kam-ar · H2C120150325ar · 2015-03-25 16:15:00 — Återrapportering från Europeiska rådets möte Återrapportering från Europeiska rådets möte Vid Europeiska rådets möte stod huvudsakligen tre teman på dagordningen. Det var den så kallade energiunionen, ekonomiska frågor och utrikesfrågor. Dagen innan mötet inleddes genomfördes tyvärr fruktansvärda attacker i , vilket vi är väl medvetna om. Många människoliv gick till spillo. Av det skälet började mötet med en tyst minut för att hedra offren. Vi antog sedermera ett uttalande som fördömde attacken och uttryckte stöd till vad gäller terroristbekämpning men även vad gäller demokratisk, ekonomisk och social utveckling. Vi uttryckte också att EU gärna utökar och utvecklar sitt samarbete med för att uppnå detta. Därefter, herr talman, inleddes mötet med en bra diskussion om energiunionen. Utgångspunkten var kommissionens meddelande från om en energiunion med så kallad framåtsyftande klimatpolitik. Den bygger på tre kännetecken: Det ska vara trygghet, det ska vara hållbarhet och det ska vara konkurrenskraft i EU:s energiunion. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Därutöver finns det fem dimensioner med som energiunionen bygger på: försörjningstrygghet, inre marknad, energieffektivisering, minskade klimatutsläpp samt forskning och innovation. Inför och under mötet var det flera som drev att vi i huvudsak skulle fokusera på dimensionen försörjningstrygghet. Men hade tillsammans med en rad andra länder verkat för och lyckats få igenom att skulle både diskutera och komma med vägledning om alla de fem dimensionerna i kommissionens meddelande. Jag är nöjd eftersom det också blev slutresultatet. Slutsatserna som antogs visar väldigt tydligt på kopplingen mellan dessa fem dimensioner. De är starka var för sig, men de är ännu starkare tillsammans. Det är mycket viktigt. För att ge några exempel är det självfallet så att en fungerande inre marknad för energi bidrar till ökad försörjningstrygghet. Även energieffektivisering - där vi har fått in bra skrivningar - bidrar till försörjningstrygghet, men det bidrar också till minskade klimatutsläpp. Det är väldigt bra att det finns tydliga skrivningar om förnybart och om att utveckla styrningen för att följa upp 2030-målen och att vi dessutom är tydliga med vikten av att EU nu samordnar sig och får till ett starkt budskap inför klimattoppmötet COP 21 i . Rådet fick vid mötet ett uppdrag att återrapportera till . Också kommissionen kommer senare att rapportera om hur det konkreta arbetet med att följa upp meddelandet ska gå till. Därför kommer också regeringen att återkomma till i de här frågorna. diskuterade även det ekonomiska läget. ECB-chefen som deltog talade om de delvis förbättrade tillväxtsiffrorna. Men det är inget tvivel om att vi ändå har många utmaningar för ekonomi och behöver diskutera dem, vilket vi gjorde. Vi ställde oss bakom de tre prioriteringar som kommissionen hade angett i sin årliga tillväxtöversikt, nämligen vikten av investeringar, strukturreformer och ansvarsfull finanspolitik. Vi hade också en bra diskussion om TTIP. Flera av oss framförde att ett bra sådant avtal kommer att skapa förutsättningar för tillväxt och jobb. Budskapet från mötet blev att det är viktigt att ha en hög ambitionsnivå att slutföra förhandlingarna snart. Vi skulle helst vilja se ett avtal på plats . För mig var det också viktigt att framhålla att ett avtal inte får begränsa de demokratiska möjligheterna att stärka exempelvis skyddet för miljön, löntagarnas rättigheter, skyddet för människors hälsa eller djurskyddet. Även om det låg utanför själva mötet kan jag nämna att vi i samband med den ekonomiska diskussionen fick en återrapportering från det informella mötet om situationen i som hölls i marginalen av . I det mötet deltog kommissionens ordförande , rådets ordförande , ordföranden i Dijsselbloem, premiärminister , president och förbundskansler . Det fattades inga nya beslut vid detta möte, men det var uppenbarligen en möjlighet för de olika ledarna att stämma av hur uppföljningen av den överenskommelse som gjordes inom har fungerat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Låt mig fortsätta med diskussionen om och . Stridigheterna i har visserligen gått ned i intensitet sedan införandet av vapenvilan . Men separatisternas brott mot vapenvilan och kontinuerliga militära stöd till separatisterna ger anledning till oro. Därför var det oerhört viktigt att medlemsstaterna vid mötet stod eniga och kunde komma överens om att vi tidsmässigt tydligt kopplar de restriktiva åtgärderna mot till efterlevnaden av Minsköverenskommelsen, som ju sträcker sig fram till slutet av 2015. Vi hade gärna sett att ett formellt beslut om förlängning av sanktionerna hade fattas , men om detta fanns ingen konsensus vid det här mötet. Men det viktigaste är att vi har en tydlig politisk överenskommelse om att nödvändiga beslut kommer att fattas under de kommande månaderna. Slutsatserna ger också beredskap för att vid behov vidta ytterligare åtgärder och, vilket är viktigt: EU fortsätter att fördöma den olagliga annekteringen av och håller fast vid icke-erkännandet. Diskussionen vad gäller östliga partnerskapet blev ganska kort, men det hänger så klart ihop med diskussionen om relationen till . Vi var vid mötet helt eniga om EU:s fulla stöd till det östliga partnerskapet och att relationerna med de sex partnerländerna ska stärkas. Jag informerade också vid detta möte om att jag kommer att delta i toppmötet i senare i vår. Slutligen hade vi också en diskussion om . Den höga representanten, , informerade om läget på marken och om de ansträngningar som pågår för att hitta en diplomatisk lösning på krisen. Vi uttalade ett starkt stöd för FN:s ansträngningar. När det finns ett avtal och en samlingsregering står EU berett att samarbeta med andra länder i regionen och andra internationella aktörer för att stödja genomförandet av en sådan politik och en sådan regering. beklagade naturligtvis också förlusten av migranters liv på , strax utanför våra egna gränser, och kom överens om att mer måste göras, inklusive att stärka Frontexinsatsen . Det påpekades också att flyktingfrågan är en angelägenhet för alla medlemsstater, något som har drivit hårt för att få fram. Europeiska rådets ordförande meddelade slutligen att han kommer att resa till snart, tillsammans med den höga representanten, och utrikesministrarna återkommer också till frågan vid sitt nästa möte. Detta var min återrapportering från Europeiska rådets möte. Jag vill tacka statsministern för återrapporteringen från . Det är glädjande att energiunionen har blivit mer balanserad än vad som var tänkt från början. Jag är glad för att regeringen tillsammans med andra länder har varit pådrivande i det här. Självklart är det viktigt att tala om försörjningstrygghet, inte minst i relation till situation. Men är det viktigt att tala om grön och förnybar produktion och effektivare energianvändning liksom, precis som statsministern sa, att lyfta detta med forskning och innovation. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Forskning och innovation är viktigt för att åstadkomma tillväxt i EU. Det ser inte så bra ut. Väldigt många människor är arbetslösa. Det finns en risk i att man glömmer bort tillväxtfrågorna och arbetslöshetsfrågorna när det är så många andra frågor som dominerar på dagordningen. Jag är också här väldigt glad att regeringen tillsammans med några andra länder har drivit på för att få upp tillväxt- och sysselsättningsfrågorna. Det hela hänger ihop. Det handlar om forskning och utveckling. Det handlar om ett nytt handelsavtal med , med alla utmaningar detta kan innebära, och det kan också innebära väldigt många nya jobb. Men det handlar också om att främja kvinnors arbetskraftsdeltagande i EU. Med det låga arbetskraftsdeltagande som är förlorar vi väldigt mycket resurser. Jag skulle vilja fråga statsministern om denna fråga diskuterades något vid mötet. Det var väldigt viktigt att hålla i balansen i energiunionen. Vi får se till att verkligen vidhålla detta, för de tre förstärker varandra, som jag sa. Jag har all respekt för de länder som har problem med försörjningstryggheten. Vi ska hjälpas åt för att de inte ska behöva ha den oron. Det är bland annat därför unionen är till. Men precis som påpekar är balansen avgörande. Det är detta vi har haft uppe. När det gäller forskning, innovation, jobb och tillväxt kan vi se samma sak. Inför toppmötet var vi noga med att påpeka - detta fanns nämligen knappt med då - att vi inte kan släppa den här frågan. Det handlar om att se till att inte minst våra ungdomar kommer i arbete så fort som möjligt. Att knäcka långtidsarbetslösheten är en fråga som det inte räcker att man bara har uppe , utan den ska finnas med . Det var också av den anledningen som vi, tillsammans med flera länder, inför mötet kunde se till att den kom med i slutsatserna på det sätt som den nu gjorde. Här kunde vi också bekräfta kommissionens förslag till prioriteringar vad gäller tillväxtanalysen, och det var bra. Jag är glad över att också tar upp frågan om kvinnors arbetsmarknad, för det är precis ett sådant perspektiv som vi ska vara tydliga med och hålla i. Jag gjorde det i mitt inlägg. Framför allt tror jag att det är viktigt att visa att detta är både en moraliskt rätt fråga - att kvinnor och män har samma möjligheter på arbetsmarknaden - och en ekonomiskt smart fråga. Det är dags för fler att se det, så att man tar sig an detta på ett helt annat sätt. Får kvinnor och män samma möjligheter på arbetsmarknaden har vi en helt annan möjlighet till bättre tillväxt. Den frågan har vi absolut med. Tack, statsministern, för svaret! Jag tänkte ta upp det som väl var huvudfrågan på mötet, nämligen . Det har ju varit mycket spekulationer om huruvida man skulle kunna nå en enighet eller inte, och det är väldigt glädjande att man kunde nå en enighet, men inte om ytterligare sanktioner. Statsministern nämnde att frågan kommer upp på kommande toppmöten. Självklart är det otroligt viktigt och grundläggande med varje lands rätt att bestämma över sin egen framtid när vi talar om . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag skulle vilja fråga statsministern om han skulle vilja utveckla något hur han ser på möjligheterna att få en enighet kring ytterligare sanktioner framöver. Det är ju ingen hemlighet att det har varit lite olika syn på detta, framför allt när det gäller om det ska bli ytterligare sanktioner. Därför tog jag på det förra toppmötet upp att vi måste ha beredskap för det. Det har vi fått kvitterat. Det finns beredskap, och man utarbetar vad det i så fall skulle kunna vara. Men det gäller alltså ytterligare sanktioner. Det som var huvudfrågan här var om de befintliga, existerande sanktionerna skulle förlängas . Vi hade den uppfattningen. Men efter att ha besökt och pratat med president , som tydligt säger att det viktigaste nu är att behålla enigheten i EU och att det är det som är avgörande för framgång här, kunde jag nöja mig med att den politiska uppgörelsen innehåller att vi kopplar sanktionerna till Minsköverenskommelsens genomförande, och det ligger . Det innebär att vi snart måste ta ett beslut om förlängning. Tack, statsministern, för återrapporten! Jag har några frågor angående TTIP, alltså handelsavtalet mellan och , och läget i de förhandlingarna. I de slutsatser som vi har fått ta del av och som också statsministern nämnde är ambitionen att avsluta förhandlingarna . Det står också att medlemsstaterna och kommissionen bör intensifiera sina insatser för att informera om avtalets fördelar samt öka dialogen med det civila samhället. Jag har några frågor om detta. Hur ser statsministern på det fortsatta arbetet med TTIP? Hur ser statsministern på tidsplanen för det fortsatta arbetet? Tror statsministern att det går att få till avtalet ? Jag har också en fråga angående de länder som är kritiska till handelsavtalet - det är tre länder som är kritiska. Hur ser statsministern på förutsättningarna för att de länderna ändå ska, så att säga, bli överens med de övriga EU-länderna, så att förhandlingarna kan avslutas? Och : Hur ser regeringens plan ut för att öka informationen om fördelarna med avtalet? Vad gäller det fortsatta arbetet pratade jag med kommissionär . Det här är inga enkla frågor, men det finns ett brett stöd i kommissionen och rådet. Enligt kommissionären går de förhandlingar som förs framåt. Det finns en öppenhet som jag tycker är väldigt bra. De positioner som man i EU kommer överens om läggs ut på EU:s hemsida. Alla kan följa det och se vilka framsteg som görs. Men, återigen, det är väldigt svårt att sia om huruvida det kommer att bli eller inte bli ett avtal. Låt oss arbeta så bra som möjligt för att det ska bli ett, med de förutsättningar som jag nämnde i inledningen: Vi ska skydda demokratin, skydda människors hälsa och så vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Tidsplanen är att försöka bli klar . Det är med tanke på att sedan går in i valtider. Vi räknar med att det hela kommer att förskjutas om vi inte blir klara . Det skulle vara olyckligt. Jag kommer att besöka under kommande veckoslut och och har möjlighet att ta upp frågan där. Jag uppfattar det som att man i är lite orolig över just tidsplanen för TTIP. Men låt oss se framtiden an. Jag har en annan fråga. Den rör investeringsplanen, som vi har diskuterat både här i kammaren och i vid åtskilliga tillfällen. Vi har från Alliansens sida haft synpunkter bland annat på finansieringen. Vi uppfattar det som att regeringen alltmer håller med om den kritik som vi har framfört. Det framfördes också kritik angående investeringsplanen från Europeiska revisionsrätten. Jag vill då fråga: Diskuterades den frågan över huvud taget vid mötet? Nej, inte detaljerat. Det är ingen hemlighet att det har framförts kritik, men en hel del av den kritiken har tagits om hand, och det har medfört justeringar i hanteringen. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi verkligen ser till att få denna på plats. Är det någonting som vi behöver runt om i är det investeringar. Kan man göra den här sammanläggningen av resurser från banken och kommissionen är det en framgång. Det handlar om att försöka få till en uppväxling av de pengarna så att vi får upp investeringsvolymen. Vi har all anledning att försöka stödja det arbetet. Men, som jag har sagt tidigare, vi vill självfallet inte att det ska innebära ökade medlemsavgifter, utan det får tas genom omprioritering inom befintlig budget. Det är utgångspunkten. Vi får tillbaka besked närmare om hur man tänker ta sig an detta. Jag vill tacka statsministern för återrapporteringen även om den dessvärre inte särskilt mycket berörde frågan kring det östliga partnerskapet. Men på Europeiska rådets möte uttrycktes ett starkt engagemang för just det östliga partnerskapet och för att förbindelserna ska stärkas till vart och ett av de sex partnerländerna. menar i sin rådsslutsats att man ska utöka samarbetet i fråga om bland annat rörlighet och att man ser fram emot att , och nu ratificerar associeringsavtalen. inställning är däremot att dessa associeringsavtal inte under några som helst omständigheter ska skrivas på. De avtalen är ett första steg till medlemskap för dessa länder. I förlängningen är det så för alla sex länder, men i det korta perspektivet gäller det kanske framför allt , och . Vi kan konstatera att EU befinner sig i en väldigt djup kris. Att i det läget ytterligare spä på krisen genom att fördjupa samarbetet med de här konfliktområdena och oroshärdarna måste ses som direkt kontraproduktivt när det gäller att lösa både EU:s och dessa länders problem. Lägg därtill den väldigt utbredda korruption och fattigdom som råder i dessa länder. Då torde det stå klart för envar att dessa länder inte hör hemma i Europeiska unionen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Min fråga till statsministern är: Är det statsministerns uppfattning att , och ska bli medlemmar i unionen? Om svaret på den frågan är ja är nästa fråga: När ska dessa länder bli först kandidatländer och sedan medlemsländer? På det förberedande möte som vi hade i inför uttryckte både statsministern och flera andra partier att de i förlängningen ville se de här länderna som medlemsstater i unionen. Ja, det är och har länge varit EU:s inställning och bergfasta övertygelse att vi bygger fred genom att knyta länder så nära varandra som möjligt. Hela EU:s samarbete bygger på precis den principen. Det var det som hände när grundades , 1950. Det var i ruinerna av de krig som hade sett som det här påbörjades. Vi får aldrig glömma det. Det är självklart så när det gäller vår egen kontinent att det är bra om fler länder kan komma med i den här gemenskapen. Det bidrar till ekonomisk utveckling och därmed till social utveckling. När vi kopplar ekonomierna närmare varandra lägger vi också grunden för en fredlig utveckling. Det är helt och hållet upp till respektive land att fatta sina beslut. Det vi strider för just nu är att ska kunna göra det. ska kunna fatta sina beslut. Vad EU gör är att säga: Välkommen att skriva på de här associeringsavtalen! Det får länderna göra om de vill. Avtalen är förhandlade. De finns där, och de som vill får självfallet skriva på. Det finns olika ambitioner bland de sex partnerländerna. De tre som nämndes av har en högre ambition. Vi har inlett de här diskussionerna. Då ska vi självfallet inte nu stå och säga: Nej, vi vill inte att ni skriver på dem. Det är klart att vi vill det. Och det är klart att vi vill att de i förlängningen också, när det så passar och när förutsättningarna är rätt för länderna och deras situation, ska ha möjlighet att bli medlemmar. Det har varit avsikten . Men jag har inte den tidtabellen - det har ingen - utan det får följa av den process som pågår. Men inriktningen är helt klar. Vi vill att det ska bli så - ja. Jag vill tacka statsministern för svaret på min fråga. Jag tolkar svaret som att regeringen och statsministern har uppfattningen att , och ska bli kandidatländer för att i förlängningen bli fullvärdiga medlemmar av unionen. Jag och mitt parti, , finner den inställningen väldigt beklaglig. Vi har sett länder som är medlemmar i unionen, som inte klarar av sin ekonomiska situation. Detta går ut över de andra medlemsstaterna, inte minst som är den största nettogivaren till unionen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi kan också konstatera att det i de här länderna råder en väldigt stor fattigdom. Blir de i förlängningen medlemsstater i Europeiska unionen kommer det att gå ut över den svenska välfärden och de svenska skattebetalarna. Lägg därtill att det, som sagt, är väldigt konfliktfyllda länder som inte ens kan kontrollera sina egna landgränser. Jag menar att statsministern borde tänka om i den här frågan och inte förespråka medlemskap för de här länderna. De här processerna tas steg för steg. Det innebär att det finns vissa saker som måste vara uppfyllda för att man ska ta nästa steg och eventuellt nästa steg. Därför kan vi inte se den tidtabellen. Men det är riktningen jag pratar om. Jag skulle vilja säga så här: Det riktigt allvarliga för och vår utveckling och välfärd vore om vi hade en kontinent som inte fungerade, där vi hade sämre handel och där vi hade mer tullar och mer gränser mellan länderna. Vi har kommit ur det. vill vi gå i en annan riktning, där vi utökar de här möjligheterna. När det går bra i går det också bättre för . Det är vårt närområde. Det är vår kontinent. Det är här vi hör hemma. Även om vi vill utveckla och kommer att utveckla export och handel med länder som ligger långt bort från är det här fortfarande vår hemmakontinent. Det är oerhört viktigt att den fungerar bra, och den fungerar bättre inom ramen för Europeiska unionen. Jag tackar statsministern för återrapporten. Det här toppmötet handlar ju om energiunionen, sysselsättningen, ekonomin och oroligheterna i vår omvärld. För mig finns det en sak som förenar allt detta och som är nyckeln till lösningen på alla dessa problem, och det är just energiunionen och hur vi hanterar våra energi- och resursfrågor. Om vi har en tillväxt som bygger på massiv import av råvaror försvinner pengarna ut ur ekonomin igen. Om vi inte satsar på förnybar energi och energieffektivisering får vi färre jobb per investerad krona. Det blir fler jobb per investerad krona om man investerar dem i energieffektivisering. Om vi inte minskar vårt importberoende av gas, olja och andra icke förnybara råvaror göder vi de konflikter som sker i vår omvärld. De icke-demokratiska stater som invaderar andra finansierar detta genom försäljning av råvaror, och terrorgrupper finansierar sin verksamhet genom försäljning av olja. För mig är alltså energiunionen nyckeln till lösningen. Det ska vara en union för vår planet, en union för vår säkerhet och en union för solidaritet. Fattiga länder ska också ha tillgång till nödvändiga råvaror. Min fråga till statsministern är vilken tyngdpunkt han märkte hos de andra länderna när det gäller att satsa på just den gröna omställningen, energieffektiviseringen och de bitarna av energiunionen. Fanns det någon kritik mot kommissionens tillbakadragande av förslaget om cirkulär ekonomi och väntan på deras nya förslag, som de påstår ska vara mer effektivt? Utan genomförandet av de bitarna tror jag nämligen inte att vi kommer att nå de andra målen heller. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte tar upp den viktiga frågan om de fem dimensioner vi har varit inne på tidigare. tog upp det. Det är lite olika mellan olika länder när det gäller vad man lägger tyngdpunkten på. Som jag sa fanns det inför mötet en ambition att fokusera på just försörjningstryggheten. Jag kan ha respekt för det också, för det är många länder som verkligen lider av osäkerhet och känner sig bundna till , utveckling och välvilja. Det är ingen rolig position. Det var dock av det skälet vi höll i och sa att det är precis därför vi måste titta på hur vi reducerar CO2, det vill säga även gasanvändning, och hur mycket mer förnybart vi kan föra in. Vi måste ha den dimensionen med, och vi måste ha med effektiviseringen. Flera av länderna som har problem har en högre energiförbrukning än vi har per enhet bnp, exempelvis. När jag var i berättade de för mig att de har så hög gasförbrukning som ett genomsnittligt EU-land. är inte medlem i EU, men det visar på ett problem. Där måste det alltså till något annat, och där är energieffektivisering en lösning - och därmed också en del av lösningen på problemen vad gäller försörjningstrygghet. Den diskussionen är alltså igång, och det är den även inom EU. Jag menar att detta också är en väldigt stor möjlighet till innovation och till att ligga i framkant. kan vara i framkant, och vi är - samt ska fortsätta vara - långt fram. Då kommer nämligen andra länder att efterfråga våra lösningar. Vi kan bidra till en bättre miljö, och det är även en stor möjlighet att bidra till fler jobb. Det ska vi göra. Jag tackar statsministern. När det gäller bästa sättet att uppnå försörjningstrygghet vill jag säga att solen skiner över alla länder, vinden blåser i alla länder, vågorna skvalpar mot alla kuster och skogen växer i alla länder där det finns någon skog kvar. Det innebär att alla länder har alla förutsättningar att göra sig oberoende av eller andra. Jag tror att det är otroligt viktigt att vi kommer förberedda till , att visar ett föredöme och att vi är villiga att bidra till tekniköverföring. Statsministern sa att rådet kommer att återkomma till energiunionen . Min andra fråga blir därför om det kommer att ske före Parismötet, så att vi har ett effektivt åtgärdspaket vi kan visa upp för vår omvärld. Vi har varit tydliga med att vi vill att EU ska vara tydligt i COP 21-förhandlingarna.