· H210381 · 2015-04-28 15:19:07 — har frågat mig om jag delar den allmänna åsikten att alltför höga marginalskatter är skadliga för och om jag inte gör det varför. Om jag delar denna uppfattning undrar om jag avser att säkerställa att de redan höga svenska marginalskatterna, som enligt henne är skadliga för samhällsekonomin, inte ökar ännu mer. Jag kan börja med att notera att det under de två föregående mandatperioderna inte hände någonting med den högsta marginalskatten. Detta trots de massiva skattesänkningar som genomfördes. På grund av den tidigare regeringens många ofinansierade skattesänkningar har vi nu ett stort budgetunderskott. Angelägna satsningar och framtidsinvesteringar måste därför finansieras med bland annat höjda skatter. Högre skatter för personer med relativt hög inkomst ger både god fördelningsprofil och nödvändiga skatteintäkter. Det är missvisande att bedöma politiken utifrån enskilda finansieringsåtgärder. Man måste även se till vad pengarna används till. Det finns många faktorer som avgör hur mycket människor arbetar, och möjligheten att arbeta är en mycket viktig sådan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer För att få fler i arbete och för att få dem som arbetar att orka arbeta längre måste vi satsa på utbildning, arbetsmiljö och förebyggande av arbetsrelaterad ohälsa. Satsningar på exempelvis högre kvalitet och ökad bemanning inom äldreomsorgen kommer att leda till att fler inom äldreomsorgen orkar och vill stanna kvar längre i arbete och dessutom till att färre kvinnor behöver gå ned i arbetstid för att ta hand om sina äldre anhöriga. Slutligen är påstående att av inkomsttagarna betalar statlig inkomstskatt felaktigt. beräknas av inkomsttagarna betala statlig inkomstskatt, vilket således är i enlighet med intentionen skattereform. Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. Jag vill även beklaga att jag var otydlig. De siffror jag använde rörde andelen heltidsanställda som betalar statlig skatt, alltså av svenskarna. Ser man enbart till är det till och med varannan heltidsarbetande som även betalar statlig skatt, men det är sagt inom parentes. Det viktiga i sammanhanget är väl ändå att Socialdemokraterna och inför valet lovade att inte höja skatten för vanliga inkomsttagare. Men blir det 1 miljon fler som får höjd skatt - ännu ett i raden av S brutna vallöften. Finansministern svarar inte direkt, men jag utgår från att även hon vet att marginalskatterna redan är för höga och skadliga för . Tyvärr prioriterar den svaga socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen att långsiktigt skada ännu mer genom att till och med höja marginalskatten ytterligare för att kortsiktigt köpa väljarstöd. Socialdemokraterna har styrt under en stor del av det senaste seklet. Ser vi tillbaka på de två senaste stora skattereformerna, den respektive den , ser vi att de har gemensamt bland annat att marginalskatterna sänktes med det uttalade syftet att uppmuntra till arbete. Det var klokt. De flesta partier i är väl medvetna om att det antal arbetade timmar som uppstår när fler arbetar och när de som arbetar arbetar mer respektive längre är nödvändigt för att åtminstone delvis klara av den långsiktiga finansieringen av välfärden. Under Alliansens tid har breda reformer under samlingsbegreppet arbetslinjen syftat till att öka antalet arbetade timmar. Så har också skett. Marginalskatten, alltså skatten på den sista intjänade hundralappen, är . Rent praktiskt betalar man enbart kommunalskatt upp till ca , som är den nedre brytpunkten. På inkomst därutöver tillkommer statlig skatt tills man når den övre brytpunkten, då läggs på. Sänkt marginalskatt innebär att det lönar sig mer att arbeta men också att det lönar sig att utbilda sig. Därmed bidrar en sänkt marginalskatt till ökad produktivitet, något som ofta nämns i samband med strategier för att klara välfärdens finansiering. Dessutom stimuleras entreprenörskap. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer till marginalskatten har utvecklingen tyvärr legat . Det beror dock inte främst på Alliansen utan på att de dåvarande oppositionspartierna S, MP, V och SD stoppade förslaget att höja den nedre brytpunkten för statlig skatt. Internationellt sett når vi i brytpunkten för att betala statlig skatt vid relativt låga nivåer. Visst, 35 000 är inte en låg lön, men det är inte en lönesumma som bara ett fåtal tjänar. Om vi jämför med till exempel ser vi att deras brytpunkt för när man börjar betala statlig skatt ligger vid 75 000. I ligger den vid 77 000. Jobbskatteavdragen var inte ofinansierade. Underskott i budgeten drivs av utgiftssidan. Under konjunkturläget som rådde i anslutning till finanskrisen drev Alliansen i linje med alla rekommendationer en expansiv politik. I S skuggbudget var utgiftsläget för övrigt på ungefär samma nivå. Jag undrar: Anser att det var fel att driva en expansiv budgetpolitik för att trigga ekonomin? Jag undrar också: Vad har egentligen hänt med Socialdemokraterna? Var är det långsiktiga ansvarstagandet? Finansministerns parti kallar sig Arbetarepartiet Socialdemokraterna, och mitt parti kallar sig det nya . Vi vill alltså båda förknippas med en strävan efter att alla ska ha ett jobb att gå till. Jag får väl förutsätta att det båda våra partier vill skapa är riktiga jobb som leder till varaktig anställning och trygghet för människor. Men kanske har jag fel. har, tillsammans med vännerna i Alliansen, försökt att göra det lättare för företagare att skapa fler jobb genom att sänka kostnaderna för att anställa - särskilt från grupper som har svårare att etablera sig och stanna kvar på arbetsmarknaden, såsom unga och äldre - och genom att underlätta att svarta jobb blir vita, för att nämna några exempel. De reformer som Arbetarepartiet Socialdemokraterna går fram med, med buller och bång och svikna löften, har alla det gemensamt att de vill ta pengar från dem som skapar riktiga jobb och från dem som jobbar på riktiga jobb, och - i bästa fall - stoppa in i åtgärder som skapar tillfällig sysselsättning men inga långsiktiga lösningar. Jag säger "i bästa fall" eftersom det finns risk att de pengar man räknar med att stoppa in i olika projekt och åtgärder inte finns kvar . När man gör det dyrare att anställa är det nämligen färre som kan anställa, och när det lönar sig mindre att arbeta är det färre som arbetar det där lilla extra. Då blir det också mindre skatteintäkter till staten. Det bekymrar mig att finansministern inte tänker på dessa mer långsiktiga effekter, för det är klart att det spelar roll när tiotusentals vanliga löntagare ska gå från en skatt på till en på på marginalen och när över 1 miljon löntagare får betydligt högre marginalskatter. Det var det regeringen föreslog i sin höstbudget. Det är när man har nått den gränsen som man kanske överväger att sluta tidigare om dagarna i stället för att jobba de där extra timmarna. Den som skaffar sig en längre utbildning i kanske väljer att efter examen flytta utomlands eftersom det då inte lönar sig lika mycket att arbeta här. Sådana beteenden, som lockas fram av höjda marginalskatter, får genomslag i den offentliga ekonomin. När det är miljoner människor som gör sådana kalkyler spelar det stor roll för den välfärd som vi klarar av att leverera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer I stället för att stimulera drivkrafterna för arbete och möjligheterna för företagare att skapa jobb kommer regeringen nu med förslag på förslag som slår stenhårt mot jobben. , , höjda arbetsgivaravgifter - listan kan göras lång. Man bör rimligen inte dömas efter vad man kallar sig utan efter sina gärningar. Det är rätt magstarkt att kalla sig arbetareparti när man systematiskt bekämpar arbeten och dem som skapar dem. Finansministern säger i sitt svar att högre skatter för personer med relativt hög inkomst ger nödvändiga skatteintäkter. Därför skulle jag vilja fråga finansministern: Hur långt gäller det? Ponera att vi skulle ha en marginalskatt på . Om vi höjer den till , är det fortfarande så att det ger större skatteintäkter? Ser inte finansministern en risk att människor i stället väljer att inte jobba? Jag ska börja med att beskriva skillnaden mellan Arbetarepartiet Socialdemokraterna och det så kallade . Nya försöker påstå sig vara ett arbetarparti, men i själva verket är det precis tvärtom. Ett socialdemokratiskt arbetareparti ställer upp för arbetarna, för sjysta villkor, för att arbetsmarknadens parter ska ha lika villkor och kunna förhandla sinsemellan och för att inte göra det svårare för fackföreningsrörelsen eller bakbinda den på olika sätt, som den gamla regeringen gjorde. Det är väldigt stor skillnad mellan att säga att man ska ha sjysta villkor, kollektivavtalsenliga villkor, och bra jobb för dem som jobbar och att bara säga: Nej, ni ska ta vilka jobb som helst. Ni ska helst gå in i en lönespiral nedåt. Det är väl detta det innebär när man låser in folk i åtgärder, som den gamla regeringen gjorde. Jag träffade människor i går som har hopp om att vi ska fasa ut fas 3, för de blev inlåsta. De fick inte ens gå en starta-eget-kurs för att de var inlåsta i fas 3. Snacka om inlåsningseffekt! Jag blir förvånad när moderater här säger att personal inom äldreomsorgen inte gör riktiga jobb och att lärare och specialpedagoger och alla de satsningar vi nu gör på de riktiga jobben inom välfärden inte är några riktiga jobb. Jag blir besviken och ledsen när jag hör sådant. Jag förstår varför det finns människor som blir trötta på när det finns moderater som slänger ur sig sådant och raljerar över hårt arbetande undersköterskor och hårt arbetande lärare som har fått fler och fler elever att ta hand om. Men man bara slänger ur sig att det inte är några riktiga jobb. Jag skulle vilja kommentera en sak till, nämligen det här med skatt. Skatt handlar ju om att man fördelar mellan människor. De som har det bra har förmånen att få vara med och betala lite mer till en gemensam välfärd som alla har nytta av. Men man fördelar också till sig själv beroende på vilken ålder man är i. då jag själv inte har några barn kan jag vara med och betala lite mer, men då jag har barn får jag tillbaka väldigt mycket. Jag får en bra barnomsorg, förhoppningsvis. Jag får barnomsorg på obekväm arbetstid om jag behöver det. Jag får en bra start för mina barn i skolan och så vidare. När barnen sedan har blivit större kan man vara med och betala lite mer till den gemensamma välfärden. När man sedan blir äldre får man ut lite mer igen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är alltså både en fördelning mellan människor och mellan de olika åldrarna i livet. Jag tycker att skatt är ett väldigt bra system. Det har byggt starkt och har tjänat väl. Det är det som har gjort att har haft högt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor, till exempel. En stark välfärd är viktig för både män och kvinnor, och det förutsätter också att man har människor som är villiga att betala skatt. Därför tycker jag att vi behöver ha en skatt där man har förmånen att få betala lite mer om man har den möjligheten, alltså om man tjänar lite mer. I går besökte jag klass 6 A på i . De hade engelska , och sedan hade de samhällskunskap och diskuterade regeringens och uppgifter. Man diskuterade vad det där med skatt egentligen är för något. Vad är det man använder skatt till, och vad händer om man inte betalar skatt? De kom snabbt fram till att om man inte betalar skatt får man betala allt själv - allt det där som vi bara tar för givet när vi bor i : skolan, sjukvården, välfärden och allt annat som vi finansierar via skattsedeln. Det är något som många tar för givet, och det är naturligtvis för att vi har det gemensamt. Det handlar om en omfördelning. Jag kan ta ett praktiskt exempel på hur omfördelningen kan variera beroende på var man bor i . En 19-åring som bryter foten i , som är fortsatt alliansstyrt, får betala mer än om det hade varit i läns landsting. Jo, man har bestämt sig för att använda skatteintäkterna på ett sådant sätt att de som är 19, 20 eller , som fortfarande pluggar och därför har låg inkomst, ska ha sänkt avgift. Det handlar alltså om hur man använder skatten. Sänka-skatten-partiet är en riktigare benämning på . Jag tror att det var en tidigare moderat partiledare, , som sa att det sitter i generna att man ska sänka skatten. Jag vill påminna om vallöften. Jag har för mig att det fanns ett ganska känt moderat vallöfte om att ta bort värnskatten. Man hade på sig. Vi har fortfarande värnskatten kvar, och vi tycker att den är bra. Det är klart att det finns marginaleffekter, men är det ett alternativ att flytta utomlands? Vart ska man då flytta? Om man inte behöver betala skatt behöver man förmodligen betala de här avgifterna. Frågan är då om man vill betala , som barnomsorgen i vissa länder kan kosta, för att man inte tar det via skattsedeln. Frågan är vilka människor som känner som inte vill jobba för att man betalar skatt. De människor jag möter, även om de jobbar lite och även pensionärer, tycker att det är viktigt att betala skatt, för det går till det gemensamma och man får ut någonting tillsammans. Precis som sa bidrar det till att stärka samhället. Jag känner få om ens några - det kanske finns någon vars namn jag inte känner till - som skulle sluta jobba för att man får betala skatt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag trodde att den här debatten först och främst handlade om marginalskatten. Sedan kommer ledamoten och pratar om allt annat, vilket förvånar mig, och talar om vad står för i stället för att tala om den politik som hennes eget parti vill föra. När vi ändå är inne på frågan om arbetaren vill jag fråga : Vad har Socialdemokraterna gjort för arbetaren ? Du står och talar om för oss vilka jobb vi anser är riktiga och inte. Vi anser att alla jobb är viktiga. Alla som stiger upp och går till ett arbete är hjältar i det här landet. Det vi har gjort under alliansregeringen är att sänka skatten för vanliga löntagare. Vanliga löntagare har fått minst en månadslön mer i plånboken. Det Socialdemokraterna vill göra, om jag ska tala om för vad hennes parti har gjort , är att göra det mindre lönsamt att jobba. Ni vill ju höja bidragen så att det inte ska bli lönsamt att jobba. Vi tror på ett samhälle där folk väljer att arbeta, och det ska vara värt att gå och arbeta också. När det gäller marginalskatten är det vedertaget att om den höjs väljer man att arbeta färre timmar på den sist tjänade hundralappen. Så blir det, för då slår man hellre ut det. Om man sänker marginalskatten är det klart att antalet arbetade timmar kommer att öka. Det säger flera undersökningar. Detta är inga konstigheter. Men jag förstår inte varför socialdemokratin i princip har gått ifrån sina grundläggande värderingar. Det är ju arbete som välståndet i bygger på. Då är vi överens om det. Det är bra. verkar vara intresserad av skattereformen 1990-1991. Det är intressant. Det har ju skett ganska många avsteg från den sedan den infördes. Jag undrar: Vad är det tycker är särskilt intressant? Är det återinförd arvs- och gåvoskatt, återinförd fastighetsskatt eller återinförd förmögenhetsskatt som tycker verkar mest intressant från skattereformen 1990-1991? Jag tycker att man ska vara ärlig och säga att skatter självklart påverkar ekonomins funktionssätt. Men det är också viktigt att komma ihåg att vad man använder skatterna till även påverkar ekonomins funktionssätt. Det är inte så att samhällen som har mycket låga skatter har en bättre fungerande ekonomi eller högre sysselsättning än länder som har lite höga skatter. Det handlar om att utforma skattesystemet på ett väl avvägt sätt och sedan använda de skatteintäkter man får på ett väl avvägt sätt. På så sätt kan samhällen som har höga skatter också ha hög sysselsättning och låg arbetslöshet samt en god välfärd. Där finns goda exempel från inte minst de nordiska länderna, som mer och mer har kommit att bli föredöme för många länder i världen just när det gäller att kombinera god välfärd med hög sysselsättning, men det gör man naturligtvis också när man tar ut skatt. Sedan gäller det marginalskatt och högre utbildning. Jag tycker att det är värt att påpeka att sänkte man inte marginalskatten. Trots att man hade på sig att göra detta valde man att inte göra det. Det är intressant att påpeka givet den fascination som finns för just marginalskatterna. Däremot minskade man möjligheterna för ungdomar att gå en högre utbildning. Ungdomars möjlighet att gå på universitet minskade . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det verkar inte vara så att det finns några marginalskatter som hindrar ungdomar från att vilja gå en högre utbildning. Det är en större andel ungdomar än någonsin som väljer en högre utbildning. Men tyvärr stoppas de av alliansregeringens prioriteringar. Därför är det bra att den här regeringen väljer att bygga ut den högre utbildningen. Precis som reagerade jag väldigt mycket när sa att vi nu inte satsar på riktiga jobb. Jag undrar vilken signal det sänder till alla människor som arbetar inom äldreomsorgen och på våra skolor. Det regeringen gör nu är att satsa resurser för att det ska kunna anställas fler i äldreomsorgen. Då står moderater i talarstol och säger: Det är inte riktiga jobb. Tänk på alla de kvinnor som går upp tidigt på morgnarna för att åka till äldreboendet eller hem till en äldre pensionär för att hjälpa till med morgonrutinerna! De jobbar kvällar, och nätter för att ta hand om våra gamla. Då står och säger: Detta är inte riktiga jobb. Likadant är det med alla lärare. Vi vill nu att fler lärare ska kunna anställas, fler lärare och specialpedagoger. Då säger man: Detta handlar inte om riktiga jobb. Jag tycker inte att det är rätt signal att skicka till alla dem som arbetar. Regeringen satsar på riktiga jobb i äldreomsorgen och i skolorna. Det var faktiskt inget vallöfte från att ta bort värnskatten, även om många av oss och hela forskarvärlden hade tyckt att det hade varit bra för . Till måste jag säga att det mest intressanta med skattereformen från 1990-1991 är grundprinciperna om enkelhet och tydlighet samt att man där utgick från att man skulle minska de skadliga skatterna, däribland marginalskatten. Sedan har vi alla varit bra på att göra undantag från de principerna. I en globaliserad värld där inte vill konkurrera med låga löner är det kunskap och utbildning som är och måste fortsätta att vara vår konkurrensfördel. Därför är det förvånande och rent av förskräckande att S och MP lägger fram förslag som innebär att den skatt som kan ses som skatt på utbildning, alltså marginalskatten, ökar från världsrekordnivå, , till dryga . Det kan jämföras med EU-genomsnittet, som är . Varför ska människor i arbeta den där extra timmen när man bara får ut en dryg tredjedel efter skatt? Varför ska man investera i utbildning? Varför ska man starta företag? Bor man kvar i blir fritiden relativt sett mer attraktiv. Man nöjer sig med lite mindre lön och njuter av mer ledig tid. Man har mindre inkomst, så man konsumerar mindre. Det bidrar i sin tur till att ekonomin går sämre. Skatteintäkterna minskar när vi jobbar mindre och konsumerar mindre. har vi i valt att ha en stor offentlig sektor som är skattefinansierad. Hur ska den finansieras när skatteintäkterna minskar? Ska man fortsätta att höja skatterna? Det blir en ond cirkel. Jag håller med finansministern om att det är angeläget att också se vad pengarna används till. Vi satsar på just utbildning, eftersom vi vet att en välutbildad befolkning är vår viktigaste konkurrensfördel i den globala konkurrensen. Det råder bred enighet inom forskningen om att höga marginalskatter är skadliga. Den senaste pekade ut just den höga marginalskatten som skattesystemets allvarligaste problem. Och bland annat har räknat på att skatteintäkterna minskar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag får helt enkelt inte ihop hur Socialdemokraterna tänker. För ett tillväxtfientligt parti som kanske det inte är en så stor sak. Men den enda förklaringen är att man behöver budgetutrymme för satsningar som enligt den egna budgeten kommer att medföra en högre jämviktsarbetslöshet och ett ökat utanförskap. Ja, ni hör rätt. Man känner till detta. Men S och MP hoppas väl på att blända väljarna så mycket att de inte uppmärksammar de nackdelar som följer. Det är alltså ren populism i kombination med att man nyttjar ohederlig retorik om att detta bara gynnar de rika. Det är ohederligt, eftersom det är så här: När de med lite högre inkomst jobbar mindre eller flyttar ut ur landet och skatteintäkterna för kommuner och landsting sjunker är det faktiskt de svaga som drabbas. Men S och MP drar nytta av det faktum att nackdelarna inte sker direkt och att sambandet därmed är otydligt. Personligen tycker jag att det är tråkigt att vi har en svag regering som inte bara raserar reformer som bevisligen varit framgångsrika för utan till och med tar till åtgärder som den själv och forskningen vet är skadliga för landet. Jag tror och hoppas att man underskattar dem som bor och arbetar i och att frågan om höjd marginalskatt får den uppmärksamhet och den sakliga debatt den förtjänar. Jag ska försöka summera lite här. Jag menar att man från socialdemokratiskt regeringshåll gör det dyrare att anställa unga. Man gör det dyrare att anställa äldre. Man plockar bort ROT- och RUT-avdrag trots att man har påstått något annat i valrörelsen. Och man skapar mindre incitament för människor att jobba lite mer genom att höja marginalskatten. Detta menar jag leder till färre riktiga jobb, och jag menar att det leder till att vi får in mindre pengar till statskassan. Då finns det inga pengar att stoppa in i äldreomsorg och i skola. Det är mitt resonemang. Jag kan inte ha varit särskilt tydlig. Eller är det kanske så, herr talman, att och finansministern väljer att medvetet missförstå mig? Det är självklart inte så att jag menar att lärare och anställda inom äldreomsorgen inte skulle ha riktiga jobb. Jag värnar deras jobb. Och jag värnar den välfärd som de producerar. Men det tycks som att den politik som regeringen levererar inte värnar den. Man skulle kunna tro, i teorin, att har rätt för att de med sina teoretiska formler har räknat ut att folk kommer att jobba mer. I och med det skulle man kunna tro att arbetslösheten sjönk . Det låter nästan så. Borgarna står här och säger att de är jättenöjda. I själva verket ökade arbetslösheten under den borgerliga regeringens tid. Ja, det var naturligtvis inte deras fel. Det var någon helt annans fel - absolut. Det kan inte ha med den regeringen att göra. Nej, nej, nej, de hade inget ansvar. Arbetslösheten ökade, men det var någon annans fel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag vill också påpeka det faktum att det är ganska viktigt att ta reda på hur mycket man har kvar efter att man har betalat den där förhatliga skatten. Många moderater påstår här att folk kommer att sluta arbeta och flytta utomlands. Det är all möjlig skrämselpropaganda om vad som händer om man får vara med och betala lite mer till välfärden. Men titta lite på hur mycket man har kvar efter skatt! Jag tänker på de arbetare som vi har pratat om här och som vi ofta träffar. Det är butiksbiträden, hotell- och restauranganställda, undersköterskor och så vidare som tjänar 14 000-17 000 . De skulle vara glada om de fick så mycket över att leva på som de som ni värnar om får. Då skulle de verkligen vara nöjda. Så är det inte . Vi har ett väldigt ojämställt samhälle, och klyftorna ökade under den borgerliga regeringens tid. Sedan är det en spricka mellan . Vi hör en moderat gå upp och säga: Vi tycker om alla jobb. En annan säger: Nej, ni satsar på fel typ av jobb. Vi gör egentligen reformer som ser till att undersköterskor, lärare och alla de som behövs inom välfärden faktiskt blir fler. Deras antal har ju sjunkit per person i det här landet under den borgerliga regeringens tid.