kam-ad · H3C120150925ad · 2015-09-25 13:30:00 — Det gör vi genom att kompensera deras kostnader bättre och skjuta till de resurser som behövs men också genom att ta vara på den kompetens och lokala förankring som finns och i konkret mening ge tillbaka kommunerna ansvaret för etablering och mottagande. Vi behöver stärka vägen in till arbetsmarknaden. Det gör vi både med specifika åtgärder som yrkesanpassad sfi, snabbare validering och fler kompletterande utbildningar men också med större reformer på arbetsmarknaden, som mer flexibla anställningar, att bredda YA-jobben och - också mycket viktigt - genom att inte höja skatterna på arbete. Jag vill understryka att med skatt avses även arbetsgivaravgifter. Vi behöver se till att fler får bostad snabbare och billigare. Det kräver reformer av bostadsmarknaden. Betydligt mer mark måste få bebyggas, planprocesserna måste bli enklare och billigare, och vi måste tillåta att man bygger enklare hus. På kort sikt behövs kanske också snabba lösningar som modulhus. Vi har , 2015, en extrem situation där väldigt många människor tvingas fly för sitt liv. Våra lagar, strukturer och institutioner är inte skalbara i tillräcklig grad för att mottagandet ska vara bekymmersfritt, men vad är alternativet? Jag för min del är inte beredd att säga "nej, är fullt". Det går inte att påstå det ens då få vill flytta till vårt land. Givet dagens situation, när människor tvingas fly undan död, fara och ofattbara grymheter, är det än mindre rimligt att påstå att är fullt. Låt oss vara ärliga. Människor som vill nyttja sin mänskliga rättighet att söka asyl undan krig och förföljelse i EU har mycket få och begränsade lagliga sätt att göra det. Det är ingen naturlag att det är så, även om det låter så när man lyssnar till . Det är resultatet av medvetna politiska beslut som varit med om att fatta, och sådana beslut går att ändra. Det vi pratar om kan illustreras ganska bra av detta rum. Låt oss säga att detta rum är EU. Härinne säger vi oss respektera mänskliga rättigheter och ge skydd åt dem som har drabbats av krig, förföljelse, våldtäkter och tortyr. Härinne ska man kunna söka asyl. Härinne ska en människa kunna andas ut, läka och börja sitt liv. Men saken är den att för den skyddsbehövande - till exempel från - finns inga dörrar in i detta rum. Knackar hon på dörren här uppe kommer den inte att öppnas om hon inte har visum eller om hon misstänks vilja söka asyl. Då förblir dörrarna stängda. Först om lyckas sätta sin fot på mattan härinne kan hon söka asyl. Först då kan hon åberopa sin mänskliga rättighet. Hon skulle kunna köpa en tåg- eller flygbiljett och ta sig förbi de låsta dörrarna, men transportörsansvar och visumtvång till EU gör att det inte går. Men fruktar för sitt liv, så hon söker andra vägar. Häruppe - vid gränsen mellan och - har det posterats 1 800 gränsvakter för att hindra människor att ta sig över. Härborta - vid den spanska enklaven och - har man satt upp rakblad på stängslet för att hindra människor att klättra över. Härborta - vid ungerska gränsen - möts barnfamiljer på flykt av tårgas, vattenkanoner och misshandel. Det är den verkligheten vi pratar om. Det är detta som tvingar , och tusentals andra, i armarna på flyktingsmugglare. Det är den verkligheten som gör att vi ser döda barn på stränderna, vänner. Det är mycket som behöver göras. Som migrationsministern mycket riktigt påpekade är det naivt att tro att man kan ersätta bistånd och skydd med varandra. Vi måste så klart ha båda. har länge drivit på för att skapa lagliga säkra vägar in i . Vi vill ta bort transportörsansvaret, häva Dublinförordningen, ta bort visumtvånget för människor från länder i krig och konflikt och hitta sätt att utfärda humanitära visum. Vi har krävt att EU ska prioritera livräddande insatser framför ökad gränsbevakning. EU kom överens om en fördelning av 160 000 flyktingar till medlemsländerna från , och . Men fortsatta steg för ett solidariskt mottagande i alla medlemsländer och fler lagliga vägar in i EU dröjer. Uppenbarligen är det mycket enklare att komma överens om att göra det svårare för människor att nå tryggheten i än att komma överens om att skapa möjligheter till asyl. Läget är akut, och något måste göras . Vi har inte tid att vänta. Därför föreslår tre konkreta saker som ensamt kan besluta om utan EU:s inblandning. Det är saker som vi skulle kunna besluta om snabbt och som skulle göra skillnad för människor direkt. För det första: rätten till familjeåterförening och anhöriginvandring. Om fler familjer på flykt kan återförenas slipper fler människor den livsfarliga flykten över . Låt oss ta bort åldersgränsen för återförening så att även familjer med barn kan återförenas. Återinför den så kallade sista länken för gamla föräldrar som är ensamma kvar i hemlandet, och se till att ensamkommande har möjlighet att söka familjeåterförening genom juridiskt ombud. För det andra: Öka antalet kvotflyktingar. Det är en av de få fungerande legala vägar för flyktingar som just nu finns. är absolut för att ökar sin flyktingkvot, som ligger på 1 900 personer. För det tredje: Dublinförordningen, som anger att en asylsökande ska få sin sak prövad i första europeiska land, fungerar inte och kränker asylrätten. Redan nu skickar inte tillbaka människor till eftersom mottagandeförhållandena där är vidriga. Låt oss ta ett nästa steg för att slopa Dublinförordningen. Sluta genast att skicka tillbaka asylsökande till misshandel och rättsosäkerhet i . Jag är glad och stolt att vi nu äntligen har en regering som så tydligt säger att den vill jobba för fler lagliga vägar att söka asyl. Vi vet att flera av de borgerliga småpartierna säger exakt samma sak. Här har vi nu ett par konkreta förslag som kan göra skillnad, en möjlighet att göra någonting tillsammans. Frågan är om regeringen är beredd att gripa möjligheten att vidga några av de få lagliga vägar som finns och ta steg bort från det murbygge Löfven talade om. Vad väntar vi på? Jag tackar , som har tagit initiativ till denna extrainsatta debatt. De flyktingströmmar vi nu ser i världen saknar motstycke i historien. Nästan 60 miljoner människor är på flykt, och antalet ökar. Även om bara en liten del av dessa flyktingar kommer till är det en stor ansträngning för vårt land. Vi har en tuff situation i i våra kommuner. Vi har bostadsbrist, och vi har långa väntetider i mottagningssystem. Jag är övertygad om att vi kommer att klara det här. Jag är övertygad om att det som sker med de stora flyktingströmmarna på lite kommer att vara till gagn för . Men den kris vi ser just , detta år, och kommande år, ställer stora krav på och på Europeiska unionen. Det måste vi våga erkänna. Tyvärr brister det politiska ledarskapet. Europeiska unionen är splittrad. Medlemsstaterna är splittrade likaså. I är vår statsminister märkbart frånvarande - eller kanske vi ska säga omärkbart frånvarande. Vi ser en fantastisk solidaritet hos en massa människor i . Vanliga människor kliver nu fram och hjälper till på olika sätt för att hantera en otroligt svår humanitär och social situation. Vi ser människor i våra kommuner, kommunanställda, mellanchefer, kommunchefer, enhetschefer och vanliga människor inom socialtjänst och inom utbildningsväsen runt om i hela vårt land som på olika sätt har aktiverat krisplaner och försöker få situationen i att fungera när det kommer fler och fler asylsökande och fler och fler ensamkommande. De är hjältar; de står upp för att få situationen att fungera. Från regeringen ser vi dock inte alls denna febrila aktivitet. Flera talare här har talat om lagliga vägar. Men det finns inte en enda till kvotflykting med i denna budget - inte en enda! Jag stod på , och jag lyssnade på . Dessutom trodde jag faktiskt lite grann att han menade allvar med det han sa, men det var inte så. Det blir inte fler kvotflyktingar. EU som helhet ska öka kvoten, men inte . Vi ska tydligen inte gå före. Det är förvånande. Vi har från sida föreslagit en kraftig ökning av kvotflyktingar. Vi ser inte heller några kraftfulla förslag för att öka bostadsbyggandet i . Trots att vi har nästan 10 000 personer som är kvar i mottagningssystem kommer det inte några kraftfulla förslag om detta. På samma sätt har vi många nyanlända som måste in på arbetsmarknaden, och man försämrar då RUT-avdraget, höjer skatten för att anställa unga och så vidare, vilket inte kommer att hjälpa detta. Detta är ytterst bekymmersamt, för det betyder att ställer upp väldigt mycket och hjälper människor att få komma hit, men vi gör det mycket svårare för människor att kunna komma in i vårt samhälle och långsiktigt rota sig här. Det är förstås ett mycket stort problem. Just nu befinner sig dessutom EU-samarbetet i ett formativt skede där Dublinförordningen i praktiken är satt ur spel och där riskerar att gå samma öde till mötes om inte ett ledarskap nu upprättas i EU som gör att vi kan hantera situationen bättre. Problemet är att det är omöjligt att nå enighet om en politik som verkligen skulle kunna klara av att hantera situationen eftersom flera EU-medlemsstater är så restriktiva i sin grundhållning. Om man fattar besluten med majoritetsförfarande kommer å andra sidan de som är emot detta och som vill stänga gränserna inte att bry sig om besluten. Då får inte politiken någon legitimitet. Europeiska unionen är lamslagen. I bästa fall kan man enas om någonting som både och kan ställa upp på, och då förstår vi hur urvattnat det i sista hand kommer att bli. är det väldigt lite som tyder på att trycket på Europeiska unionen och kommer att minska framöver. Fler människor kommer att tvingas att fly eller invandra till . Då kan vi stå här och upprepa: Hjälp dem på plats! Men människor kommer till . De kommer hit på olika sätt. De knackar på dörren, och de finns i våra länder. Det är klart att man kan skicka tillbaka dem till och säga: Hjälp dem på plats! Men det är svårt att verkställa den typen av avvisningsbeslut, kan jag säga till . Kriget i har drivit över 4 miljoner människor på flykt ut ur landet. Ungefär 8 miljoner människor har tvingats lämna sina hem inom landet. Det betyder att varannan invånare i ett land med 23 miljoner invånare före kriget - nu är de ungefär 22 ½ miljoner - har tvingats lämna sina hem. Det är klart att denna härdsmälta till slut kommer att tvinga fram ett större internationellt ingripande eller i alla fall ett större åtagande för att hantera den humanitära härdsmälta som pågår. Avslutningsvis, fru talman: Jag vill - och jag tror att vi alla vill det - att vi ska kunna blicka tillbaka på och se att här fanns stora utmaningar för och , men vi klarade det. Vi blev fler människor i våra länder. Människor som lärde sig språket fick jobb och kom in på arbetsmarknaden. Det är givetvis det vi måste sträva efter. Vi vill inte blicka tillbaka på detta och se tillbaka på en period där mottagningssystemet havererade, där utanförskapet sköt i höjden och där rasismen skenade. Som flera har varit inne på är miljontals människor på flykt från krig och konflikter, men också från förtryck. De kan vara flyktingar inom sitt land, men också utanför sitt land. I är det, som flera har varit inne på, flera miljoner som är internflyktingar. Ungefär 4 miljoner är flyktingar utanför . lever människor under vedervärdiga förhållanden i flyktingläger. För dem som har valt att själva bosätta sig någonstans - de kanske hyr in sig i olika lägenheter och hos vänner - är de egna resurserna slut eftersom krisen har pågått så . I grannländer har FN:s matprogram brist på pengar. Matransonerna har enligt uppgift skurits ned. Det nämns att man på vissa håll har halverat matransonerna. Därför var det nödvändigt att EU:s ledare beslutade att akut tillföra FN:s matprogram Programme ca . Det vi nu ser i vår omvärld är något som vi inte kan blunda för. Vi måste ha ett öppet hjärta så att människor som flyr för sina liv får ett hopp - ett hopp om att själva kunna påverka, bygga sig en framtid och försörja sin familj. har haft en stark tradition av att ta emot flyktingar. Den öppenhet vi nu ser omkring oss bland alla som ställer upp i volontärorganisationer och kyrkor och bland enskilda som tar sig tid, kraft och medel för att hjälpa sin nästa är beundransvärd. krävs att såväl stater och kommuner som civilsamhälle och enskilda hjälps åt. Vi kristdemokrater har i riksdag och regering drivit frågor om en generös flyktingpolitik, där flyktingars rättigheter och rätten till familjeåterförening har lyfts fram. När flyktingar och asylsökande kommer till vårt land ska deras ansökan om uppehållstillstånd präglas av rättssäkerhet. Det är mycket positivt att man nu inom EU i de dokument som vi har fått också nämner barnens intressen och att de särskilt ska tas till vara. Vi får inte glömma att över hälften av alla flyktingar är barn. Jag vet inte om det var någon som läste artikel i går - tror jag att det var - om hur barn används i kriget. Man slår på barn. Man torterar barn och använder dem som måltavla i kriget för att slå på föräldrar. Det görs vid sidan av allt det som vi vet sker med kvinnor - våldtäkter och annat. Det är en fruktansvärd situation, där kvinnor och barn kanske på ett sätt är särskilt utsatta. För dem som får uppehållstillstånd ska vi snabbt påbörja integrationen så att de kan komma ut i arbetslivet och starta ett eget liv med egen försörjning. Som flera har varit inne på har vi nu många utmaningar kring boende och jobb. Men det finns också många möjligheter med de personer som kommer hit och kan bidra till vårt samhälle. Många kommuner och landsting har redan börjat snabbintegrera personer inom exempelvis vård- och omsorgssektorn, där man har brist på arbetskraft. För att återgå till den aktuella flyktingkrisen menar vi kristdemokrater att hela EU måste samla sig för att hantera dessa flyktingströmmar, som är av historiska mått. Inte sedan har så många människor varit på flykt. har av EU:s befolkning men tar emot av alla flyktingar inom EU. Vi gör mycket, och vi ska fortsätta att göra så. Men fler länder inom EU måste bidra. Det positiva med onsdagens toppmöte mellan stats- och regeringschefer i EU var att detta inte längre bara är en fråga för , och att lösa. är det en fråga som ligger på alla EU-medlemmars dagordning. I kristider är det alla för en och en för alla som gäller. Vi ska hålla ihop inom EU. Så säger vi i det nya Lissabonfördraget, och då kan det inte vara så att vissa ledare kör med picking, alltså att man bara väljer det som är bra för det egna landet, utan medlemskapet innebär att man ibland måste stå upp gemensamt, särskilt i tider av svåra utmaningar. Ingen EU-ledare ska tillåtas sticka huvudet i sanden när det blåser. Vissa uttalanden från EU-ledare om flyktingar önskar man att man hade sluppit höra. Men det har också gjort att andra viktiga EU-ledare, som , har sagt ifrån. Det är bra, och det är nödvändigt. Vi kristdemokrater tycker att det är beklagligt att regeringen inte aktivt driver frågan om ett EU-system med humanitära visum. Vi tror att det skulle slå undan fötterna på människosmugglarna om det fanns fler lagliga vägar in i EU. Man borde kunna ansöka om de här visumen på EU-ambassader. Det skulle ge möjlighet att ge adekvat information till flyktingar om vad det är som väntar i olika länder. är det flyktingsmugglarna som har patent på informationen och på informationsgivningen. Jag förväntar mig nu tydliga signaler från regeringen om att man ska driva frågan om humanitära visum tydligt och aktivt inom EU. Sedan finns det andra frågor som den om kvotflyktingar, där vi självklart vill öka andelen, och arbetskraftsinvandring, som Alliansen har gjort en reservation om i . Det är en laglig väg som vi har ställt upp på. Jag vet inte om tycker att arbetskraftsinvandringen är en bra väg att också ha som en möjlighet till en laglig väg in. Jag tycker det. Vi ska se till att man har bra villkor när man kommer hit, och det är en möjlighet för människor som söker sig en annan framtid. Först vill jag säga några ord om biståndet. Jag tycker att man ska vara klar över att är ett av de länder som ger allra mest i bistånd och framför allt till humanitärt bistånd. Det har vi varit . Det är ingenting som vi kom på eller . Det har vi i praktiken varit sedan vi socialdemokrater drev igenom enprocentsmålet . Det var långt före det att kom på att man kunde använda biståndet som en ursäkt för att förhoppningsvis kunna slippa ta emot flyktingar, för det är ju så man använder det i argumentationen. Dessutom är det helt falskt. I den senaste budgeten jag såg som lade ville ni skära ned på biståndet från av bnp till av bnp. Vad vi gör nu är att vi ökar de humanitära insatserna i vår senaste budget med nästan en halv miljard. säger så här - och den här formuleringen tycker jag att man ska fundera på: Varje gång vi tar emot en flykting urholkar vi asylrätten. Det får hon gärna utveckla vidare, för det är en logisk kullerbytta av rang. Vad jag förstår av är ni ute efter att stänga gränserna. De som kommer till våra gränser ska inte ens ha möjlighet att söka asyl i . I så fall bryter vi mot flyktingkonventionen. Det är en mänsklig rättighet att söka asyl i det land man kommer till. Men vad ska ni göra med dem som ändå kommer hit och som vill söka asyl? Ska ni skjuta tårgas på dem som i ? Är det vad vi kan förvänta oss av flyktingpolitik? Vi är , som jag sa, mitt uppe i en ganska ansträngd situation. Det kommer ungefär 1 000 asylsökande per dag. Vi hanterar den situationen på kort sikt och på medellång sikt. Vi måste naturligtvis också hantera den på lång sikt, det vill säga att gå in med alla de insatser som vi behöver göra när det gäller att få integrationen att fungera bättre. frågade om bostadspolitiken. Vi måste bygga väldigt många fler bostäder. Jag är glad över att konstatera att bostadsbyggandet faktiskt har ökat. var det fler bostadsbyggen som sattes igång än . Jag skulle kunna göra något slags poäng av att det krävdes ett regeringsskifte för att det skulle komma igång, men så enkelt är det inte, utan det hänger nog ihop med de låga räntorna. Men jag tror att när vi nu går in med över 6 miljarder i en bostadspolitisk satsning kommer vi att kunna lyfta bostadsbyggandet ytterligare. Och det behövs, därför att ska integrationen komma igång måste det finnas bostäder. Det är därför som regeringen har den politiken när det gäller bostadsfrågorna och därför som det är en av våra mest prioriterade frågor. Vi ska dela på ansvaret i EU, men vi måste också dela på ansvaret i . Alla kommuner måste vara beredda att ta emot. Just nu sitter över 10 000 människor med uppehållstillstånd i men utan en kommunplacering. Därför behöver vi ha en lagstiftning som gör det möjligt att ålägga kommuner att ta emot. Jag välkomnar besked om att man kommer att stödja ett sådant förslag. Vi kommer att lägga fram en sådan proposition så fort som möjligt. Jag uppmanar också , och att tänka om och också stödja propositionen när den kommer. Annars hamnar ni i en situation där ni säger att ni vill tvinga att ta emot flyktingar men inte kan tänka er att tvinga . Det är en argumentation, en retorik, en position som ni inte kommer att kunna reda ut i den offentliga debatten. , tänk om du kunde säga till dina partikamrater i och : Öppna era hjärtan! Då skulle situationen bli mycket enklare för vår del. ser jag att i SKL har backat upp detta, och jag hoppas att vi därmed får ett ännu bredare stöd för en sådan lagstiftning i när vi lägger fram den. Jag tycker att migrationsministern inte ska missförstå mig här. Jag tycker att det är viktigt att alla kommuner hjälper till, precis som att alla länder i EU också ska göra det. Mitt intryck är att det finns en stark känsla på de allra flesta håll i för att vi ska göra det. Vi ser också nu hur kommuner som ofta beskylls i debatten för att inte ta ansvar faktiskt gör det. Jag kan till exempel konstatera att inte långt härifrån ökar sitt mottagande från 30 till 106 personer. Vi moderater tror dock inte att tvång är svaret på de här utmaningarna. Vi har lagt fram andra förslag för att få ett jämnare mottagande. Vi vill att staten ska ta en större del av kostnaden för att underlätta den redan ansträngda situation som kommunerna har. Vi har lagt fram förslag om att man ska förlänga etableringsersättningen och att staten ska tillskjuta resurser för undervisning för nyanlända. Jag tror också att man ska komma ihåg en annan sak, och det är att även om vi har en sådan här tvångslagstiftning och får ett par kommuner att på marginalen ta några till svarar det inte alls upp mot den stora bostadsutmaning som vi har här. Jag önskar att regeringen hade kunnat ägna lite mer tid åt det snarare än bara åt den här fördelningsdiskussionen. Jag tycker att det är tomt på förslag från regeringens sida om vad man vill göra för att öka bostadsbyggandet. Jag tror att man kan vara klar om en sak, och det är att om det hade varit brist på subsidier eller investeringsstöd, om det alltså hade varit det som hade varit kärnan för att få bostäder att produceras i det här landet, ja då hade alla människor i haft en bostad för länge sedan. Uppenbarligen är det fel väg framåt. Jag tror att många människor förväntar sig att ska visa ledarskap och att ska göra det. upplever vi den största flyktingkatastrofen på . Jag undrar vad som är regeringens plan för detta. Jag kan konstatera att vi har haft ett antal debatter i den här kammaren. Jag har föreslagit att vi till exempel ska införa säkra länder, och då fick vi höra från regeringspartiernas företrädare att det var ett oseriöst förslag. Sedan gick det , och så drev helt plötsligt regeringen det förslaget. Vi har föreslagit mer hjälp i närområdet, och det var till och med en person i som kallade även det för oseriöst. Det verkar vara lite av ett favoritord i regeringen. Sedan gick det , och så var det regeringens hållning. Missförstå mig rätt. Jag tycker att det är bra att regeringen och migrationsministern lyssnar på oppositionen, men det är inget vidare ansvarstagande, och det tyder inte på något vidare ledarskap eller på att regeringen har en plan som inte bara gäller för stunden. Jag saknar också besked om hur ska klara de långsiktiga utmaningarna. Vad är svaret på hur fler av de människor som kommer till vårt land ska få arbete och egen försörjning? Var är reformerna för det? Vi har föreslagit en lång rad saker, till exempel temporära uppehållstillstånd, för att öka incitamenten till arbete. Säkra länder har vi tagit upp, och vi har sagt att behöver ha en beredskap för att kunna genomföra gränskontroller. Vi har lagt fram förslag om första-jobbet-anställningar och första-jobbet-avdrag för att sänka trösklarna till arbetsmarknaden och underlätta för att fler ska få en egen försörjning. Vad är regeringens svar? Var finns de konkreta lösningarna? När jag läste budgeten som kom konstaterade jag att det är nej till det mesta. Man driver en politik som snarare höjer trösklarna. Man minskar och . Man lägger fram förslag på skattehöjningar på . Hur underlättar det för människor som kommer till att få ett arbete - en egen försörjning? Vi talar nu om att fler ska få tillgång till lagliga vägar in. Det är de flesta här inne överens om. Men statsrådet sa att det ska finnas fler lagliga vägar. Då är jag nyfiken på vilka vägarna är. Jag undrar också om det är regeringens uppfattning att ska införa dessa vägar isolerat och ensamt. Det får migrationsministern gärna reda ut. Det är alltid spännande att lyssna på en sådan här debatt och höra de olika perspektiv som lyfts fram. anklagas vi för att vara inskränkta, att bara se till oss själva och vilja stänga in oss. Men när man lyssnar på debatten här är det uppenbart att om det är några som endast ser till och är det de andra partierna. Det är precis vad jag sa i mitt första inlägg. Jag tror nästan att jag har hört fler minuter av talartiden om hur den så kallade integrationen i ska lösas, om hur vi i och i ska möta utmaningen.