· H2C120150604sf · 2015-06-04 14:00:49 — Herr talman, statsministern! I sitt årliga granskningsbetänkande riktar konstitutionsutskott kritik mot den sittande regeringen. Det finns hela tio så kallade granskningsärenden med kritik där utskottet är enigt. Till exempel beskrivs beslutet att utse en statlig samordnare för som "olämpligt", beredningen av regeringens proposition om avskaffande av vårdvalet beskrivs så att "regeringen förtjänar . kritik för de brister som framkommit vid Lagrådets och utskottets granskning", och hanteringen av erkännandet av Staten kritiseras genom orden: "För det inträffade bär utrikesministern ett särskilt ansvar och statsministern ett övergripande ansvar". Hur kunde det bli så här? granskning är naturligtvis en viktig del av arbete och en viktig del av vår demokrati. Jag välkomnar den. Vi har precis fått det betänkandet och kommer självfallet att gå igenom det och se vad vi kan förbättra i regeringens arbete. Det ska man alltid göra. Jag tycker att det är viktigt. Det är min kommentar kring det. Sedan kan jag konstatera att i avsaknad av egen politik helst pratar om det politiska spelet - det är mycket mer intressant än att prata om politik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Jag är uppfylld av något helt annat. Vi har massor av ungdomar som är arbetslösa. Vi har massor av ungdomar som inte får bostäder. Vi har problem med svensk konkurrenskraft. Vi behöver utbilda människor. Det är jag besjälad av, och det kommer jag att fortsätta att slåss för. Jag kommer att fortsätta verka för regeringens jobbagenda. Och jag kommer självfallet att ta del av betänkande och rätta till det som vi ska rätta till. Men sedan är det politik som gäller. Ta del av, lovade statsministern. Men min fråga handlade om hur det kunde bli så här och hur statsministern utövar sitt ämbete, nämligen att leda regeringen och att svara inför . Det är historiskt hur mycket kritik det är. Det är också ett enigt utskott. Jag vill följa upp statsministerns svar, eftersom han har uttalat sig ganska nonchalant inför agerande mot regeringen. Han uttalade sig till exempel i : "Endera sätter man sig i ett hörn och bara gnäller eller så är man med och formar besluten." vill jag rikta just den frågan till just statsministern: han beredd att forma beslut så att han möter kritik och krav, efter de över hundra tillkännagivanden som har gjort, eller tänker han fortsätta att visa en nonchalant inställning till riksdag? Den här regeringen agerar precis som alla andra regeringar. Det lät precis som om den här regeringen var den första där har påtalat något. Vi gör precis det vi ska göra. I Palestinafrågan kan jag exempelvis konstatera att ett enigt konstitutionsutskott säger att det inte var fel att ta med det i regeringsförklaringen. Det finns andra brister som pekar på. Det politiska spelet tar sikte på detta. Man kan välja att ägna sig åt tillkännagivanden. Det är ett sätt. Ett annat sätt är att diskutera sakpolitik. Vi har en jobbagenda. Vi kommer att driva igenom den. Vi ska se till att vi har mer investeringar. Vi måste ha betydligt vassare näringspolitik. Vi måste ha mer utbildning till människor så att de kommer i arbete. Vi ska bygga bostäder så att ungdomar får en bostad. Det är jag besjälad av. De fel som påtalar ska vi naturligtvis ta till oss. Det ska diskuteras här i kammaren. Men jag är mest besjälad av politiken. Det har hänt många intressanta saker sedan jag och statsministern möttes senast här i kammaren. En sådan intressant sak är att nya mätningar visar att av svenska folket vill minska invandringen till . En annan intressant sak är att har presenterat sin rapport , där man konstaterar att det är högst osannolikt att regeringen kommer att klara att nå sitt jobbmål så länge invandringen ligger kvar på dagens historiskt höga nivåer. Statsministerns egen arbetsmarknadsminister har varit inne på liknande tankegångar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det blir alltmer uppenbart att regeringens invandringspolitik står i direkt konflikt med det uttalade målet att ska ha lägsta arbetslöshet. Med anledning av det vill jag fråga statsministern vad han väljer. Kommer statsministern att lyssna på majoriteten av svenska folket och göra vår extrema invandringspolitik lite mer normal i ett europeiskt perspektiv, eller kommer statsministern att överge jobbmålet och svika ännu ett löfte till svenska folket? Herr talman Vad gäller målet för vår jobbpolitik: Först och främst ligger det fast. Det är nu , och siktet är på 2020. Det tar sin tid. Man åstadkommer inte detta i en handvändning. Det är betydligt svårare än så. Det går inte att göra som de fyra borgerliga säger - bara man sänker skatten blir det bra. Det går inte att göra som säger - bara man ser till att människor inte kommer hit blir det bra. Det finns en miss i analys. Det är att vi behöver människor hit till landet. Vi har en besvärlig demografisk utveckling, och om människor inte kommer till vårt land från andra länder kommer vi att ha väldigt svårt att försörja både de unga barnen och de gamla. Allt färre ska försörja allt fler. Ni ska vi se till att de människor som kommer hit kommer i arbete så snabbt som möjligt, när man är vuxen människa, och får så bra skolgång som möjligt, om man är barn eller ungdom. Jag noterar att statsministern till skillnad från , och hans egna ministrar fortfarande ger sken av att jobbmålet är realistiskt och fullt förenligt med regeringens nuvarande politik. Jag är dock så övertygad om att detta bara är bluff och tom retorik att jag kan lova statsministern här och att jag 2020 kommer att ställa mig på och äta upp det här papperet med mitt anförande om det visar sig att regeringen skulle ha lyckats nå jobbmålet utan att trixa med statistiken och utan att minska invandringen. Enligt regeringens egna bedömningar i vårpropositionen kommer arbetslösheten bara att sjunka till . Regeringens undanflykter är att räddningen ska komma genom nya mirakelreformer som man ännu inte har presenterat. Men varför skulle regeringens framtida reformer vara mer effektiva än dem man har presenterat, och - framför allt - hur seriöst är det att sätta upp ett jobbmål utan att ens ha en halvfärdig plan på hur man ska nå det målet? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det är så att vi har lagt en av sju budgetar. Om jag vore skulle jag vara något försiktigare med att utlova vad man ska äta eller inte äta 2020. Det fanns moderater som , när socialdemokratin sa att arbetslösheten skulle halveras, sa att det inte skulle gå, att det var lika troligt som att böckling blir hela världens favoriträtt. Arbetslösheten halverades, och jag utlovade att om någon moderat vill sluta gnälla och börja sälja böckling är den här regeringen väldigt exportinriktad. Se upp med tvärsäkra löften! Det är helt sant att det som är presenterat inte räcker. Men är jobbagendan på plats, och det är den som ska ta oss successivt till detta mål. Vi måste investera mycket mer i infrastruktur, i bostäder. Näringspolitiken är för de nya, växande, företagen. Utbildningsinsatserna är för att folk ska ta jobben. Det är jobbagendan! Att Socialdemokraterna sviker sina vallöften har blivit mer regel än undantag. Senast i raden är socialförsäkringsminister , som har öppnat upp för att lägga över en större del av sjuklönekostnaderna på företagen. Om det skulle göras skulle det vara ett tydligt svek mot vad Socialdemokraterna lovade i valrörelsen, nämligen att minska kostnaderna. Förmodligen är det anledningen till att näringsminister har gått ut och dementerat detta. Vi har alltså en inom Socialdemokraterna splittrad regering i fråga om synen på kostnader för företag. Jag ska därför ge statsministern chansen att sätta ned foten och välja sida mellan sina två ministrar, för detta har skapat stor oro bland landets småföretagare. Kan statsministern lugna alla småföretagare genom att helt stänga dörren för att lägga fram nya förslag som skulle tvinga företagarna att ta ett större ansvar för sjuklönekostnaderna? Vi har genomfört en förändring och stått upp för den förändring som den förra regeringen tyckte var bra. Den tycker vi också är bra. Vi måste fortsätta diskutera hur det kan komma sig att sjukskrivningarna och sjukskrivningskostnaderna ökar så dramatiskt. De fortsätter att öka. Regeringen samarbetar till stor del med arbetsmarknadens parter när det gäller detta. Vi tror nämligen att det är det bästa sättet att gå varandra till mötes för att se vad man kan göra. Ingen minister har sagt att vi ska införa någon ytterligare sjuklönevecka, och det är det som fortfarande gäller. Detta arbete kommer att ske i huvudsak tillsammans med arbetsmarknadens parter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund När det gäller de svikna vallöftena kan jag konstatera att det stora sveket skedde under den förra mandatperioden. Jag tycker att ska filosofera lite över hur det blev som det blev med arbetslösheten och ungdomsarbetslösheten och att sjukskrivningarna ökade katastrofalt under er sista regeringsperiod. glömde att berätta att över 300 000 fick arbete, att det blev 200 000 nya företag och att utanförskapet minskade med hundratusentals människor. Det är en otrolig bedrift i en lågkonjunktur och i en internationell ekonomisk kris. Jag noterar att här tar upp att det inte blir någon tredje sjuklönevecka. Men det var inte det som jag frågade om. Jag noterar nu att man rör sig med mycket fin fingertoppskänsla kring detta. Det som jag frågade om var sjuklönekostnader. Dessa sjuklönekostnader kan man höja inom ramen för det ansvar som finns . Jag ställer därför frågan en gång till och förväntar mig ett tydligare svar. Statsministern sa nämligen tidigare att han gillar att tala om politik. Stänger statsministern helt dörren för att lägga fram nya förslag som skulle tvinga de små företagen att ta ett större ansvar för sjuklönekostnaderna? Till skillnad från den förra regeringen satsar vi rejält på arbetsmiljön. Vi lägger till pengar till ; vi drar inte bort pengar från . Vi tycker att de gör ett mycket viktigt arbete, inte minst för de små och medelstora företagen. Till skillnad från den förra regeringen tänker vi satsa på forskning eftersom vi kommer att behöva mycket mer forskning och kunskap om vad sjukskrivningarna faktiskt beror på. Mitt besked, , är att vi tänker tala med parterna - det visar på betydligt bättre fingertoppskänsla än den förra regeringen hade - och fråga dem: Vad tror ni är de absolut bästa åtgärderna för att komma till rätta med sjukskrivningstalen? Vi kommer också att tala med sjukvården och självfallet ha den offentliga sektorn inblandad i detta. Vad kan sjukvården göra mer för att människor faktiskt snabbare ska komma tillbaka i arbete? Att människor snabbare ska komma tillbaka i arbete är grundpelaren för oss. I det ligger inte minst ett gott samarbete med arbetsmarknadens parter. De vet nämligen bäst hur detta ska gå till. Alltför många som har ett arbete i har ett otryggt arbete, och otrygga arbeten ger otrygga liv. En av orsakerna till att det ser ut så här är att det finns en speciell anställningsform, allmän visstid, som gör att man inte behöver motivera en tillfällig anställning. Visst behöver vi tillfälliga anställningar. Men det ska finnas en orsak till det, att det är ett vikariat eller en arbetstopp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Både och Socialdemokraterna vill ta bort allmän visstid. Men om jag har förstått saken rätt vill Socialdemokraterna inte ändra lagen, vilket jag beklagar. Det finns dock en annan väg att gå. Jag föreslår er att vi tillsammans i kommuner och landsting, där vi faktiskt har majoritet och är arbetsgivare, bestämmer att vi inte längre ska använda oss av allmän visstid i kommuner och landsting. Är ni med? Jag har tidigare talat, och gör det gärna igen, om behovet av att svensk arbetsmarknad präglas av både trygghet för de enskilda individerna och en flexibilitet. Vi måste hantera upp- och nedgångar i produktionen, och det kan man göra på många olika sätt. Det som vi säger som parti, eftersom nämnde Socialdemokraterna, är att det måste finnas en grundad orsak till tillsvidareanställningar. Det står vi för. Det är också viktigt, återigen, att inte tro att det bara är politiken som ordnar detta genom en lagändring. Parterna har en viktig position i detta sammanhang. Om parterna nu står upp för en lösning, som i och för sig bygger på en ändrad lag där parterna säger att det är någonting som de tror på, då anser jag att det är den bästa vägen att gå. verkar det som om LO och åtminstone står upp för den lösning som presenteras. Det innebär ett stopp för staplandet av visstidsanställningar. Det är en förbättring, och den är byggd på parternas uppfattning. Jag tackar statsministern för det. Jag förstår att ni inte vill ändra lagen, och jag beklagar det. Jag tror att det är nödvändigt att ändra lagen. Men vi kan väl åtminstone komma överens om att när vi är part, alltså när politiken är part, i kommuner och landsting ska vi inte använda oss av anställningsformen allmän visstid som vi båda vill ta bort. Då ska vi söka ett avtal med fackföreningarna som innebär att en visstidsanställning alltid ska motiveras. Det är det som till exempel vill. Kan vi inte lova varandra det här och och göra det tillsammans, precis som vi har sagt att vi ska ge rätten till heltid avtalsvägen via SKL? Först och främst tror jag att det är en missuppfattning att vi inte är beredda att ändra lagen. Lagen kan mycket väl komma att ändras om de parter som är inblandade ställer sig bakom den förändringen. Det krävs nämligen en lagändring. Men det bygger på att det är parterna som är överens om att det är en bra förändring, och jag tycker fortfarande att det är en bra ordning. Sedan kan vi säkert ute i landsting och kommuner komma att ha behov av en mer samlad personalpolicy. Men det bygger inte på att man detaljreglerar vad man ska ha för anställningsförhållanden. Det måste faktiskt också skötas inom ramen för SKL, och det kan komma att se lite olika ut beroende på vad man väljer. Men lagstiftningen som grund finns där, och det finns ett förslag på hur man ska kunna förändra den. Låt oss nu se vad remissarbetet ger vid handen, så får vi återkomma efter det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det är bara någon timme sedan det kom ett ganska dramatiskt besked från den finska . I har just ställt sig bakom den nya regeringens förslag att på allvar utreda ett finskt medlemskap i försvarsalliansen . Det är mot bakgrund av utvecklingen i som detta sker. Bakom beslutet ligger en förflyttning av tidigare positioner också bland flera stora finska politiska partier. Detta är en stor kontrast mot den låtsasutredning som den tänker tillsätta, där man ska utreda relationer och inte medlemskap till en lång rad olika organ. Dessutom får alliansfriheten inte ifrågasättas. I det finska beslutet är det uttalat att man behåller en option att söka medlemskap i . Min fråga till statsministern är: Skulle även den kunna tänka sig att gå den finska vägen och tillsätta en förutsättningslös utredning om ett svenskt Natomedlemskap, precis som sker i ? satt i regeringen , och han var vice statsminister . Han åstadkom ingenting i denna väg. Så fort det blir ett regeringsskifte förlitar han sig väldigt mycket på en socialdemokratiskt ledd regering. Det är vi som ska ordna det som själv inte lyckades åstadkomma. Beskedet har varit tydligt att vår uppfattning och regeringens uppfattning är att vi inte ska utreda något Natomedlemskap. Vi har kommit överens i en inriktningsproposition med tre andra partier från kant, och den uppgörelsen håller. Det är detta som ska göras, och det är detta som gäller. Denna frågestund blir ganska meningslös om statsministern på fråga efter fråga aldrig argumenterar för politiska ståndpunkter utan bara hänvisar till spel. Jag talar om att utvecklingen i är så pass allvarlig och oroande att den finska och den finska regeringen nu börjar omorientera sin säkerhetspolitik. Statsministern är helt lomhörd för detta. Det är inte intressant därför att det inte gjordes någonting 2006-2010, och ska vi inte göra någonting nu heller. Jag tyckte att vi borde ha närmat oss Nato även då. Men situationen nu har förändrats påtagligt på grund av den ryska utvecklingen, . Det är ett slags svensk neutralitetsnostalgi som bara präglar Socialdemokraternas syn. Men omvärlden håller på att springa ifrån den synen på verkligheten. Ensam är inte stark, . Ensam är bara ensam. Stark är man tillsammans. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund borde känna till att vi inte är ensamma - långt ifrån. Vi har ett försvarssamarbete med och ett försvarssamarbete med de andra nordiska länderna. Vi har samarbete med Nato och i ett flertal olika konstellationer. Vi är långt ifrån ensamma. Jag har pratat med både Natos generalsekreterare och vicepresident om det faktum att vi visserligen står utanför Nato men är mycket villiga och beredda att ingå ett samarbete, som även kan utvecklas. Båda dessa parter konstaterade att man självfallet helst hade velat att alla gick med, eftersom man har den organisationen, men man har stor respekt för vårt ställningstagande och ser som en naturlig samarbetspartner. Det har hänt saker i ; det är helt korrekt. Därför var det så bra att ett antal partier kunde ta ansvar för att öka militära förmåga med den anslagsökning vi kom överens om. Där ville dock icke vara med, utan de ville ställa sig utanför. Det var synd, men vi andra tog ansvar. Maj lär ju gå till historien som en väldigt kall månad, och då syftar jag inte främst på vädret utan framför allt på att det var den månad då det började hagla förslag från den socialdemokratiska regeringen om att börja montera ned den svenska föräldraförsäkringen. kom regeringen med förslag om att tvångskvotera . kom man på den socialdemokratiska kongressen fram till att man vill gå ännu längre och flytta över hela beslutsmakten från föräldrarna till politikerna. socialdemokratiska ministrar och fackföreträdare med fäste ända in i Socialdemokraternas verkställande utskott föreslår att man ska korta föräldraförsäkringen samt att rätten att gå ned i arbetstid för den som har små barn ska halveras. För barnet okända personer ska också ha rätt att ta ut föräldraledighet, medan föräldrarnas möjligheter ska begränsas ytterligare. Dessutom vill ansvarigt statsråd hitta ytterligare sätt att begränsa specifikt mammors möjlighet att ta ut föräldraledighet. Min fråga till statsministern är: Tycker regeringen att föräldrar har för mycket tid med sina små barn? Föräldraförsäkringen är en alldeles underbar försäkring som ger möjlighet för föräldrar att vara med sina barn - och framför allt möjlighet för barnen att vara med sina föräldrar. Det är själva utgångspunkten i försäkringen. Vi har dock kunnat konstatera att det ojämställda uttaget av föräldraförsäkringen är ett bekymmer på arbetsmarknaden. Där återstår ju frågan för dem som är emot den här förändringen: Ser ni det problemet över huvud taget, eller är det bra som det är? Vi har sagt att vi vill vika i föräldraförsäkringen till vardera föräldern. Vi ser att föräldraförsäkringen behöver individualiseras, men det ska självfallet göras i dialog med föräldrarna så att man har klart för sig i vilken takt man kan ta processen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Under den diskussionen är det inte förbjudet, ens för statsråd, att fundera på vad man skulle kunna behöva utreda - utan att det är detsamma som ett skarpt förslag. Det gäller att titta på vad som är skarpa förslag och ta ställning till dem. Frågan är dock om det är fler än vi som ser problemet med det ojämna uttaget. Jag förstår att statsministern slingrar sig, och jag vill gärna påminna statsministern om vad han sa för mindre än sedan i just den talarstol han står i . Jag ställde frågan om regeringen kommer att arbeta för att förkorta föräldraförsäkringen eller begränsa flexibiliteten i hur den kan tas ut, i syfte att göra den kortare. Statsministern svarade att han självfallet inte tänker försämra föräldraförsäkringen genom att korta den. Det tog tills regeringen föreslog precis det statsministern lovade att inte göra. Familjer och barn är olika. Ju mer fyrkantiga system vi bygger, desto svårare blir det för familjer att få ihop just sitt livspussel. Den socialdemokratiska formen passar inte alla familjer. Risken är att en del barn får mindre tid med sina föräldrar eller att föräldrar tar ut ledighet ändå och förlorar ekonomi, anknytningen till arbetsmarknaden och sin framtida pension - eller också får barnen börja på förskola . Jag påpekade just att man bör lyssna när det kommer skarpa förslag. Jag tror att det är tillåtet även för statsråd att fundera över vilka saker man skulle behöva utreda. lägger regeringen fram ett skarpt förslag om , så nu viks . Därutöver finns inga konkreta förslag, men vi behöver utreda så att vi får en modern föräldraförsäkring. Det handlar bland annat om kärnfamiljernas möjlighet att ta del av föräldraförsäkringen och om att skapa mer flexibilitet. I en eventuell förändring där man låser ytterligare månader ska det självfallet skötas i dialog med föräldrarna. Man gör inte detta så att deras villkor förändras som är inne i försäkringen, men vi har en kommande generation som är mycket mer intresserad av jämställdhet. Jag hoppas dock få höra att också är intresserade av jämställdhet och ser problemet att ett ojämställt uttag av föräldraförsäkringen även bidrar till ojämställda löner. hoppas jag få höra detta. är i ett allvarligt läge. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer, och att fler kvinnor och män finner ett arbete är avgörande för att ska hålla ihop. Därför har regeringen satt ett mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU . Ett viktigt verktyg för att nå det målet är den offentliga upphandlingen. Offentliga institutioner köper och upphandlar varor för , vilket är ett gigantiskt belopp. Flera partier i har föreslagit att man ska införa sociala krav vid upphandling för att underlätta för bland annat långtidsarbetslösa att få fäste på arbetsmarknaden. Det är ett exempel på hur man skulle kunna använda offentlig upphandling för att skapa fler jobb. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Min fråga till statsministern blir: På vilket sätt avser regeringen att använda sig av den offentliga upphandlingen för att nå målet om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020? Det pekar på är ett av flera viktiga verktyg. Vi upphandlar för , och självfallet kan vi använda pengarna på ett bättre sätt så att människor som står långt ifrån arbetsmarknaden kan komma in. Detta har tydliggjorts i EU-direktiven, och vi menar att möjligheten har funnits även tidigare. Det finns kommuner, exempelvis och andra, som har använt en social klausul i sin upphandling. Om vi använder hälften av de här pengarna tror vi att 10 000 långtidsarbetslösa skulle kunna få möjlighet till jobb. Jag konstaterade att hade samma uppfattning i ett tidigare skede, även om de bedömde att det rör 20 000 långtidsarbetslösa medan vi är lite mer moderata i vår bedömning. fanns alltså samma uppfattning. När vi nu föreslog detta kom det dock från fel håll, och automatknappen slogs på - förslaget var dåligt, eftersom det kom från regeringen. Jag tror dock att det finns en samsyn från många håll, även från företag, i att det finns en bra möjlighet här. "Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter." Så inleds FN:s deklaration om mänskliga rättigheter. vill jag särskilt sätta fokus på lika rättigheter mellan män och kvinnor. Även om ur ett jämställdhetsperspektiv ligger långt fram internationellt sett är män och kvinnor inte jämställda i . Lönerna är ojämställda, och vi har en kraftigt segregerad arbetsmarknad. Färre kvinnor än män driver företag, och färre kvinnor än män är chefer. Kvinnor har osäkrare anställningar än män, och kvinnor har ett högre antal sjukdagar.