· H3C120151015fs · 2015-10-15 14:00:47 — Jag tycker förstås att det är jättebra att regeringen förstärkte stödet för ekologisk odling i landsbygdsprogrammet med 200 miljoner jämfört med det program som den borgerliga regeringen tog fram. Det var mycket bra och nödvändigt. Men med tanke på den ekoboom som vi nu ser i börjar man bli orolig för att dessa pengar tar slut . Jag tror att detta stöd till ekoproducenter är mycket viktigt. Det är viktigt både för dem som funderar på att ställa om, eftersom det innebär en kostnad att ställa om, och för dem som är ekoproducenter så att de kan producera mer. Jag skulle därför vilja fråga ministern följande: Är det möjligt att under innevarande programperiod, alltså , anslå mer pengar inom landsbygdsprogrammet till den ekologiska produktionen i ? Det är absolut möjligt. När det gäller det program som är fastlagt och godkänt av kommissionen finns det möjlighet att göra två till tre större förändringar. Sedan går det också att göra mindre förändringar. Vi gör nu en mindre förändring som just tar ansats på det som frågar om. Det handlar om att när en jordbrukare ska ställa om till att bli godkänd för att bedriva ekologiskt jordbruk är det olika tidsgränser för att ställa om mark och vissa djur. Dessa kopplingar gör, om man fortsätter på detta sätt, att den ekologiska bonden kommer att förlora år två i omställningsperioden. Detta är en mindre justering som görs . Men jag är övertygad om att vi vid kommande större justeringar måste se över detta, eftersom det inte är bra att vi importerar den här typen av produkter när vi har alla förutsättningar i detta land att öka denna produktion med tanke på vårt klimat. mjölkbönder har fortfarande ett mycket svårt och utsatt läge. slutar fem mjölkföretag med sin verksamhet. Konsekvenserna av detta kommer att bli enorma. Regeringen har lagt fram olika förslag, exempelvis om en minskning av skatten på diesel med per liter. Det ger mjölkbonden per liter mjölk i förbättrad lönsamhet. Vidare har regeringen talat om en kreditgaranti som bankerna säger nej till. Min fråga till landsbygdsministern är: Vad mer tänker regeringen göra, eller är detta allt som mjölkbönderna kan tänkas få? Det är en besvärlig situation för bönder , och framför allt för mjölkbönder. Det är riktigt, som säger, att fem slutar . Enligt prognosen kommer 260 att sluta . Det är alldeles för många. Men jag vill ändå upplysa om att under alliansregeringens slutade i snitt 300 bönder . Det finns alltså anledning att bromsa upp detta. Alliansregeringen höjde faktiskt dieselskatten . Det var betydligt mer än den dieselskattehöjning som görs. sänkte alliansregeringen dieselskattereduktionen från 2:38 till . Den här regeringen ser allvarligt på detta och höjer dieselskattereduktionen till bönderna från . Vi kommer att komma med information om kreditgarantier och medfinansiering. Men vi har sagt att vi kommer att göra en medfinansiering när det gäller de 76 miljonerna. Jag tackar ministern för svaret. var det i massor med mjölkbönder från hela landet. Vi och även ministern var med och lyssnade på deras krav och vädjan: Gör någonting nu som kan göra skillnad! Under många av mina besök runt om i , hos mjölkföretagare i och mjölkföretagare i , har budskapet varit detsamma: Ni politiker måste underlätta när det gäller de extra kostnader som ni politiker har bestämt. Dessa extra kostnader finns bara här i . Låt oss få konkurrera på samma villkor som bönder i övriga EU. Min fråga till ministern är: Kommer mjölkbönder att få konkurrera på samma villkor som de europeiska bönderna? De svenska böndernas produktion, både mjölkböndernas och köttböndernas, håller en mycket hög standard. Jag kan säga att vi i är världsmästare på miljötänk inom jordbruket. Vi är världsmästare inom djurvälfärd. Vi är också bäst i EU när det gäller antibiotikaanvändning. Vi använder mycket lite antibiotika. Vi har mycket högkvalitativa produkter. Det ska vi fortsätta ha. Vi ska inte konkurrera på någon lågprismarknad, utan vi ska konkurrera med högkvalitativa produkter. Mat är hälsa, och det upptäcker allt fler människor. Vad gör vi ytterligare? Vi satsar 300 miljoner på dieselskattereduktionen. Vi satsar på exporten för att få ut dessa produkter på nya marknader. Vi har tillsatt en livsmedelsattaché i . Vi har också satsat 300 miljoner i landsbygdsprogrammet på innovation och utveckling. Vi kommer med massor med åtgärder. Jag har en fråga till finansministern. Man kan undra om finansministern har uppmärksammat att det är en bostadsbrist i hela riket men i synnerhet i städer som . När det gäller studentlägenheter kan det ta för en student att få en lägenhet. när Akademiska Hus har ett nytt uppdrag att kunna investera, förvalta och producera nya studentlägenheter väljer de att göra det till viss del. Men kommer det att vara en extrastämma i Akademiska Hus. Då kommer staten att få en utdelning på 6,5 miljarder. Man skulle ha kunnat bygga ungefär 8 000 nya studentbostäder för dessa pengar. Dessa 6,5 miljarder kommer att gå in till statskassan. Då är min fråga till finansministern: Hur kommer det sig att man vid rådande brist på studentlägenheter inte har valt att bygga studentlägenheter för dessa pengar? Eftersom man inte har gjort det undrar jag vad pengarna kommer att användas till. Kommer de att användas till ökade bidrag? med alliansregeringen råder det en mycket stor bostadsbrist i stora delar av landet. Det är uppenbart att bostadsbyggandet var mycket eftersatt , under ledning av parti. Det är olyckligt. Därför vänder regeringen nu bostadspolitiken och kommer med den största bostadspolitiska satsningen och med ett särskilt stöd just för att bygga små hyresrätter som ungdomar och studenter, men naturligtvis även andra, ska kunna bo i. Jag tycker att det är ett mycket bra förslag, och jag hoppas att vi kan få stöd av för detta förslag. Däremot är Akademiska Hus överkapitaliserat. Dessa pengar går in till staten och förbättrar det offentliga finansiella sparandet och används för att betala av på statsskulden , men de kommer inte att kunna användas framöver. Jag hade nästan på känn att finansministern skulle klaga på den tidigare regeringen. Det är inte ovanligt att det händer. Men är det faktiskt inte vi som sitter i regeringsställning, utan det är ni, , som gör det. Därför är det ni som ska svara. Finansministern säger att Akademiska Hus är överkapitaliserat. Men saken är den att de för att kunna dela ut dessa pengar har tagit ett lån för att staten ska kunna få 6,5 miljarder. Anser finansministern då att det är en ansvarsfull ekonomisk politik att de ska ta lån för att kunna ge dessa pengar till staten, pengar som kan gå till de dagliga utgifterna? Jag har inte fått svar på vad pengarna ska användas till. Vi anser att de skulle ha använts till ett ökat byggande av studentlägenheter. Finansministern talar om mindre lägenheter. Fördelen med en studentlägenhet är att en student verkligen kan bo i en sådan. När det gäller andra mindre lägenheter, som finansministern talade om, måste man oftast ha ett arbete för att få tillgång till ett kontrakt på en sådan lägenhet. Vi har faktiskt samma principer som den tidigare regeringen när det gäller hur vi ser på statliga bolag. Man har krav på kapital och kapitaliseringsgrad i fråga om bolagen. Har de högre kapitaliseringsgrad gör de förr eller senare en utdelning till staten. Så arbetade den tidigare regeringen, och så arbetar den här regeringen också. Sedan har bostadsbristen inte uppkommit under det år som vi har suttit vid regeringsmakten, utan det är faktiskt en bostadsbrist som har byggts upp inte minst som parti satt i regeringen då bostadsbyggandet var alldeles för litet. Därför är det så bra att regeringen nu gör den största bostadspolitiska satsningen för att vi ska kunna bygga lägenheter och naturligtvis också studentlägenheter. anordnades konferensen tillsammans, där statsministern stod som värd. Syftet med dagen var att utifrån olika perspektiv belysa nyanländas väg till etablering i . En av konferensens talare var , överintendent för Forum för levande historia. Lomfors anförde följande: "Föreställningen om att det skulle finnas en enhetlig inhemsk kultur som går tillbaka till urminnes tider, den bygger inte på fakta." Uttalandet mötte hård kritik, och trots en pudel i efterhand inställer sig frågan hur kulturministern ser på att man ger uttryck för denna uppfattning. Dels står den i strid med ministerns egna tidigare uttalanden, dels skapar den intolerans och försvårar förståelsen för vad människor behöver integreras i när de kommer till . Jag tackar riksdagsledamoten för frågan. Det är oerhört viktigt att vi i har en bred och stor förståelse för vår kultur och vårt kulturarv, den stora förankringen i att människor har rört på sig och att vi inte sätter upp ramar. Det är ett arv som är i ständig utveckling. Jag förväntar mig självklart att vi här i riksdags kammare har den förståelsen när vi utvecklar den svenska kulturpolitiken, och jag förväntar mig också det av myndighetschefer och de människor som driver frågorna framåt. Jag är inte alls insatt i det här fallet och hörde inte heller uttalandet, men det är en förväntan jag har. Jag tackar kulturministern för svaret, och jag noterar att vi båda har förståelse för att det finns en svensk kultur och att den naturligtvis utvecklas. återstår flera frågor. Det är naturligtvis allvarligt att en myndighet som har till uppgift att verka för tolerans och brobyggande ger uttryck för intolerans mot land och folk, döljer uppenbara trösklar och förringar de utrikes födda som har lyckats anamma den svenska kulturen. Hur kommer ministern att försäkra sig om att den här typen av uttalanden, som snarare stjälper än hjälper just integration och som skapar osämja och kolliderar med andra verksamheter - verksamheter som har till uppgift att främja, värna och visa just svensk kultur, inrikes och utrikes - kan förebyggas ? Jag har ingen anledning att misstro någon av de myndighetschefer jag har ett ansvar för eller hur de myndigheterna bedrivs. Forum för levande historia är en fantastisk myndighet med ett stort och viktigt uppdrag, och det är självklart för mig att de som leder myndigheten har förståelse för vilket uppdrag de har. Vi har myndighetsdialoger där vi följer upp myndighetschefernas ansvar och arbete, och de kommer att följa sin naturliga gång. har jag ingen anledning att misstro något eller någon. Min fråga går till inrikesminister . I spåren av de flyktingar som kommer till vårt land har vi sett att det innebär en hård ansträngning för våra myndigheter. Jag vet att myndigheterna behöver stöd - jag tänker främst på och men kanske även på länsstyrelser och kommuner - och jag vet också att man vänder sig till försvarets och MSB:s frivilligorganisationer, som har utbildning för att klara av vissa av de uppgifter som behöver göras. Det är väldigt bra, och jag vill påminna om kriget i . Då behövde UD hjälp med att bemanna telefoner och även med att ta emot människor på . Det var svenskar som fanns där, och vi fick till ett snabbt bemötande så att de kunde komma tillbaka till . Vi skulle kunna göra samma sak i detta med våra frivilligorganisationer, och jag vet att de medlemmar som finns hemskt gärna vill hjälpa till. Skulle ministern kunna se över hur människor snabbare skulle kunna få ledigt från sina ordinarie jobb? står inför sin största humanitära insats sedan . Runt om i vårt land välkomnar vi människor som har flytt från krig och förtryck. De har flytt från Asads oljefatsbombningar, från Isils vidriga avrättningar och från det förtryck som sker där. Vi ska från regeringens sida naturligtvis vidta varje möjlig åtgärd för de människor som frivilligt vill vara med och delta i mottagandet. Jag är djupt imponerad av alla de frivilliginsatser som har gjorts . Vi gör nu veckovisa avstämningar inom ramen för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap när det gäller hur frivilligsituationen ser ut, hur myndighetssituationen ser ut och hur samarbetet ska se ut. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har också fått regeringens uppdrag att koordinera arbetet mellan frivilligorganisationerna, myndigheterna, stat och kommuner. Det känns skönt att höra att ministern är så insatt i problematiken. Jag vet att till exempel och frågar efter människor från frivilligorganisationerna som kan komma och hjälpa till. Jag tänker kanske i första hand på Försvarsutbildarna, Röda Korset, och . De har speciella utbildningar som skulle kunna behövas. Man får en fråga, och ska man sedan finnas på plats i den kommun eller i den myndighet som frågar om hjälp. Det går alltså väldigt snabbt, och man har ett ordinarie arbete som man kanske inte kan släppa. Man har då ingen möjlighet att ställa upp, eftersom arbetsgivaren förmodligen anser att man behöver vara på sin arbetsplats. Om det vore en räddningsinsats skulle räddningsledaren kunna peka och säga: Jag vill ha dig på plats här och . Det går dock inte i det här läget, och jag tror ändå att vi skulle behöva någon form av lagstöd för den grupp människor som kan tänka sig att ställa upp och även har utbildningen. Vi får väl inom ramen för det arbete som sker i och inom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap se över om det finns anledning att ändra lagar. Just nu är vi inte i det läget. Människor behövs även på jobbet, och vi ska vara glada att så många människor i har ett jobb. Vi fick arbetslöshetsstatistiken, som visar att ungdomsarbetslösheten har sjunkit. Det är glädjande, och det visar att regeringens politik börjar ge resultat i verkligheten. När det gäller frivilligorganisationerna ska jag även lägga till att Röda Korset har fått extra att just förmedla till andra organisationer som jobbar med frivilligarbete med anknytning till flyktingmottagandet. Trots att vi har en EU-gemensam och oerhört strikt process för att pröva och godkänna genetiskt modifierade organismer har lagt fram ett förslag om att möjliggöra för medlemsländer att hindra eller rent av förbjuda handel med och användning av genetiskt modifierade livsmedel och genetiskt modifierat foder inom sina territorier. Oavsett vad man har för uppfattning om GMO, herr talman, är detta ett förslag som varje vän av EU:s inre marknad måste säga nej till. Att öppna för att enskilda länder på osäkra grunder ska kunna hindra handel med varor som redan har blivit godkända på EU-nivå är ett hot mot EU:s inre marknad. Trots att förslaget redan har varit uppe för behandling här i och på ministernivå i EU har regeringen inte tagit ställning till förslaget. Därför, herr talman, vill jag fråga landsbygdsminister varför regeringen inte sätter ned foten och säger nej till detta förslag, som uppenbarligen strider mot principen om EU:s inre marknad. Frågan är under behandling på EU-nivå, och jag fick höra att jordbruksutskottet i parlamentet hade omröstning om den i förrgår. Man röstade nej till förslaget. Det finns dock en problematik i detta, och det är just att det sätter upp hinder för att varor ska kunna röra sig över gränser. På EU-sidan tittar man på rättsaspekterna - är detta verkligen genomförbart, och finns det konflikter med de WTO-regler vi har godkänt? Frågan är alltså inte tillräckligt belyst för att man i ska kunna ta ställning till den . Jag tackar ministern för svaret, men jag tycker att det är djupt olyckligt och märkligt att regeringen inte kan ta ställning till förslaget . Det är tämligen uppenbart att förslaget står i strid med principerna för EU:s inre marknad. Den inre marknaden med fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital är grundbulten i EU-samarbetet. Därför är det anmärkningsvärt och uppseendeväckande att regeringen håller sig passiv i stället för att skarpt reagera mot förslaget som kommissionen har lagt fram. Jag kan konstatera, precis som ministern, att miljöutskottet i i förrgår röstade för att uppmana kommissionen att förkasta förslaget. Och jag konstaterar att bland andra ministerns partikamrat ställer sig bakom just detta. Då är min fråga: Menar ministern att och övriga i miljöutskottet har fel när de anser att kommissionens förslag borde förkastas och att det äventyrar EU:s principer för den inre marknaden? Den här frågan har varit uppe i ministerrådet. Där har vi sagt att vi vill avvakta vad EU:s rättssekretariat säger, om förslaget står i strid med EU:s principer för den inre marknaden och . Frågan kommer säkerligen att komma upp på ett ministerråd återigen. Vi följer också hanteringen av frågan i parlamentet. Den kommer att tas upp i parlamentet . Min fråga till landsbygdsminister handlar om utbildning och kompetens inom de gröna näringarna. kunde vi i debatten i tv:s Agenda höra statsministern tala om de många enkla jobb som skulle finnas i de gröna näringarna, i jord- och skogsbruk. För mig är det en mycket tveksam beskrivning av verkligheten. Kraven på utbildning i teknik, ekonomi och biologi ökar ständigt inom branschen. Det ställs allt högre krav på kompetens hos dem som jobbar där. Forskning, utbildning och innovation är viktiga framtidsfrågor, inte minst inom en bransch som de gröna näringarna. Jag undrar helt enkelt om landsbygdsministern håller med om att det finns många enkla jobb inom just de gröna näringarna och hur han ser på behovet av utbildning och kompetens inom branschen . Tack för frågan! Utbildning och kompetens är nog avgörande inom alla näringar för att vi ska lyckas, att vi har välutbildat folk, bra kompetens och också forskning. Men det säger inte att alla jobb kräver det. Det finns givetvis också enklare jobb inom de här sektorerna. Inte minst inom den näring som statsministern talade om, skogen, kan man med enklare utbildning utföra många jobb, typ röjningsjobb, under ledning. Under regeringen gjordes väldigt stora insatser för gröna jobb i svenska skogar, som naturvård men också röjningsuppdrag. Det var alltså människor som fick en grundutbildning och som under ledning kunde utföra ett mycket bra jobb för svensk skog och naturvård. Det finns både och i den här sektorn. Jag känner väl till röjningsarbete både i ledningsgator och i skogsbruk och vet att det även där handlar om rätt mycket av kunnande och kompetens. Att jag ställer frågan beror på de signaler som lätt skickas att det är i jord- och skogsbruk som de enkla jobben finns. Faktum är att jag träffar många verksamma företagare inom branscherna som upplever stora problem med att rekrytera och framför allt rekrytera personal med kompetens och kunnande. Det är därför som jag tycker att det här är en viktig fråga att lyfta fram. Jag vill gärna höra lite mer om hur ministern ser på möjligheten att ytterligare utveckla den kompetens och det kunnande som finns bland dem som söker jobb och att få tillräckligt många att söka jobb inom branschen, för det kan behövas om vi ska få den goda utveckling som vi säkert alla vill ha inom de gröna näringarna. Det är helt riktigt. Inom jordbruket möter jag väldigt mycket problematiken att man inte får tag i rätt utbildad personal. Det är brist på djurskötare och brist på maskinskötare. Jag möter också en brist på maskinskötare inom skogsbruket. Alla i de näringarna tar upp just att problemet är att naturbruksgymnasierna inte får tillräckligt många elever. Elevantalet sjönk drastiskt när den förra regeringen tog bort kravet på att man ska kunna gå vidare till högre utbildning. Det här avser regeringen att förändra. Vi måste få fler att söka sig till de grundläggande utbildningarna på naturbruksgymnasierna och sedan att fler av dem går vidare i utbildning. Jag har väldigt noga följt det naturbruksgymnasium som finns närmast mig, i . av alla som går där går direkt ut i jobb. Jag har en fråga till inrikesminister . Polisens yrkesroll har med tiden blivit alltmer komplex, och kraven på poliserna ökar. Det krävs en mängd olika kompetenser för att klara av polisarbetet . En av anledningarna är den ökade it-brottslighet som sker. I sin nuvarande utformning är grundutbildningen för en polis ungefär fem terminer, fyra i studier och en i VFU, så kallad verksamhetsförlagd utbildning. På vilket sätt tror inrikesministern att regeringens förslag om att göra polisutbildningen till en högskoleutbildning bättre kan rusta poliserna för det yrke som de utbildar sig till? Tack för frågan! i sig fångar grunden för att polisutbildningen måste bli en högskoleutbildning, som den är i alla våra grannländer, nämligen genom att samhället förändras och brottsligheten får mer och mer av it-komponenter. Därmed måste också polisutbildningen förändras, så att de poliser som går ut sin utbildning gör det med den kompetens som krävs för att klara den brottslighet de kommer att möta. Det ger också en möjlighet för polisutbildningen att dra nytta av hela den akademiska världen och förhoppningsvis även få på plats polisforskning i , så att man i arbetet inom polisen mer kan dra nytta av all den kunskap som finns i polisorganisationen, omsätta den i forskning och arbetsresultat och på det sättet lösa fler brott. Tekniken har ju inte bara gjort polisyrket mer komplext utan också lett till en ökad efterfrågan på polisforskning - polisforskning som är relevant för själva polisverksamheten. Den går mycket hand i hand med verksamheten. På engelska benämns det crime science, att söka vägar för att förhindra brott och inte bara utreda brott. Det är en forskning som bedrivs på bland annat . Hur ser inrikesministern på att omvandlingen till högskoleutbildning kan påverka själva polisforskningen? Först bara ett konstaterande, även om det ordet nu har blivit lite belastat: Vi har ingen forskning i med polisarbetet som huvudämne, som man har i flera andra länder. Den polisforskning som bedrivs i bedrivs inom andra huvudämnen. Det kan vara kriminologi, sociologi, psykologi och till och med företagsekonomi. Tanken med att göra om polisutbildningen till en högskoleutbildning och att få polisforskning på plats är att man ska kunna forska utifrån polisens yrkesroll och dra nytta av all den kunskap som finns hos de enskilda polismännen och höja yrkeskunskapen och yrkesstoltheten i polisyrket. Jag hoppas att vi med den nya polisutbildningen på plats också ska få en polisforskning med polisarbetet som huvudämne, som i en del av våra grannländer, och därmed stärka svensk polis. Min fråga riktar sig till kultur- och demokratiministern. Tidigt beslöt ministern att anlita organisationen som rekryteringsbyrå inför tillsättningen av bolags- och myndighetsstyrelser med mera. Detta har ministern och jag tidigare debatterat. Då gjorde vi det från en mer teoretisk synvinkel på mångfald, bredd och kompetens, eftersom beslutet då var alldeles färskt. vill jag ta upp frågan från ett mer konkret perspektiv. Rättviseförmedlingen har kommit med sin lista på kandidater, och genom medier har vi kunnat ta del av den. Min fråga till demokratiministern är om hon fortfarande, nu med facit i hand, står fast vid att beställningen från Rättviseförmedlingen ger mer mångfald, bredd och djup vid rekryteringen till viktiga statliga poster. Förtjänst och skicklighet är det som ska vara ledmotivet när man rekryterar till staten, och det är fortsatt ledmotivet. Men konkurrensen har inte varit tillräckligt stor. När vi har letat efter de bästa till alla de poster som vi ska tillsätta har vi tittat i en för snäv krets. Det är samma namn som kommer upp om och om igen. Efter att jag tagit del av detta och sett det svart på vitt var min ambition att bredda det. I finns det, runt om i våra verksamheter och i samhället i stort, en massa kompetenser som aldrig kommer på tal. Hur får vi då tag på dem? Jo, vi vänder oss till ett antal aktörer som jobbar med att få fram kompetenser och människor med fler erfarenheter och fler perspektiv. Rättviseförmedlingen är en av de aktörerna. När vi gör bedömningen av vem som är rätt person för en uppgift behöver vi ha ett så brett underlag som möjligt. Det var ett väldigt lyckat samarbete. Jag tackar statsrådet för svaret. Rättviseförmedlingens definition av begreppet "mångfald" kan man enligt min mening se som mycket snäv.