· H2C120150416fs · 2015-04-16 14:00:59 — Regeringen har också precis presenterat en vårbudget med många satsningar på området. En av dem är inrättandet av ett nationellt resurscentrum för arbetet mot rasism och intolerans, inspirerat av i . Det är en angelägen demokrati- och utbildningssatsning som jag är särskilt glad över att vi får till stånd. Vilka anser ministern är de viktigaste åtgärderna för att vända utvecklingen i skolan, och hur syns de i vårbudgeten? De tre viktigaste utmaningarna handlar om detta. Lite som jag var inne på i en tidigare fråga hänger också kunskapsfrågorna ihop med rasism, kränkningar och mobbning. En skola där många elever inte tidigt fått med sig vad de behöver för att hänga med i de sena ämnena riskerar att bli en skola med dålig arbetsmiljö. Kunskaps- och ordningsfrågor, som det så ofta kallas, hänger ihop. har de setts som två motsatser, men så funkar det inte. Det är klart att det också behövs särskilda insatser för att motverka till exempel just rasism. Att känna till var de rasistiska rötterna finns, varifrån dessa föreställningar om människor kommer, rasismens historia i vårt land, är viktiga för att lärare ska kunna bemöta rasismen i sina klassrum. Därför är det bra att göra denna särskilda satsning dels genom Forum för levande historia, dels genom ett i , som ska ge lärarna verktygen för att bemöta rasism och rasistiska föreställningar i sina klassrum. Jag har också en fråga som riktar sig till utbildningsminister . Den gäller den skolkommission som regeringen tillsatte . Det är bara som alliansregeringen utsåg ett utbildningsvetenskapligt råd bestående av tolv forskare från olika discipliner. De var alla knutna till utbildning på något sätt. Men har den nuvarande regeringen ersatt rådet med en skolkommission där endast en tredjedel har någon forskningsanknytning. Resten är i huvudsak representanter från facket och lokalpolitiken. Jag har två frågor med anledning av detta. Vad förväntas komma fram till som inte det utbildningsvetenskapliga rådet hade kunnat göra? Varför har regeringen lägre ambitioner när det gäller kopplingen till forskning? Högskole- och forskningsministern var inte heller med vid presentationen av . Vi har inte lägre ambitioner när det gäller forskning. Det vet jag att kan relatera. Just det tidigare utbildningsvetenskapliga rådet hade till uppgift att bolla förslag som regeringen kom fram till och ge kritik och synpunkter samt diskutera frågorna. Det är en viktig uppgift där den typen av forskarkontakter behövs. Men det vi gick till val på, och där finns ett särskilt behov, var att skapa en kommission som består av företrädare för professionen och företrädare för forskningen. De har fria mandat att lägga fram förslag för att möta de stora utmaningarna när det gäller styrning, jämlikhet i skolsystemet och utveckling av klassrumsnära metoder. Vi låter nu göra en djupgranskning av svensk skola, men den får inte stanna på hyllan. Granskningen måste sedan bli ett svenskt handlingsprogram, och kommissionen har till uppgift att ta fram ett sådant handlingsprogram. Tack, utbildningsministern, för svaret! Jag har en kort följdfråga. Det är inte så att det saknas underlag för att fatta beslut om den svenska skolan. IFAU lade fram en viktig rapport, och vi väntar på som ska läggas fram . Vi vet en del av innehållet redan. Utbildningsministern lovade att vända skolresultaten . Varför vänta till 2017 när ska lägga fram sina förslag? Varför vänta , utbildningsministern? är faktiskt för bra för att använda rubriksättning i som argument i en skoldebatt i . Vi hade en plan för vad som skulle uträttas i regeringen. Det är viktigt att när man sätter sig i en regering inte komma oförberedd utan veta vad som behöver göras för att lägga grunden så att lärare och rektorer kan vända utvecklingen i skolan. En av de sakerna var att tillsätta . Den fanns i den plan vi lade fram. Vi ville vänta tills var på väg att bli färdigt med sitt underlag. Precis som säger har vi mycket underlag om vad som är utmaningarna i svensk skola. , , Skolinspektionens rapport från sina av inspektioner, utredning - det är flera olika utredningar som berör brister i skolan. Det som saknas är att professionen och forskningen tillsammans med politiken har lagt handlingsplanen framåt. Vad är det som ska göras för att möta utmaningarna och problemen? Det kommer kommissionen att ha fria mandat att utforma. Frågan om de äldres väl och ve är viktig för vänsterregeringen, sa äldreminister från talarstolen. Socialdemokraterna var redan i opposition skickliga på att tala om miljarder men siffersätta i miljoner. 1 miljard är 1 000 miljoner. Det är vad som föreslås i satsningar i äldreomsorgen i vårbudgeten. Men när man granskar vad det faktiskt handlar om är det inte miljarder utan snarare 60 miljoner, det vill säga av den utlovade miljarden. Detta lyckades man med genom att ta bort den nu gällande demensplanen. Man satsar inte på personalens kompetensutveckling inom äldreomsorgen. Man tar bort samverkanspengar för kommuner och landsting, och man tar bort kvalitetshöjning och kvalitetskontroller. Är verkligen äldreministern nöjd med utfallet? Tack för frågan! Det här är en viktig fråga för regeringen. Det säger man också att den var för högerregeringen. Skillnaden i satsningarna på äldreomsorg är att vi avsätter 1 miljard till bemanning i äldreomsorgen och 2 miljarder per mandatperiod. Jämfört med det oppositionen ville göra är det 2 miljarder extra nya pengar - 2 miljarder, inte miljoner. Med 2 miljarder kan man göra mycket när det gäller bemanning - i verkligheten "bekvinning". Jag skulle gärna se att det var fler män som slogs om de viktiga jobben i äldreomsorgen . Vi kommer att jobba med olika frågor som rör kvalitet och kompetens inom äldreomsorgen. Det är en satsning i första hand på dem som behöver tjänsterna, men det är också en satsning på dem som jobbar där. Tack, statsrådet, för försök till svar! Om vi ska vara ärliga är anslaget till äldreomsorgen i vårbudgeten 60 miljoner, inte 1 miljard. Låt oss hålla oss till det som anförs i fråga om bemanning. Socialdemokraterna är i vissa stycken ärliga mot miljarderna, inte miljonerna, nämligen när det gäller fördyringar för löntagare och företagen, det vill säga skattehöjningar. Där höjer man med mångmiljardbelopp. Det gör man bland annat genom att ta bort sänkningarna av arbetsgivaravgifterna för unga. Arbetsgivarna får färre incitament att anställa yngre människor i vilken verksamhet det vara månde. Tror äldreministern när det handlar om bemanningen i äldreomsorgen att fler unga kommer att lockas in i yrket genom att arbetsgivare stimuleras till att betala mer i skatt för att anställa yngre? Tack, igen, för frågan! Jag upprepar att det handlar om 2 miljarder extra till bemanning i äldreomsorgen. Det är mycket pengar, och det är en välkommen satsning på bemanning i äldreomsorgen. Det är fråga om 2 miljarder extra . Vi kommer att följa upp detta med en demensplan. Vi kommer att jobba med en strategi mot fallolyckor. Vi kommer framför allt att tillsätta en kvalitetskommission, som vi har talat om tidigare i kammaren, som ska följa frågor om kvalitet, kompetens och så vidare. När det gäller satsningar på dem som ska jobba i äldreomsorgen hoppas jag att det här kommer att bidra till att heltid blir norm, färre delade turer och bättre jobb för dem som jobbar hårt inom äldreomsorgen. När det gäller unga har vi satsningar på traineeplatser. För långtidsarbetslösa har vi satsningar på extratjänster. Jag tycker att paketet är bra. Jag är nöjd med att vi satsar på bemanning. Det är något som alla . Min fråga vänder sig till försvarsministern. utrikesminister uttalade sig i om att han såg möjligheten till en försvarsallians mellan våra två länder . ser ett fördjupat samarbete med som något högst positivt. Vi tycker att det är bra att försvarsministern har tagit på sig ledartröjan när det gäller att fördjupa samarbetet ytterligare. driver, som känt, en politik för en försvarsallians med - snart. I finns en folklig majoritet för en försvarsallians. Hur det ser ut i vet vi inte, för inget opinionsinstitut har ännu kollat upp det. Våra två länder har en defensiv agenda, så ett fördjupat samarbete i form av en försvarsallians vore på sin plats. Anser inte försvarsministern att det vore på sin plats att upprätta en tidsplan för hur man kan fördjupa försvarssamarbetet till en fullvärdig allians? ställer en mycket intressant fråga. Det är klart att vi måste fördjupa samarbetet med . Det har vi klargjort mycket tydligt från regeringens sida. Det vi planerar nu är att öva och arbeta med scenarier bortom fredstida förhållanden. Det är ett stort steg att ta för två alliansfria länder. Jag nöjer mig med att tala om det som mandatet jag har innebär och det som vi nu ska fullfölja. Det är en stor utmaning. Dessutom övar vi tillsammans. Vi kommer att ha personal från representerad på Försvarsdepartementet. Vi kommer att ha svensk personal i . Vi kommer att titta på att använda ankarplatser i och . Vi kommer att titta på att använda baser. Vi bygger ett gemensamt marint förband. Vi kommer att vara väl representerade i varandras övningar. Så och är inne i en intressant process. Jag tackar försvarsministern för svaret. Det låter onekligen som att regeringen på något sätt planerar för en försvarsallians utan att direkt säga att man gör det. Därför vore det väl rimligt att man upprättar en tidsplan så att svenska folket vet vad som är på gång, om inte annat av demokratiska skäl. Om regeringen inte avser att fördjupa samarbetet till att fullt ut bli ett försvarsförbund mellan två så ytterst defensiva länder som vi ändå är, i vilket läge skulle välja att avstå från att bistå med såväl militära som civila medel om skulle bli överfallet av något grannland? har helt rätt när han säger att vi är två defensiva länder som går allt närmare varandra. Att spekulera i vad vi gör i olika typer av scenarier och olika typer av händelser vore fel. Vad vi gör nu är att vi skapar möjligheter att tillsammans ingripa i den händelse att det på något sätt uppstår en krissituation. Jag vill påminna om att det finns både europeiska och nordiska solidaritetsförklaringar i sammanhanget som kan påverka hur vi väljer att agera i ett givet läge. Det handlar också om att agera på ett sådant sätt att vi inte hamnar i den yttersta av situationer utan förebygger det. Det samarbete vi har med är ett led i att vi inte ska hamna i den typen av situationer utan tillsammans bidra till att stabilisera situationen i och i vårt närområde. Jag skulle vilja ställa en fråga till försvarsminister . Jag är inte bara riksdagsledamot; jag är även anställd i Försvarsmakten. kommer jag att åka på en övning för att förbättra mina kunskaper och sätta mig in i de saker som jag behöver kunna utifall att en av de här kriserna uppstår. Vi vet ju alla hur det ser ut runt om i vår omvärld och vilka förändringar som sker. Naturligtvis kommer många av mina kamrater som är anställda i Försvarsmakten att ha frågor till mig och kräva svar. Därför undrar jag: Vad har försvarsministern för syn på det som händer i vår omvärld och på vår beredskap? Vad ska vi göra för att säkerställa vår säkerhet? Även ställer en mycket intressant fråga. Det som sker i vår omvärld nu har rubbat den europeiska säkerhetsordningen. Det är ett grundläggande faktum. Den ryska annekteringen av är olaglig. Den stämmer inte överens med internationell lag och rätt och folkrätt. Den ryska inblandningen i konflikten i är lika oacceptabel. Det ryska trycket på de baltiska staterna är också någonting vi behöver notera. Detsamma gäller den ökade övnings- och underrättelseverksamheten i vårt närområde samt de stora övningar man har genomfört i Arktisområdet med den medföljande deklarationen att man ser militära intressen i sammanhanget. Det här leder till att vi måste ha en ökad militär förmåga och en bättre stabilitet i personalförsörjningen. Vi måste också investera i olika vapensystem . Vi vet ju alla att vi har problem med material, personal och kunskap inom det svenska försvaret. Det är någonting som har åsidosatts . Vi har gått från ungefär 1 ½ procent av bnp till i försvarsutgifter, och det påverkar naturligtvis våra möjligheter att säkerställa alla de delar som behövs för att försvarsmaskineriet ska kunna fungera. Det har skett en hel del nu på slutet. Försvarsberedningen har jobbat intensivt dygnet runt för att komma fram till hur vi ska fortsätta och hur vi ska se på det här . Man blir lite orolig när vissa partier kliver av och inte längre vill delta i en så pass viktig fråga. Hur ser försvarsministern här i och på de beslut som behöver tas? Jag hoppas att vi ska kunna få till en bred uppgörelse när det gäller försvarets framtid, ett inriktningsbeslut som sträcker sig , och att detta ska bidra till stabilitet. Jag hoppas att vi ska kunna höja den militära förmågan. Jag hoppas att vi ska kunna göra investeringar och satsningar så att vi stärker försvarsorganisationen på , förbättrar basplattan inom Försvarsmakten och på olika sätt kan förbereda oss för olika scenarier om krisen är framme. När det gäller rekryteringen av personal kan jag säga att det bör genomföras en utredning som tittar på hur vi garanterar den långsiktiga stabiliteten i personalförsörjningen. Där är det intressant att ta del av de erfarenheter som finns i bland annat och , där man har ett försvar byggt på en kombination av professionell personal och värnpliktiga. Även jag har en fråga till utbildningsminister , som verkar vara populär . Vi har ju ett gemensamt mål om att alla ska klara gymnasieskolan. Vi vet att ungefär 15 000 lämnar gymnasieskolan utan examen. Det "kostar" samhället mellan 15 och 20 miljoner per individ under en livscykel - enorma summor, som vi skulle kunna spara in på något sätt. har regeringen ambitionen att tvinga alla elever på gymnasiet att läsa in högskolebehörighet. Min fråga är: Vilka ämnen eller timmar på yrkesprogrammen avser utbildningsministern att ta bort? Tack för frågan, ! Det är sant - vi har ett stort problem med att inte alla genomför en gymnasieutbildning. Jag tror att det i grunden är ett gemensamt mål vi har att alla ska genomföra en gymnasieutbildning. Vi ser ju att arbetsmarknaden kräver det. Oavsett konjunktur i ser vi att arbetslösheten ökar bland unga som inte har gymnasieutbildningen med sig. Ska man göra något åt detta är det flera saker som krävs. Det handlar delvis om mitt område. En stor del av dem som lämnar gymnasiet har inte fått med sig grundskolebehörigheten eller behörigheten till ett av gymnasiets nationella program. Att se till att alla kommer igenom och får med sig den grunden är viktig. En annan del är att man inte stänger dörrar längs gymnasiegången eftersom gymnasiet innehåller de kunskaper som man behöver senare i livet. Det är det lyfter fram. Vi har tillsatt en gymnasieutredning. har tillsatt en gymnasieutredning som tittar på hur det ska bli möjligt, hur man väger mellan olika ämnen och hur alla gymnasieutbildningar ska ge den grund man behöver i livet. Tack för svaret, utbildningsministern! Jag tror att det finns betydligt fler, andra och kanske bättre vägar. Självklart får inte lämna ifrån sig någon elev som inte klarar de nationella proven. Det behövs bättre information från . De behöver lyftas något enormt vad gäller kompetens, tror jag. Det behövs bättre samarbete inom gymnasieskolan mellan olika linjer. Jag tror att vi kanske också behöver ändra så att den blir tioårig. har utskottet kommit med ett tillkännagivande om att vi inte anser att regeringen ska slå in på den här vägen och tvinga alla elever att läsa in högskolebehörighet. Hur avser statsrådet att hantera det? Det är ett väldigt tydligt uttalande från . har regeringen sagt att vi vill att alla ska få en gymnasieutbildning, och en utredning tittar nu på hur detta ska bli möjligt. Det handlar mycket om motiverande insatser och om att se till att skolan inte ger upp om en 16- eller 17-åring som verkar har tröttnat på skolan och att den inte tillåter eleven att sluta. I stället måste insatser göras som visar eleven att det inte är möjligt att sluta. Möjligheterna på arbetsmarknaden hänger faktiskt på att man har behörigheten med sig från gymnasiet. Precis som säger handlar det om , om vad gymnasiet innehåller och om andra vägar. Själv är jag en varm anhängare av folkbildning och folkhögskolans roll för 16-18-åringars möjlighet att få med sig en behörighet vidare i livet. Allt detta tittar på. har kommit med ett tillkännagivande. Det har vi med oss när vi sedan bereder det som utredningen kommer fram till, men just nu arbetar utredningen med detta. Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Som nyutnämnd sjukvårdsminister fick han frågan vad som var den stora utmaningen i svensk sjukvård. Han pekade då inte ut patientsäkerhet, ojämlikhet i vården eller brist på olika yrkesgrupper, utan det stora problemet var att det fanns privata vårdgivare som gick med vinst. Där ville statsrådet göra något. För att kunna ingripa mot detta satte han sig väldigt snabbt som nyutnämnd minister och skrev en proposition om att förbjuda det fria vårdvalet. Detta skapade stor oro inte minst i de landsting där ministerns eget parti styr: , , och . Propositionen var som tur var ett hafsverk som fick dras tillbaka. En riksdagsmajoritet var sedan tydlig med att regeringen inte skulle återkomma med förslag om att ta bort det fria vårdvalet. Min fråga till ministern är: När kommer ett besked från ministern om att inga ytterligare förslag på det här området kommer? Jag tackar för frågan. Jag vill börja med att påpeka att regeringens ambition aldrig har varit att ta bort det fria vårdvalet, utan vi värnar om det precis lika mycket som . Det regleras heller inte i den lag som regeringen lagt fram en proposition om. Det som regeringens proposition handlade om var att det tvång som finns för landstingen att tillämpa lagen om valfrihetssystem skulle göras om till frivillighet så att det blir upp till respektive landstingsmajoritet att bestämma hur man ska organisera vården och på bästa sätt bidra till att skapa en behovsanpassad vård. ligger denna fråga i den utredning som ligger under civilminister , nämligen Utredningen om reglering av offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster. Utredningen kommer med sitt slutbetänkande . Utifrån detta får regeringen återkomma om hur vi ska gå vidare. Jag tycker att den häxjakt som inletts mot privata vårdgivare är ytterst beklaglig. De har oftast hög kvalitet, nöjda patienter och personal som genomgående är väldigt nöjda. ger man sig på dem. Ministern kallar det att ta bort tvånget att ha valfrihet i primärvården. Det är framför allt i de socialdemokratiskt styrda landstingen som vårdvalet kommer att ryka. Ett tydligt bevis för detta är uttalandena från socialdemokrater i . I har ministerns partikamrater drivit igenom beslutet att ge sig på de vårdgivare som drivs som aktiebolag, som levererar bra kvalitet och som har nöjd personal och nöjda patienter och se till att de inte kan ingå i vårdvalet där. Min fråga till ministern blir därför återigen: Varför kan ni inte respektera beslut och lägga ett tilläggsdirektiv till utredningen om att inte återkomma med förslag? Jag skulle förstå oro om det fanns några belägg för att regeringens politik på något sätt skulle dra undan mattan för seriösa privata företagare inom välfärdssektorn. Så är inte fallet. Regeringens politik har uppkommit som ett svar på den oro som väldigt många människor i har känt över att skattepengar flyttas till skatteparadis och läggs i händerna på riskkapitalister i stället för att gå till att förbättra kvaliteten inom välfärdsverksamheter. Det är vad regeringens förslag handlar om. Jag tycker att det är tråkigt att och inte kan se att vi behöver reglera denna verksamhet bättre, just för att höja kvaliteten och skapa bättre konkurrensförhållanden för såväl offentliga som privata vårdgivare. Min fråga går till kultur- och demokratiminister . En bärande del i kulturpolitiken i det här landet har länge varit att ha kultur i hela landet. Oavsett var vi bor ska vi ha rätt att ta del av och själva få utöva kultur. En följd av den förra regeringens skattesänkningspolitik blev att stödet till kulturen urlakades. Detta har givetvis påverkat villkoren för kulturlivet i hela landet på ett sätt som är mycket negativt för medborgare och kulturarbetare. Min fråga är: Hur tänker kultur- och demokratiministern arbeta för att stärka kulturen i hela landet? Jag tackar för frågan. Det är många som precis som pratar om vikten av att hela ska leva och att man ska kunna ha ett bra liv oavsett var man bor i vårt land. Det är uppenbarligen så att det är en sak att prata och säga en massa fina ord och en annan vad man sedan gör, för då synas ideologin bakom orden. Detta blev tydligt när borgerligheten tillsammans med tog , först från tidskrifterna. Men då blev det kalabalik, och folk stod utanför med giljotiner. Man blev tvungen att skära bort de 15 miljonerna någon annanstans, och då tog man dem från kultursamverkansmodellen. Det betyder att man tog dem från regionala kulturverksamheter, barns och ungas teaterbesök och konsertverksamheter runt om i hela landet. Vi har säkerställt att vi får tillbaka de 15 miljonerna till kultur i hela landet. Jag tackar för svaret. De 15 miljonerna till kultursamverkansmodellen är efterlängtade pengar. De är mycket välkomna. Det är en sorts generell insats för att stärka kulturen i allmänhet ute i regionerna. Kan kultur- och demokratiministern se några övriga, mer specifika insatser som också kan göras för att ytterligare stärka kulturen i hela landet? Ja, många! För regeringen är det otroligt viktigt att hela är ett bra land att leva i. Då behöver vi satsa på kultur i hela landet, och vi kommer därför att arbeta med den kommunala kultur- och . Vi kommer att säkerställa och arbeta för att ta fram en strategi för hur kultur- och ska kunna erbjudas alla barn i hela landet, oavsett om ens föräldrar är rika eller inte. Det är viktigt för oss. Vi kommer genom denna strategi att säkerställa att det finns olika kulturverksamheter att ägna sig åt. Vi satsar också på en biblioteksstrategi. Läsförmågan sjunker i vårt land. Det ska biblioteken ha möjligheter att arbeta med. Vi lever i ett alltmer polariserat land, som är mer segregerat än på mycket, mycket . Biblioteken kan utgöra en arena för att arbeta emot detta. Som vi aviserade tydligt i budgeten i går kommer vi att satsa hela på mer kultur i miljonprogrammen. Jag har en fråga till försvarsminister . Det har avslöjats att flera av kolleger har låtit regeringsplanen flyga den nätta sträckan av mellan och . Det innebär mycket stora utsläpp av inte minst koldioxid. Det är Försvarsmakten som ansvarar för regeringsplanen. Min fråga till försvarsministern är därför: Ämnar försvarsministern, mot bakgrund av det som är känt, vidta några åtgärder för att de till synes mycket onödiga och mycket miljöovänliga resorna ska upphöra? ställer en mycket intressant fråga som Försvarsmakten nu ser över i samråd med . Det var ett mycket kort och koncist svar, att frågan ses över. Man måste förstå att sträckan mellan och , som regeringens ministrar har låtit flygplanen trafikera, är kortare än ett maratonlopp. Det går alltså i praktiken att springa den sträckan . Det är klart att det sticker oerhört i ögonen på många människor att partier som har hög svansföring när det gäller miljövänlighet - och dessutom vill stänga - så lättvindigt accepterar att planen uppenbarligen flyger dit. Försvarsministern får nog ge ett lite tydligare besked om att regeringen ändå tycker att detta inte är riktigt rimligt och avser att förändra regelverket. Jag kan konstatera att enskilda statsråd inte gör de här beställningarna. Jag har aldrig beställt en resa med statsflyget. De resorna beställs av , inte av enskilda statsråd. Jag vet inte vilka fysiska förmågor besitter som tycker att det är enkelt att springa mellan och , men det är en annan fråga.