhetspolitiken och är viktig för vårt lands förmåga att värna vår säkerhet och hämta in uppgifter om omvärlden. Så har det varit . Den ökade militära närvaron i har ytterligare stärkt behovet av en aktiv svensk signalspaning. Enligt uppgifter från FRA finns det önskemål om en ökad rapportering från myndigheten just med anledning av det anspända läget i . bör då fortsätta att prioritera signalspaning i . Vice statsminister har tidigare ifrågasatt signalspaning i allmänhet och omfattningen av denna i synnerhet. Vice statsminister har också ifrågasatt behovet av signalspaning gentemot . Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister i hennes roll som vice statsminister: vice statsministern bedömningen från FRA att signalspaning i fortsatt ska prioriteras och att myndigheten även framgent ska ha ett starkt mandat i detta område? Tack för frågan! Signalspaning är ett av de verktyg som är viktiga i av oro inte minst i närområde med den ökade militära anspänningen. Jag är medveten om att det också finns konflikter längre bort i området. Vi nåddes av den som vi hoppas positiva nyheten att fredssamtalen mellan de olika parterna om invasion i och de pågående våldsamheterna där kan komma till ett fredligt slut. har inte ifrågasatt signalspaning som ett arbetsmoment i den militära delen. När kontrollen och reglerna infördes för hur vi ska vara tydligare om integriteten för de svenska medborgarna har vi däremot tyckt att vi än så länge har svagheter i regelverket. Det är någonting som man nu tittar på. Men det är viktigt med signalspaning av militära skäl också i . På hemsida kan man, som vice statsministern säger, läsa att man vill riva upp FRA-lagen. Skulle det ske skulle det betyda att vi inte hade någon signalspaning man ska göra en parlamentarisk utredning. Det vore inte speciellt bra för i den nya säkerheten. har också uttalat sig . Hon svarade i en SVT-intervju att man inte tycker att ska gå andras ärenden. Därför bör man eftersöka och klargöra vem som gynnas av att man eventuellt spanar på exempelvis . Vidhåller vice statsministern fortfarande inställningen som hon hade att vi inte bör spana lika mycket på ? Det är tvärtom, . Jag tycker att du läser och tolkar svaren fel i intervjun. Det handlade om att det i det globala samhället avslöjades ganska anmärkningsvärda uppgifter såsom samarbeten mellan amerikanska och andra underrättelsetjänster och bland annat den svenska. Inte minst rapporteringen tillbaka till försvarsutskottet och var ganska undermålig vid det tillfället. Det var också väldigt tydligt att vi behöver ha signalspaning. Men den var otillräckligt reglerad i den form vi hade tidigare. Det är också en anledning att man tittar vidare på de sakerna. Från regeringens sida är det tydligt att signalspaning är ett verktyg inom den militära underrättelsetjänsten som är viktigt att använda. Men vi behöver också adekvata regler för att skydda inte minst integriteten för svenska medborgare. Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsministern. Att regeringen tycker att det är problematiskt med inflytande över den demokratiska processen har inte minst decemberöverenskommelsen visat. Jag vill ställa en fråga om tillkännagivanden. Vi kommer att besluta om ett tillkännagivande om arbetsmarknadsfrågor. Det är ett tillkännagivande om att återstarta en statlig utredning om arbetsförmedlingar som arbetsmarknadsministern har lagt ned. Direkt efter justeringen av betänkandet säger gruppledare i att regeringen kan strunta i tillkännagivande. Min fråga till arbetsmarknadsministern är mycket enkel. Anser regeringen och arbetsmarknadsministern att regeringen kan strunta i tillkännagivanden generellt sett? Mer specifikt: Avser regeringen och arbetsmarknadsministern att strunta i detta tillkännagivande? Det är lite oklart vad frågeställaren egentligen är ute efter. Självklart är det min och regeringens uppfattning att det är roll att hävda demokratin och att det är regeringen som har att följa de lagar och regler som sätter upp. Så fungerar det parlamentariska systemet. Det är också självklart att om beslutar om ett tillkännagivande har regeringen att beakta det i sitt fortsatta arbete. I tillkännagivandet uppmanas regeringen att återstarta den statliga utredningen om Arbetsförmedlingens funktionssätt. Jag tackar för svaret. Om en majoritet i fattar det beslutet förutsätter jag att den kommer att återstartas . Jag har inget mer att tillägga. Vi får se vilka beslut som fattar. Om gör tillkännagivanden till regeringen har regeringen att beakta det i sitt fortsatta arbete. tillämpar nya momsregler vilket slår väldigt hårt mot den ideella sektorn. Jag har själv träffat flera representanter som signalerar om en mycket besvärlig situation. Här i har frågan ställts till finansminister om vilka åtgärder hon tänker vidta. Svaret har varit att för tillfället ska det inte vidtas åtgärder. Jag vill därför ställa en fråga till vice statsminister . Är det hela regeringens uppfattning? Om så inte är fallet, vilka konkreta åtgärder vill vice statsministern vidta för att rädda och hjälpa den ideella sektorn och därmed skapa underlag för att den mycket viktiga samhällsverksamheten för behövande människor kan fortsätta? Tack för en väldigt adekvat fråga! Vi är många som oroar oss för en utveckling där det blir svårare för samhället att utveckla verksamheter som vi alla ser blir alltmer viktiga. Det gäller inte minst arbetet med att hitta en integration på arbetsmarknaden för personer som står långt från den. Det handlar också om ett samspel mellan det civila samhället och åtgärder där man får andra positiva effekter. Det gäller inte minst återbruk av resurser som textilier, kläder och andra produkter. Vi ser att allt fler medborgare i vårt samhälle använder sig av återbruk i sammanhanget. Det är definitivt någonting som oroar oss. Den utveckling av regelverket som har skett utan att regeringen har gjort några ändringar är någonting som vi måste titta på och se om det går att kompensera för eller ändra så att vi med full kraft kan jobba för att dessa aktörer kan fortsätta att vara starka och viktiga samhällsaktörer. Tack för svaret. Det är bra att ministern signalerar en stark uppbackning av den ideella sektorn. Allt annat skulle vara förvånande. Men börjar situationen bli akut. Detta är en viktig verksamhet som bedrivs runt om i landet och som är mycket samhällsnyttig. Någon måste bedriva denna verksamhet. Därför är det angeläget att det vidtas snabba åtgärder från regeringens sida så att inte samhällsnyttig och viktig verksamhet börjar monteras ned. Det är utsatta människor som därmed skulle drabbas. Någon måste ta ansvar för dessa människor. Om inte den ideella sektorn kan göra det på grund av regelverket på bland annat skattesidan måste någon annan göra det. Om samhället skulle gå in och ta kostnaderna skulle det bli mycket större kostnader, men framför allt skulle det skapa problem för de människor som är utsatta. Jag skulle gärna vilja att ministern är lite mer distinkt när det gäller vad hon vill göra. Jag har talat med finansminister , och vi är helt överens om att regeringen ska titta på vad det är man kan göra i den situation som har uppstått efter tolkningar av rättsfall. Det är en prekär situation, och jag tror att vi ska titta både på de möjligheter som finns inom skatteområdet och på andra saker som kan underlätta för den här delen av den ideella sektorn att fortsätta att spela en betydelsefull och även utvecklad roll i vårt samhälle. Vi ser att detta är en uppskattad verksamhet i form av återbruk. Det handlar också, inte minst, om det sociala hänseendet. Detta är verksamheter som inkluderar många människor och som kan få dem ännu mer engagerade för gemensamma samhällsmål. Jag har ingen annan uppfattning än vad jag tror att ledamoten har i det här fallet. Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknadsminister . Ungdomsarbetslösheten har länge varit hög, och det är en av orsakerna till att den borgerliga regeringen fick foten av de svenska väljarna. Vi har sett en rapport från LO om att andelen unga utanför samhället som varken har jobb, utbildning eller praktik växer. Min enkla fråga till regeringen är: Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att motarbeta att fler unga hamnar i utanförskap och för att fler unga ska komma i arbete? Och på vilket sätt ska kommunerna kunna vara delaktiga i det? Detta är, precis som beskriver, ett oerhört stort samhällsproblem och ett oerhört stort problem för de individer - unga människor - som är arbetslösa och som är arbetslösa och hamnar utanför samhället. Många tappar tilltron både till sin egen förmåga och till sina framtida möjligheter. Detta är en av regeringens absolut högst prioriterade frågor. Vi ska se till att utrota långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Det är en mycket hög ambitionsnivå, men ingenting annat duger. Jag ägnar just nu tiden åt att träffa landets alla 291 kommuner. Jag har träffat ungefär 200. Jag för en dialog med dem om hur vi gemensamt mellan staten och kommunerna ska kunna avreglera arbetsmarknadspolitiken - det är mitt ansvar att göra det - så att vi kan använda resurserna samlat mellan kommun och stat så att ett och ett kanske kan bli tre när vi lägger pengarna tillsammans. Det handlar om att göra individuellt utformade insatser för de ungdomar som står längst från arbetsmarknaden. Det kommer att handla om kombinationer av praktik, arbete och utbildning. Jag tackar för svaret. Den fråga som har varit återkommande vid mina besök i olika kommuner och i samtal med såväl arbetsförmedlare som kommunala tjänstemän och arbetslösa är att det behövs lokala lösningar. Kommer det att vara möjligt med de förslag som arbetsmarknadsministern nu talar om? Svaret på frågan är ja. Den här regeringen ska inte begå det misstag som den gamla regeringen gjorde: att sitta inne i och tänka ut sina fiffiga lösningar som sedan faller ihop som en misslyckade sufflé i mötet med verkligheten. Vi ska se till att lösa ungdomsarbetslösheten på riktigt. Då handlar det om riktiga jobb, riktig utbildning och insatser som leder till riktiga jobb och riktig utbildning. Det handlar inte bara om att få in en fot på arbetsmarknaden; det handlar om att rusta ungdomar så att de blir kvar på arbetsmarknaden och inte snabbt blir arbetslösa igen. Detta är en stor uppgift, men det är absolut ingen omöjlig uppgift. Det går, men det krävs en kraftsamling i samhället. Jag är ute och träffar kommuner, företag och den ideella sektorn. Jag erbjuder då kommunerna ett samarbete. Det är frivilligt för dem att vara med. Men har det varit ett oerhört positivt mottagande, och det skulle förvåna mig om inte de allra flesta av kommuner vill samarbeta med staten i ett flexibelt användande av resurser för att på riktigt lösa ungdomsarbetslösheten. Jag har en fråga till landsbygdsministern. Det pågår just nu en ganska förfärlig situation runt om i för våra lantbrukare, och primärt för våra mjölkbönder. ser jag till min glädje att landsbygdsministern har kallat till ett krismöte för både bönder och olika branscher för att försöka lösa situationen. Det är positivt. Men i sin inbjudan ger landsbygdsministern nästan lite direktiv om vad mötet ska handla om. Bland annat nämns förutsättningar för framtiden och marknadens förutsättningar för utveckling. Jag undrar därför hur landsbygdsministern själv ser för svenska mjölkföretag. Kan landsbygdsministern redan nu lova att det inte blir några fördyrande skatter för våra mjölkföretagare? Jag tackar för frågan. Mjölksektorn har det besvärligt . Grunden för det som händer är den globala överproduktionen. Vi har en överproduktion på globalt. Det kanske inte låter så mycket, men i antal liter mjölk blir det väldigt mycket. Som toppen på isberget kommer det som händer med embargo, som givetvis ytterligare försvårar det hela. Till det högnivåmöte som ska hållas kommer representanter från såväl mjölksektorn som mejerisektorn, banksektorn och handeln att vara inbjudna. Där finns också representanter för konsumentsektorn. Här handlar det om att gemensamt titta på vad vi tillsammans kan göra för att underlätta den svåra situation som just nu råder med låga avräkningspriser. Vi ser dock att avräkningspriserna har börjat vända uppåt . Jag tänker inte gå i förväg till branschen och säga: Si och så ska ni göra! Jag välkomnar dem att vara med i diskussionen. Jag undrar lite hur ministern ser på arbetet långsiktigt. Hur skapar vi marknadskrafter utanför för att öka vår export och vår konkurrensduglighet i en alltmer global värld? Regeringen har avslutat satsningen Matlandet , som är en stor exportmöjlighet för svenska företagare. Jag ser inte att vare sig ministern eller regeringen har kommit med några konkreta förslag till hur man kan gå vidare, bland annat i frågan om en livsmedelsstrategi som skulle tas i samverkan. Vi har påbörjat arbetet med en viktig långsiktig lösning - en nationell livsmedelsstrategi. Vi kommer att tydliggöra detta i samband med att vi får betänkande, som vi tar avstamp i. Det är en långsiktig lösning. Den andra är att vi håller på att forma och ta fram en ny exportstrategi, där vi också kommer att vända oss till marknader betydligt längre bort än hemmamarknaden i när det gäller dessa produkter. Vi har bland annat fått ett jordbruksråd på plats i , som jobbar just med mjölksektorn för att få ut mjölkvolymerna på nya marknader. Det har varit framgångsrikt, och bland andra har Arla fått ett antal avtal med kineserna för att få bort volymerna. Vi kommer också att titta på andra länder där vi har för avsikt att sätta in resurser tillsammans med näringslivet inom de här branscherna för att få export av mjölkprodukter men också av andra livsmedelsprodukter. Jag skulle vilja ställa en fråga till justitieminister . Det finns nog ingen som har undgått videofilm och bilder av den hemska händelsen när en nioårig pojke misshandlas av en ordningsvakt i . En vuxen man sätter sig på en liten pojke. Han är ett barn, och han är rädd. Han gråter och kippar efter luft medan en stor hand håller för hans mun och hans huvud dunkas mot golvet. Minst lika upprörande i händelsen är den tvärsäkerhet med vilken Skånepolisen uttalar sig om att detta inte var övervåld utan helt i sin ordning. I regeringsförklaringen klargjordes av att skulle göras till svensk lag. Min fråga är nu: Hur planerar regeringen att säkerställa att rättsvårdande myndigheter som polisen sätter barns rättigheter i första rummet? När blir lag? Jag har också sett bilderna och filmen på händelsen i . Som många andra blir jag djupt tagen. pågår en polisutredning, och vi får se vad den kommer fram till. Jag ska inte föregripa den. Det vore fel. Låt mig säga, rent allmänt, att det är oerhört viktigt att vi har som utgångspunkt att alla barn i ska behandlas med respekt - alla barn. Det spelar ingen roll om du bor i en villa på Solsidan eller på ett asylboende i väntan på att få besked om uppehållstillstånd. Alla barn i måste behandlas med respekt. Det gäller även om du blir påkommen med att kanske ha plankat i kollektivtrafiken. Vi har ju alla varit barn, eller hur? Alla barn i måste behandlas med respekt, av alla oss vuxna men framför allt av myndighetspersoner. Som svar på den konkreta frågan om kan jag säga att vi jobbar med att implementera den. Det finns ytterligare en aspekt i den här tragiska historien. Det rör ensamkommande flyktingbarn som försvinner efter sin ankomst till , precis om den nioårige pojken nu har gjort. Enligt siffror från har 1 465 ensamkommande flyktingbarn försvunnit . Det är tolv skolklasser med barn. Flera hundratals barn försvinner alltså i . Myndigheterna har inte någon kontroll över var de här barnen finns, hur de mår eller om de tas om hand. Den stora majoriteten är tonåringar. Men som händelsen i visar handlar det också om betydligt yngre barn. Jag skulle därför vilja fråga justitieministern vad ni kommer att göra för att säkerställa att ensamkommande flyktingbarn också tas om hand på det sätt som slås fast i . Hur planerar ni att följa upp vad som har hänt med de 1 465 försvunna barnen, de tolv skolklasserna med försvunna barn? Jag tar vid där jag slutade, med . har dragit i gång ett utredningsarbete med målsättningen att ska kunna implementeras i svensk lag under den här mandatperioden. Det kommer vi att leverera till så fort arbetet är färdigt. Det är viktigt att vi gör det, ur många aspekter. När det gäller de försvunna barnen blev jag också väldigt oroad över vad som hände i början på veckan och när vi fick ta del av de här uppgifterna. Man ska veta att en del av barnen kommer tillbaka. De dyker upp i andra sammanhang. De kommer till rätta. Men en del av barnen är borta, och vi kan bara hoppas att de har åkt till något annat land och sökt asyl och kanske blivit omhändertagna där. Men risken är att de hamnar i sammanhang som människohandel och sexuell slavhandel, den typen av saker som vi vet att de här barnen är väldigt utsatta för. får jag en rapport från enligt ett uppdrag från regeringen, där de ska redovisa hur de arbetar med frågorna. Då kommer vi att gå vidare med konkreta planer. Jag riktar min fråga till vice statsminister . Den är mycket kort och koncis. Kommer militära samarbetsavtal med att sägas upp, eller kommer det att förlängas? Det korta svaret är att regeringen, vilket vi redan har sagt , också ser väldigt stora problem med det avtal som finns . Beredning pågår i eftersom det finns möjlighet att säga upp avtalet . Det har kommit lite olika bud. Statsministern har bland annat sagt att avtalet kan komma att omförhandlas, utrikespolitiske talesperson sa att avtalet ska sägas upp och , vice statsminister, hävdar nu att frågan bereds och så vidare. Mot bakgrund av det som har skett i , inte minst då bloggaren har dömts till 1 000 piskrapp och annat, är det förstås viktigt med ett besked från regeringen. har varit tydliga med att de är kritiska till detta avtal. Det har även vi i varit. Därför är det viktigt att få svar på frågan. Kommer detta avtal att sägas upp, eller är regeringens avsikt att avtalet ska förlängas? Frågan bereds som sagt. Det innebär att man har möjlighet att komma fram till en punkt där avtalet ändras eller sägs upp, vilket det finns möjlighet till. Men huruvida regeringen landar i detta återkommer vi med. fanns en liknande möjlighet att säga upp avtalet, enligt alla dess regler. Vid det tillfället hade vi en alliansregering. Jag är, nu i efterhand, väl medveten om att och , åtminstone vid det tillfället, var tydliga med att de egentligen ville säga upp avtalet. Det hade varit bra. Då hade vi haft en annan situation . Och jag kan konstatera att situationen för brott mot mänskliga rättigheter i knappast är ny. Den fanns även . Jag vill ställa en fråga till klimat- och miljöminister . fattade regeringen beslut om nya etappmål i miljömålssystemet för att stärka biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Ett av målen var fler skyddade områden, på land, i sötvatten men också i områden. Landbaserade områden skulle vara , och till havs skulle av de svenska områdena vara skyddade. är det som är skyddade. Min fråga till ministern är: Hur går det med arbetet med de skyddade områdena? Målen ska vara uppnådda till 2020. Då får vi sätta lite fart. Arbetet pågår i forcerad takt. På regeringssammanträdet tog vi faktiskt beslut om ett tydligt uppdrag till Havs- och vattenmyndigheten om att under innevarande år göra en analys över det redan skyddade kapitalet på den sidan. Det handlar inte bara om procentsatser för arealer utan också om skyddet kvalitet. Skyddet är till för att värna om den biologiska mångfalden i de ekosystemen. Det är oerhört viktigt, inte minst för fiskebeståndens utveckling, men också för att vi ska ha rena och friska hav runt våra kuster att bada i och trivas med. Det är ett forcerat arbete. Utöver handlingsplanen får myndigheten också i uppdrag att ta fram en strategi för hur man ska inrätta skyddet . Jag vill tacka ministern för svaret. Det var glädjande nyheter att arbetet är i gång. Finns det redan nu kriterier framtagna på områdena? Och finns det några utpekade områden där arbetet ska komma i gång snabbare? Många väntar på att det ska bli verklighet där just de bor. Finns det några ställen som är på gång, eller är det under beredning? Det är väldigt roligt att se engagemanget runt om i för god marin havsmiljö. Det är ett arbete som också sker globalt. Det är till exempel en av de pågående diskussionerna om hållbarhetsmålen. Vi gjorde några framsteg i den internationella havskonventionen när det gäller möjligheten att instifta skyddade områden på internationellt vatten. Stora delar av havsområdena - globalt sett - ligger ju utanför den jurisdiktion som länderna har. För svensk del kan vi fullfölja strategin att verkligen skydda kvalitativa områden i vårt närområde, som ligger inom vår jurisdiktion, tillsammans med lokala och andra engagerade företrädare som kan vara med och peka ut de svenska pärlorna i områdena. Man brukar åka till eller andra ställen för att snorkla vid korallrev och liknande. Men ibland har vi faktiskt små koraller även i de kalla haven uppe hos oss. Det är kanske inte många som vet det. Det finns många pärlor under havsytan som många kan få uppleva om vi är smarta och skyddar dem på ett bra sätt. Vårdvalet som har funnits i hela landet har gjort det möjligt för patienter att själva välja vårdcentral. Det har också gjort det möjligt att starta vårdcentraler på ställen där inte har haft förmåga att driva vårdcentraler. gjorde regeringen upp med och kom snabbt med en proposition, som inte var riktigt förberedd, om att riva upp vårdvalet. Man fick backa, efter hård kritik både från alla remissinstanser men också från Lagrådet som sa att det inte dög för lagstiftning. fattade socialutskottet beslut om att vi ska tillkännage för regeringen att man inte ska återkomma till om något förslag om att riva upp vårdvalet. sa , vice ordförande i socialutskottet - jag citerar från TT: "Tillkännagivandet är ju tydligt, att man inte ska återkomma med en proposition om att upphäva tvångsloven, så det kommer regeringen inte att göra." Min fråga går därför till vice statsministern: vi få ett löfte från regeringen om att ni inte kommer att återkomma med en proposition om att riva upp vårdvalet? Med risk för att låta som en papegoja vill jag bara säga att regeringen följer praxis för tillkännagivanden från och hanterar dem därefter. Det kommer vi även att göra med de beslut som gäller tvångs-LOV:en. Propositionen har redan återtagits efter kritik från Lagrådet mot beredningsformerna. Huruvida detta förslag kommer att återkomma i någon form eller inte är ett arbete som pågår. Det är ju väldigt tragiskt att vi inte kan få ett rakt besked från regeringen. Det finns en osäkerhet ute i landet bland vårdgivare och bland dem som vill starta eller driver vårdcentralsverksamhet. får de nej när de söker om lån från banken för att utveckla sin verksamhet eller starta en ny verksamhet. Patienter blir lidande och personal blir lidande bara på grund av den våta filt som regeringen har lagt över frågan genom att inte säga om man kommer att återkomma eller inte. Vi kan inte se att det finns med något förslag på den propositionslista som regeringen har presenterat. Jag kan inte tolka det på annat sätt än att regeringen vill låta den våta filten ligga över frågan därför att man inte kan hantera den på något annat sätt. Är det rätt uppfattat? Det är ju ingen hemlighet utan det är allmänt spritt i den politiska debatten att vi är flera partier som ser problem med att tvinga kommunala och landstingskommunala företrädare att tycka vissa saker. Det är en anledning till att vi här i kammaren har haft olika åsikter om vi ska ha den typen av tvingande lagstiftning på den primär- och sekundärkommunala nivån. Jag är medveten om att ansvaret för ett fungerande omhändertagande inom sjukvården ligger på landstingen, och de tar också det ansvaret.