· H3C120151112fs · 2015-11-12 14:00:43 — Jag har en övergripande fråga till utbildningsminister . Jag hade först tänka ställa en fråga om Nato. Men jag förstår av det som händer just nu att det finns andra frågeområden. Det som ena dagen avfärdas som dålig politik blir regeringens politik. gäller tillfälliga gränskontroller. Det avfärdades som en rätt dålig idé. har också idéer om tillfälliga uppehållstillstånd, ett breddat RUT-avdrag och skärpt försörjningskrav för anhöriginvandring avfärdats från regeringshåll och från de två regeringspartierna. Det som ena dagen bedöms och avfärdas som dåligt blir alltså regeringens politik. Därför har jag en konkret fråga till . Har regeringen kontroll över läget? Svaret på frågan, , är ja. genomför just nu sin största humanitära insats i modern tid. Det är en insats som genomförs av staten genom dess myndigheter och sedan av kommunerna genom skolor, socialtjänst och kommunförvaltning. Det görs ett oerhört stort arbete för att ge barn och vuxna som kommer till en värdig start i deras nya land. Denna insats genomförs av civilsamhället, det vill säga alla som kämpar för att säkerställa att människor som kommer hit får en värdig start. I detta läge är det viktigt att politiken samlar sig. Jag är stolt över att vi lyckades få till en bred överenskommelse. Det innebar att alla partier behövde ge och ta. Men det innebar också att politiken kunde samla sig för att ge stöd till alla dessa kämpar som bär det svenska flyktingmottagandet. När det gäller gränskontrollerna har regeringens linje varit att en sådan fråga inte ska vara politisk utan avgöras av myndigheter. I går gjorde klart att man anser att gränskontrollerna är nödvändiga. Jag tackar för svaret. Jag noterar att det nu finns en uppgörelse om tillfälliga uppehållstillstånd, om ett breddat ROT-avdrag, om skärpt försörjningskrav för anhöriginvandring och också om tillfälliga gränskontroller. I allt väsentligt tycker jag att det i grunden är bra förslag. Jag känner igen många från den allmänpolitiska debatten, då de har framförts av andra. Men jag konstaterar att många av dessa förslag för bara någon dag eller någon vecka sedan bedömdes vara dålig politik, och är det regeringspolitik. Då kan jag bara konstatera att flexibiliteten tycks vara mycket stor hos dem som är regeringstaburettsuppbärare. Jag upprepar att jag tycker att det är bra att man kan samla politiken i detta läge. Jag ser hur samlar sig och hur människor samarbetar för att möta dem som kommer och får plats på våra asylboenden. De läser läxor med barnen eller svenska med föräldrarna. Då måste politiken klara att göra samma sak. Jag förstår att vill utnyttja tillfället till att också ta politiska poäng. Det får jag respektera, eftersom vi är i en sådan församling. Men jag skulle ändå något vilja mana till försiktighet när detta görs efter att har lämnat ett förslag som, så som det presenterades, skulle strida mot internationell rätt. Min fråga går till socialförsäkringsministern. Vi befinner oss just nu i en migrationskris där antalet asylsökande kan komma att uppgå till 190 000. Det är en kris som den här regeringen och den förra har skapat på grund av de generösa villkor som man har skapat. har länge påpekat problemen med den förda politiken, som inte bara skapar segregation och utanförskap utan dessutom slår mycket hårt mot svensk välfärd. Mycket riktigt ser vi nu också hur regeringen har talat om att skära ned på assistansvården. Därför är det med stor oro som jag önskar att ministern svarar på om hon kan försvara förslag som leder till minskad assistansersättning för behövande. Jag tackar för frågan. Innan jag svarar på den ska jag kortfattat inleda med att säga att just assistansersättningen inte ligger hos socialförsäkringsministern utan hos statsrådet . Men jag ska naturligtvis ändå svara på fråga. Vi har just nu en situation där 60 miljoner människor är på flykt runt om i världen. Vi är stolta över och att är ett öppet land. När det gäller frågan om assistansersättningen finns det ingenting i de förslag som regeringen tittar på som handlar om att skära ned assistansersättningen och att en sådan nedskärning på något sätt skulle relatera till att vi har ett asylmottagande i . Det stämmer alltså inte. Funktionshinderföreningar över hela landet har i likhet med sina medlemmar och deras anhöriga protesterat högljutt. Det handlar om att regeringen ställer olika grupper mot varandra, vilket man i många fall själv har kritiserat. Assistansvården är redan mycket hårt ansatt. I dessa tider är det ytterst hjärtlöst att slå mot utsatta i vårt samhälle, vilket regeringen nu gör på grund av ökade utgifter till följd av den förda migrationspolitiken. Socialdemokraterna har tidigare gjort sig kända, åtminstone retoriskt, för att inte vilja ställa grupper mot varandra. Men det är precis det som man nu gör. Man nedprioriterar människor som vårt land och vår välfärd faktiskt har ett ansvar för att stötta. Än en gång skulle jag vilja fråga om ministern anser att det är rätt att i rådande situation nedprioritera människor som är beroende av assistans. Nej, , regeringen gör inte om assistansen eller nedprioriterar den på grund av rådande situation när det gäller asylmottagandet. Däremot kan jag som socialförsäkringsminister, som har ansvar för större delen av dessa system, säga att det ligger på alla politikers ansvar att se till att våra system fungerar på allra bästa sätt. Inte minst för de mest utsatta är det av oerhört stor vikt att vi ser till att de medel som finansierar våra socialförsäkringar också landar precis rätt. Detta ansvar har regeringen. Det åligger mig och statsrådet att göra det. Vi vet att det finns en problematik inom assistansen, och den tittar nu statsrådet naturligtvis på. Det har ingenting att göra med det asylmottagande som vi har i just . Du har alltså fel, . Jag skulle vilja ställa min fråga till statsrådet . Den svenska högre utbildningen har ett stort behov av reella reformer. Genomströmningstakten är relativt låg, examensåldern lönar sig alldeles för dåligt att utbilda sig i . har presenterat en kartläggning som visar att en sjuksköterskeutbildning inte lönar sig i . Och i går kom Entreprenörskapsforum med en ny rapport som pekar på att utbildning lönar sig alldeles för dåligt framför allt jämfört med hur det är i andra länder. Än så länge har det varit väldigt tomt från regeringen gällande reformer inom den högre utbildningen. Min fråga till statsrådet är vad regeringen ämnar göra för att skapa konkreta reformer för att högre utbildning ska löna sig bättre i . Jag tackar för frågan. Jag diskuterade den i en interpellationsdebatt för inte så länge sedan. Det visar sig att efterfrågan på högre utbildning, både på arbetsmarknaden och från studenter, ökar . Tyvärr har vi nu bakom oss då den högre utbildningen inte har byggts ut. Det har påverkat den breddade rekryteringen, och vi har inte heller klarat det arbetskraftsbehov som finns av utbildade akademiker. bygger regeringen äntligen ut högskolan med fler platser. Vi ser att det är en investering både för individen och för samhället. Jag tycker att det låter tomt från regeringen gällande reformen för att högre utbildning ska löna sig mer. Fler platser gör ju inte att högre utbildning lönar sig mer för den enskilde. Stora utmaningar finns när det gäller genomströmningstakten, marginalskatter och andra delar som på riktigt skulle göra skillnad för att högre utbildning skulle löna sig bättre i . Jag har som sagt tyvärr inte hört något om det. Har ni några förslag från regeringens sida om vad ni kommer att presentera för att det ska löna sig mer att utbilda sig? Jag talar inte om fler platser utan om att det ska löna sig mer för den enskilda individen att utbilda sig. Jag tackar för samma fråga igen. Det är så att det lönar sig för den enskilda individen om vi ser till exempelvis risken för arbetslöshet. Man får också en vidare del av arbetsmarknaden att söka jobb på. Det är siffror som oftast inte tas med när det pratas om vad som lönar sig eller inte. Däremot ser vi att lönespridningen för olika akademikergrupper ser väldigt olika ut. De grupper som har lägst lönespridning är också de som har den lägsta löneutvecklingen . gör vi också en investering i till exempel lärarna genom Lärarlönelyftet, som är på 3 miljarder. Det är ett sätt att se till att just löneutvecklingen blir bättre för en stor grupp akademiker, som vi dessutom behöver se till att det blir fler av. Det gäller barnen. Jag har en fråga till . kunde vi i Ekot höra generaldirektör säga att han hoppas att gränskontrollerna ska leda till ett värdigare och mer rättssäkert mottagande. Många av dem som kommer är barn som har färdats genom under osäkra förhållanden. Det är också barn som kanske har försvunnit i landet utan vare sig mottagning, hem eller skola. Vilka konsekvenser kommer gränskontrollerna att innebära för barnen? Vad gör regeringen för att säkerställa att barnen får ett bättre mottagande? Jag tackar för frågan. Ja, förhoppningen från är att genom gränskontroller få till ett värdigare mottagande. Gränskontroller innebär större ordning vid gränsen; de innebär inte att någon som vill söka asyl hindras från det, utan de innebär att man får större ordning vid gränsen. Sedan är detta en stor uppgift, och det är en uppgift . När barn kommer till ska de få möjlighet att bygga ett nytt liv här. Då är resurserna i kommunerna det kanske allra mest avgörande. Det är där man har socialtjänst, och det är där man har skola. Att i bred enighet kunna presentera en ändringsbudget som på kort sikt tillför 10 miljarder till kommunerna och innebär en förstärkning, i och med att schablonerna för asylsökande barns skolgång och för mottagande av nyanlända räknas upp, innebär att resurserna stärks i kommunerna. Att det ska bli mer ordning och reda i flyktingmottagandet är också min förhoppning. Jag har även noterat att barnminister har uppmanat fler att ta emot barn i sina hem och informerat om hur man kan göra det. Kan även det vara ett sätt att fånga upp de här barnen? Ja, precis så är det, . Vi kan göra mycket - och skolan är oerhört avgörande för barns möjligheter att bygga sig en framtid, och där gör man storartade insatser genom att kavla upp ärmarna och verkligen möta dessa barn vars första år bestått av krig och flykt. En av de kanske allra största insatser människor kan göra är dock att öppna sitt hem och vara familjehem. Det är viktigt för barn som kommer ensamma till , och det är viktigt för barn som har farit illa i . Vi har många som ställer upp som familjehem - fler än tidigare - men det behöver fortfarande bli fler. Jag och hela regeringen står alltså bakom barnministerns önskan och vilja att svenska folket i allt större utsträckning ställer upp och hjälper ett barn genom att vara familjehem. Det vore väldigt välkommet. I skolan, som ju jag tillsammans med mina kollegor har ett särskilt ansvar för, ser vi också att ensamkommande barn som har fått den möjligheten ganska snabbt kan få ganska bra skolresultat och en möjlighet att vara med och bidra i sitt nya land. Jag vill ställa min fråga till utbildningsminister . Att vi befinner oss i en väldigt svår situation är vi många som kan skriva under på, och statsministern har vid ett flertal tillfällen sagt att den är ohållbar. Jag delar den bilden. Det är många kommuner som upplever att de går på knäna, och myndigheterna jobbar väldigt hårt. Det gäller naturligtvis även människor som flyr från den största krisen, men det är en stor utmaning för . I morse i kommenterade inrikesminister gränskontroller, och han beskrev att det är svårt att veta hur det påverkar hur många som kommer till . Han sa dock: Samlat vill vi naturligtvis att det ska komma färre till . Min raka fråga till utbildningsminister är om han delar den bilden. Herr talman och ! Regeringen vill att hela EU tar ett större ansvar, och det innebär att fler länder måste ta emot fler av dem som kommer. Man ska veta att om alla EU-länder hade tagit samma ansvar för människor på flykt från krigets som har gjort hade vi inte behövt de svällande, växande och brinnande flyktinglägren i gränsområden - läger där barn värvas till barnsoldater och flickor skänks bort för beskydd, vilket beskrivs i människorättsorganisationernas rapporter. hade kunnat klara flyktingsituationen, men fler måste göra mer. Det är det den svenska politiken i EU och den svenska politiken här hemma arbetar för, och vi har en bred överenskommelse om det. Jag tackar för svaret. Jag tror att vi delar bilden att fler måste göra mer och att söktrycket mot behöver minska. Just nu är det nämligen svårt på många sätt. Min nästa fråga blir ändå vad regeringen avser att göra för att minska söktrycket på kort sikt. Många av förslagen på EU-nivå tar nämligen väldigt . Vi har en situation där det bara under de senaste två och en halv månaderna har kommit 80 000 asylsökande till . Det är ett tufft läge. Jag har förstått att utbildningsministern inte gillar de konkreta förslag vi presenterade . är det dock inte som styr riket, även om man kan tro det ibland, utan det är Socialdemokraterna och . Frågan är därför: Vad är era konkreta förslag för att minska söktrycket i en svår tid? Vi har levererat en lång rad mycket konkreta förslag på hur människor som kommer hit ska kunna få både en och en möjlighet att göra vårt land till sitt. En del av dem lyckades vi bli ense om i den migrationspolitiska överenskommelsen, bland annat att ska vara ett av de länder i EU som ingår i en omfördelningsmekanism. Det innebär att EU tar ett större gemensamt ansvar och att andra länder, som har avstått från eller ibland vägrat göra det, också bygger upp en asylmottagning och följer EU:s gemensamma asylregler. Sedan var det just detta med gemensamma regler. Vi är från regeringens sida ganska övertygade om att måste stå upp för de gemensamma reglerna om vi ska lyckas med detta. Vi kan inte bryta mot de internationella konventioner vi har skrivit under. Som det moderata förslag hänvisade till förklarades och presenterades innebar det faktiskt just detta. Jag vill ställa en fråga till socialförsäkringsminister , och den handlar om den del av rehabiliteringsgarantin som rör psykisk ohälsa. Garantin infördes av den borgerliga regeringen och innebär i korthet att vården premierar en enda behandlingsform vid lättare psykisk ohälsa - kognitiv beteendeterapi, KBT. Rehabiliteringsgarantin har avfärdats av flera instanser, nu senast , och man kan lugnt säga att den har sågats jäms med fotknölarna. Den har sagts inte fungera, och budskapet är: Tänk om eller lägg ned! Det är som om en och samma behandlingsmetod skulle passa alla, och så är det naturligtvis inte. Min fråga är om den här regeringen kommer att se över rehabiliteringsgarantin också i den meningen, det vill säga se till att inte en behandlingsform premieras före någon annan. Som det är är det nämligen bara om man har nog med pengar som man kan välja vård vid psykisk ohälsa. Jag tackar för den väldigt aktuella frågan. Regeringen håller just nu på med en översyn av både rehabiliteringsgarantin och sjukvårdsmiljarden. Vi har också fört över en del av de pengar som har ingått i rehabiliteringsgarantin för att stärka från och med årsskiftet. Det väldigt konkreta svaret på frågan är dock: Ja, regeringen har för avsikt att föra fram precis det är ute efter, det vill säga att man också inom ramen för rehabiliteringsgarantin redan i ett nästa läge bör bredda möjligheten till flera olika sorters behandlingsmetoder. Vi är nämligen olika, och den delen har visat sig fungera mycket dåligt. Jag tackar för svaret och också för innehållet i svaret. Jag har lämnat in en skriftlig fråga om detta, men jag ville passa på att få ett svar direkt från socialförsäkringsministern. Garantin har kostat 7 miljarder som den inte har fungerat. I arbetar man på ett helt annat sätt. Där blir folk friskare av andra metoder, när man får använda en metod som passar den enskilda personen. Där har kunnat återgå i arbete. Man brukar tala om att det är det evidensbaserade som gäller, och då är det ofta KBT eller KBT och piller, men folk blir tyvärr inte friskare. Jag är därför jätteglad för svaret. Min fråga är till . Jag undrar varför inte har fördömt terrorattackerna mot civila i . var en liten familj på väg till Västra muren för att be. En palestinsk terrorist rusar fram, hugger först pappan, sedan mamman och hugger han den lille sonen. Han hugger även en rabbin som rusar fram för att försöka hjälpa till. Pappan och rabbinen dör. Mamman och det lilla barnet hamnar på sjukhus och får ligga där . Det här har inte inträffat en gång de senaste en och en halv månaderna, utan det inträffar i snitt i . Och har ännu inte fördömt detta. Jag tycker att det är skamligt. Varför har regeringen inte gjort det? är väl medveten om att den fördömer allt våld mot civila och alla terrorattentat i såväl som och resten av världen. Vi har gjort det i den här situationen mot bakgrund av att vi vet att den våldsspiral som föds av våld mot civila måste få ett slut. Vi måste tvinga fram förhandlingar och vet att det aldrig kommer att bli verklighet så länge våldsspiralen fortsätter. Det säger nu stämmer inte. har inte tagit avstånd från dessa terrorattacker. Man har twittrat , allmänt hållet om att man är emot våld och så vidare. Det här är terrorattacker som riktas mot civila personer. Det är dessa terrorattacker man måste ta avstånd från, inte att människor försvarar sig mot terrorattackerna eller att polis stoppar terrorattackerna genom att skjuta dem som attackerar. Det som vi upplevde i upplever man i snitt i , och det måste ta avstånd från. Den palestinska ambassadören här i har inte heller tagit avstånd från detta våld. Trots direkta frågor i svenska medier om hon tar avstånd från våldet har hon inte gjort det. Reaktionen från på detta har varit noll och intet. Det är skamligt! Jag talar för när jag säger att fördömer våld mot civila och fördömer terrorattentat i och i . Det är inte kvar till klimattoppmötet COP 21 i , ett möte som kan vara avgörande för hur världen kommer att hantera den globala uppvärmningen. Det pågår ett brett arbete på olika nivåer runt om i och övriga världen för att i möjligaste mån minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. Det är också fler sektorer som är berörda nu än vad det har varit längre tillbaka i tiden. Jag skulle därför vilja fråga finansmarknadsministern på vilket sätt han tänker sig att man kan arbeta med villkoren för finansmarknaden så att också denna kan vara med och bidra till minskade utsläpp av växthusgaser. Tack för en väldigt viktig och central fråga! Det här är ett område som jag är väldigt glad över att det nu pågår mycket aktiviteter omkring. Det finns ett stort intresse och starkt engagemang från finansmarknadens aktörer att just se hur man kan bidra till en mer hållbar världsutveckling. Det kanske allra mest glädjande är att den konflikt som man förut har trott varit väldigt dominerande, att man måste välja hållbarhet eller lönsamhet, är en myt som håller på att falla. Tvärtom ser vi att de som investerar hållbart också är de som gör de bästa affärerna och får mest avkastning. Det öppnar möjligheterna för finansmarknadsaktörerna att vara mer ambitiösa och göra mer. Jag tror att vi kan göra mycket. Vi ser över regelverken och har bett om underlag från när det gäller de klimatrisker som finns i det svenska systemet. Hur påverkas den finansiella stabiliteten i av klimatförändringen och åtgärder mot den? Hur ser bankerna på klimatrisker när de lånar ut pengar till olika typer av projekt? Tack så mycket för svaret från statsrådet! Jag tycker också att det är en väldigt angelägen fråga och ett angeläget område och är glad över att höra att utvecklingen går åt det här hållet. En följdfråga som känns viktig är om statsrådet har någon uppfattning om hur diskussionerna om de här frågorna går i andra EU-länder när statsrådet träffar sina kollegor i ministerrådet. Som jag sa i mitt tidigare svar pågår mycket arbete runt om i hela världen, och det gäller även från politiskt håll. Till exempel håller vi nu inom EU på att sätta igång det som brukar kallas kapitalmarknadsunionen. Även där finns det just gröna förtecken när det gäller hur man kan se till att finansmarknaden rör sig i takt med de miljö- och klimatmål som EU har satt upp och som vi arbetar för internationellt. Vi jobbar också både i och på andra marknader med att förbättra informationen och kunskapen för alla oss som ju är sparare och investerare på de finansiella marknaderna, antingen genom vårt pensionssystem eller genom privat sparande. Här finns ett väldigt snabbt växande engagemang från konsumenterna, från oss sparare. Vi vill gärna göra rätt, men vi behöver information. Till exempel har nu fattat beslut om krav på koldioxidredovisning när fonder ska säljas till privatkonsumenter. Och vi tittar just nu på förslag om hur vi kan förbättra informationen till svenska sparare om klimatrisker och vilket klimatavtryck olika investeringar har. I riksdag fattades det i går beslut om att införa ytterligare en kvoterad månad i föräldraförsäkringen. Och regeringen har aviserat att man nu i dagarna sätter igång arbetet med en stor översyn av föräldraförsäkringen. Jag som kristdemokrat är helt övertygad om att barn behöver båda sina föräldrar, och pappor, inte minst, är väldigt viktiga för sina barn. Men de förändringar som har införts har egentligen inte inneburit att fler pappor tar en längre sammanhållen ledighet med sina barn. Fler pappor tar ut föräldradagar, men det är inte så ofta som pappor tar det huvudsakliga ansvaret för barnen. Ändå hör vi från regeringen och av de signaler som har kommit att man är beredd att gå vidare med förändringar som är på samma tema som det man har gjort . Min fråga till socialförsäkringsministern är: Är det regeringens avsikt att det arbete man nu sätter igång ska utmynna i att ytterligare begränsa föräldraförsäkringen och att tiden för föräldraledigheten blir kortare? Vi har en föräldraförsäkring i som de facto innebär att mammor tar ut fyra av för barn . Vi har en föräldraförsäkring i som leder till att kvinnor tappar i löne- och karriärutveckling, att man är mer sjukskriven och att man har i genomsnitt lägre pension. Vi har en föräldraförsäkring som också skiljer ut sig från de andra socialförsäkringarna. Den kom 1974. Det har hänt en del i med kvinnors arbetskraftsdeltagande. Det har hänt en del på den svenska arbetsmarknaden . Det är klart att det då är dags i att titta på hur vi kan få en modern föräldraförsäkring som stöder ett jämställt familjeliv där barn har tillgång till båda sina föräldrar. Om det var detta var ute efter är svaret ja, det har regeringen för avsikt att göra. Jag kan inte tolka det på annat sätt än att regeringen är beredd att föreslå förändringar som innebär att man kortar föräldraledigheten eller den faktiska tiden som man kan vara hemma med sina barn. Min följdfråga till statsrådet är: Är regeringen beredd att också titta på förändringar som inte minskar utan ökar flexibiliteten? Vi vet att utformningen av försäkringen drabbar mammor och pappor olika, eftersom pappor oftare tar ut sina dagar . Är regeringen beredd att medverka till förändringar som gör att också pappor kan använda föräldraledigheten genom att utsträcka den så att de kan använda tiden till att vara hemma lite längre och vara huvudansvariga för barnen? Är regeringen beredd att se till att föräldrar kan bestämma över sin föräldraledighet och få sitt vardagsliv att fungera? Regeringen är beredd att diskutera alla förändringar som leder till att vi får ett mer jämställt föräldraskap i . Det är bra, framför allt för barnen men också för svenska kvinnor, svenska män och svenska familjer, oavsett hur de ser ut. I diskussioner refererar slående ofta till sig självt som familjepartiet. Men det är inte mycket som pekar åt det hållet när man uppenbarligen tycker att det är okej att pappor tar ut av föräldraledigheten.