ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210612 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:612 Kvinnors företagande inom välfärdssektorn av (M) till Statsrådet (S) De kvinnodominerade yrkena återfinns till stor del inom offentlig sektor, en sektor där många kvinnor tidigare varit hänvisade till en enda arbetsgivare och där reformen med etableringsfriheten gjort det möjligt att söka och få anställning hos många olika arbetsgivare. Att kunna erbjuda en mångfald är till fördel för påverkan på arbete och verksamhetsutveckling för personal och dem som verksamheten är till för. Borttagandet av glastaket för att kunna söka och få F-skattsedel är också en åtgärd som tillhör ett modernt samhälle och som gjort det möjligt för kvinnor att starta och driva egna verksamheter på områden där de har en gedigen kunskap och stor kompetens av praktisk erfarenhet. Därmed har det öppnats upp för nya möjligheter till vardagsinnovationer med nytänkande kring funktion och förändrade arbetssätt. Detta bryter ny mark samt skapar möjligheter för löneutveckling och förbättrade arbetsmiljöer och är steg i rätt riktning för feminism i meningen att slippa bli missgynnad eller begränsad på grund av sitt kön utifrån löneutveckling och färre möjligheter till karriärtjänster och företagande. Bilden av vår arbetsmarknad visar på att offentlig sektor, där många kvinnor har sin sysselsättning och inkomst, har strukturer som begränsar och låser inne kvinnor i anställningar utifrån normer och begränsande möjligheter. När nu regeringen gör en överenskommelse med är på väg att ta steg tillbaka till då det endast fanns en arbetsgivare som man slår undan fötterna för de kvinnor som skapat nya verksamheter. I stället ska kvinnor hänvisas till att företag ska drivas på ideell basis med avslut på den redan etablerade verksamheten med stora kostnader och förluster för den enskilde som följd, vilket är ett kliv tillbaka för feminismen. Därför har jag följande frågor till statsrådet : Anser statsrådet att arbetsmarknaden för kvinnor ska vara begränsad, det vill säga har statsrådet gjort ställningstagandet att det är förenligt att vara en feministisk regering och sätta krokben för alla de kvinnor som bedriver egen verksamhet med anställda inom vård och omsorg? Hur bedömer statsrådet att jämställdheten i påverkas av att det blir svårare för kvinnor att starta eget och göra karriär i vården och omsorgen? Anser statsrådet att kvinnor som vill bedriva eget inom vård och omsorg ska ha sämre villkor än män som driver företag inom byggbranschen, det vill säga de män som bygger huset som verksamheten ska bedrivas i?
ip · H210613 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:613 Höjningen av a-kassans tak av (M) till Finansminister (S) Enligt en enkätundersökning som Kommunalarbetaren lät göra 2011 bland lokala sektioner var den lägsta kollektivavtalsenliga lönen för vårdbiträden utan fullbordad gymnasieutbildning . Eftersom nivån i a-kassan har ett tak på , kan en arbetslös aldrig få mer än i en statligt bekostad ersättning. Därmed är det mycket få – om några – yrkesgrupper där den avtalsenliga lönen för heltidsarbetande ger mindre än taket i a-kassan. I vårmotionen har dock regeringen presenterat förslag om att höja a-kassans tak så att dagpenningen initialt blir . Detta skulle innebära att den nya maximala månadsersättningen blir . Därmed kommer alltså en höginkomsttagare som blir arbetslös att få en av staten garanterad ersättning som nästan är högre än vad vissa vårdbiträden får för att jobba. Enligt SCB:s senaste inkomstfördelningsstatistik ligger medianlönen för förvärvsinkomster hos människor i åldrarna 20–på nästan . Efter skatt ger detta en disponibel inkomst på . Med regeringens föreslagna a-kasseförändringar innebär det en statligt subventionerad arbetslöshetsersättning på nästan 19 000 vilket motsvarar nästan netto efter skatt. Detta innebär att skillnaden i disponibel inkomst blir . Enligt Gastrogates senaste lunchprisindex är den riksgenomsnittliga lunchkostnaden . Med innebär det månatliga lunchkostnader på . Räknar vi dessutom in resekostnader för att ta sig till och från jobbet summerar skillnaden mellan att jobba och att vara arbetslös till bara en eller två tusenlappar för många medianinkomsttagare. Det finns ett mycket starkt teoretiskt och empiriskt vetenskapligt stöd för att höjda bidrag leder till lägre sysselsättning och högre utanförskap. Det minskar jobbsökandet, minskar benägenheten till att ta jobb som ligger utanför den arbetslöses jobbpreferenser och gör att människor fastnar i utanförskap. När utanförskapet tär på självförtroendet blir det svårare för många att ta sig tillbaka in i arbetslivet när det inte ens lönar sig ekonomiskt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Anser finansministern att mer netto för en medianinkomsttagare som jobbar respektive lever på bidrag är en tillräcklig skillnad för att det ska löna sig att arbeta? Anser finansministern att det är rimligt att man som arbetslös kan få mer i bidrag för att inte jobba än många heltidsanställda får i lön?
ip · H210614 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:614 En effektiv miljöpolitik av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Regeringens samarbetspartner driver öppet frågan om att de Vattenkraftsägda kolgruvorna i bör avvecklas i stället för att avyttras. Samma åsikt har också yttrats av ledande miljöpartister. Konsekvenserna av ett sådant förslag vore att statliga tillgångar värda tiotals miljarder skulle gå om intet. Det är heller inte osannolikt att det enbart vore en symbolhandling då den tyska staten i det läget mycket väl skulle kunna komma att expropriera gruvorna – detta mot bakgrund av att dels är i färd med att avveckla sin kärnkraftsverksamhet, dels att minska sitt beroende av rysk olja och gas. Oavsett skulle det vara ett sanslöst slöseri med statliga tillgångar och skattepengar. En annan befogad fråga är vilket miljövärde det skulle skapa i förhållande till kostnaden. och företag som specialiserat sig på miljöfrågor har listat vilka miljösatsningar som är mest kostnadseffektiva. En regelrätt nedläggning av kolkraftverk har inte nämnts i liknande sammanhang. Därför måste man fråga sig om kostnaden som en nedläggning hade motsvarat skulle kunna användas på annat sätt med större miljöförbättrande effekt. Mot bakgrund av detta vill jag därför fråga klimat- och miljöminister : Är ministern av uppfattningen att tyska kolkraftverk bör avvecklas i stället för att avyttras? Om så är fallet, driver ministern aktivt denna ståndpunkt i regeringen? Bedömer ministern att regeringen kommer att fatta beslut om en nedläggning? Vad bedömer ministern att en nedläggning skulle kosta? Bedömer ministern att en nedläggning är den mest kostnadseffektiva miljösatsningen som samma resurser kan användas till?
ip · H210615 · 2015-05-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:615 Tak för hemtjänstavgifter av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen avser att genomföra en reform där förvisso bostadstillägget för pensionärer förbättras, men där också taket för hemtjänstavgifter höjs med . Detta beräknas innebära ekonomiska försämringar för ca 64 000 av våra äldre, då dessa enligt beräknas bli nettoförlorare, bostadstillägget till trots. Utöver det dämpas den positiva nettoeffekten av höjningen av bostadstillägget för ca 296 000 äldre på grund av höjningen av taket vad avser hemtjänstavgifterna. Staten beräknas kunna minska sina utgifter med genom att minska anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning till följd av detta höjda tak. Min fråga till statsrådet är följande: Vad föranledde regeringen att föreslå denna reform trots att den beräknas innebära en nettoförlust för 64 000 av våra äldre?
ip · H210616 · 2015-05-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:616 Kryssningsfartygen av (SD) till Statsrådet (S) utsatthet och nuvarande tillstånd är vida känt. Bottendöden är utbredd och Världsnaturfonden rapporterar att sju av de tio största döda bottnarna finns just i . Fosfor och kväve, de två största bovarna, sipprar ut i havet från en mängd olika källor. Jordbruket och urlakning av åker- och skogsmark är ett av de största bidragen och på det här området görs mycket för att minska utsläppen. Dock kräver situation att vi vänder på alla stenar för att minska utsläppen. får därför inte längre fritidsbåtar fritt släppa ut sitt avlopp, så kallat grå- och svartvatten, i havet utan är hänvisade till anläggningar i hamn. Detta är ett litet men viktigt bidrag, även om det långt ifrån är den största förorenaren. som svenska fritidsbåtsägare måste hantera sitt avloppsavfall på ett miljövänligt sätt tillåts de stora kryssningsfartygen, som företrädesvis och den svåra algblomningen trafikerar våra vatten, att pumpa ut sitt avlopp i . Dessa utsläpp är självfallet större än individuella fritidsbåtars och sker dessutom ofta i samma farleder, vilket koncentrerar utsläppen geografiskt och får stora följder lokalt. Enligt statsrådet kommer detta att vara situationen fram till åtminstone 2019, då regler tidigast kan vara på plats efter . Detta måste ses som en för låg ambitionsnivå. finns det dock kryssningsfartyg som väljer att göra det miljövänliga och vänta med att tömma sina avlopp tills de ligger i hamn där anläggningar finns på plats för att ta hand om detta. Detta gynnar dem på intet sätt ekonomiskt, utan vinnarna är i stället de bolag som fortsätter att dumpa avloppet i havet. Alla kryssningsfartyg åtnjuter en reducerad farledsavgift i enlighet med SJÖFS 2014:8. Denna tillfaller fartygen oavsett om de väljer att använda reningsverken i hamn eller väljer havet som sitt avlopp. Mina frågor till statsrådet är därför: Som ett sätt för att påverka kryssningsindustrin i , är statsrådet beredd att avskaffa farledsavgiftsreduktionen för fartyg som tömmer avloppsvatten i ? Kommer statsrådet i väntan på att en internationell överenskommelse är på plats på annat sätt se till att , eller i samråd med andra länder, verkar för att påverka kryssningsfartygen att använda reningsanläggningarna i hamnarna i stället för att dumpa avloppsvatten till havs?
ip · H210617 · 2015-05-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:617 nya regler för stöd till bredbandsutbyggnad av (C) till Statsrådet (S) I kommer stora summor, både offentliga och privata, att satsas på en snabb och omfattande utbyggnad av bredband så att av företagen och hushållen ska ges möjlighet till . För att vi ska nå dit kommer EU-pengarna i landsbygdsprogrammet, och i vissa län också regionalfonden, att vara mycket viktiga. Men förutsättningarna är olika. Därför vill jag i denna interpellation visa på effekterna av det aviserade regelverket i . I har och Region gått samman i ett viktigt regionalt samarbete för att förbättra en bredbandstäckning som brister och som med stängningar av kommer att försämras ytterligare. Samarbetet sker inom ett gemensamt kansli, och alla länets kommuner är djupt involverade och även de kommer att gå in med stora pengar. Det färdiga programmet och modellen bygger på en samordnad utbyggnadsplanering och ett sammanhängande upplägg för finansiering, allt grundat på omfattande analyser av nuläget och utbyggnadsmöjligheterna i länet. I , liksom i många fler län, har man med stor oro tagit del av nya regler för stöd till bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammet. Enligt dessa ska man per automatik utgå ifrån att en utbyggnad alltid kan ske på kommersiella grunder i alla orter med mer än 200 invånare (SCB:s tätortsdefinition), och stöd ska därför inte få utgå. Denna slutsats säger man sig kunna dra av en modell som PTS gjort och som av sedan omtolkats samt döpts om till marknadsanalys. ”Marknadsanalysen” tar bland annat ingen som helst hänsyn till att det finns ett antal tätorter som saknar fiberanslutning men slår ändå fast att om det finns en första fastighet med fiber kommer en dynamisk utbyggnad att äga rum på kommersiell grund i alla tätorter. Hur detta ska ske när det inte finns fiber och därmed ingen första fastighet bortser man helt ifrån. På flera andra punkter kan visas att ”marknadsanalysen” inte håller när den ställs mot verkligheten, men ändå hävdar att den ska tillämpas fullt ut. För bland annat skulle detta innebära ett hårt slag mot utbyggnaden och möjligheten att nå på landsbygden. Mina frågor till statsrådet är följande: Är statsrådet beredd att lyfta upp frågan om nya regler till diskussion och ge verket möjlighet att ompröva dessa så att de håller för verklighetens prövning? Är statsrådet beredd att konstatera att en centralistisk, exakt likartad modell inte fungerar när förutsättningarna ser olika ut i landet? Är statsrådet villig att arbeta för att det införs en rätt för regionerna att få göra undantag från regeln vid stödbeslut, om det finns särskilda skäl för det baserat på den regionala erfarenheten och kunskapen?
ip · H210618 · 2015-05-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:618 nya regler för stöd till bredbandsutbyggnad av (C) till Statsrådet (S) I kommer stora summor att satsas på en omfattande utbyggnad av bredband för att nå det uppsatta målet till 2020 om att av företagen och hushållen ska ges möjlighet till . För att vi ska nå dit kommer EU-pengarna i landsbygdsprogrammet, och i vissa län också regionalfonden, att vara mycket viktiga. Men förutsättningarna är olika och därför vill jag i denna interpellation visa på effekterna av det aviserade regelverket i . har i samråd med Region , i och drifts- och servicenämnden i samt i bred samverkan med kommuner och andra aktörer i länet tagit fram en regional digital agenda för . Detta är ett initiativ som ska bidra till att utveckla med hjälp av digital teknik. En digital infrastruktur som omfattar hela länet är en förutsättning för att hela ska leva. I har bland andra och regionen med stor oro konstaterat att nya regler för stöd till bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammet i praktiken kommer att motverka det man vill uppnå. Den tätortsgräns på 200 invånare som, i enlighet med PTS marknadsanalys, ska tillämpas slår fel i och lämnar stora delar av landsbygden utan möjlighet att söka bredbandstöd. Detta beror framför allt på att de marknadsaktörer som förväntas gå in i orter över 200 invånare i stället kräver minst 800–1 000 hushåll för att ens räkna på projekten och att de bara är intresserade av orter med 200 invånare om de ligger tillräckligt nära varandra. ”Marknadsanalysen” tar heller ingen hänsyn till att det finns ett antal tätorter som saknar fiberanslutning men slår ändå fast att i och med att om det finns en första fastighet med fiber kommer en dynamisk utbyggnad att äga rum på kommersiell grund i alla tätorter. Hur detta ska ske när det inte finns fiber och därmed ingen första fastighet bortser marknadsanalysen helt ifrån. ”Marknadsanalysen” fungerar inte på flera andra punkter när den ställs mot verkligheten men ändå hävdar att den ska tillämpas fullt ut. Detta skulle innebära ett hårt slag för bland annat möjligheter att nå målsättningen om att alla permanenthushåll och företag ska ha tillgång till bredband om på landsbygden. Då förutsättningarna i ser olika ut, vilket gör att en exakt likartad modell inte fungerar utan möjlighet att få göra anpassningar, är min fråga till statsrådet : Är statsrådet villig att arbeta för att regionerna ges rätten att göra undantag från regeln vid stödbeslut om det finns särskilda skäl, baserat på regional erfarenhet och kunskap?
ip · H210619 · 2015-05-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:619 Små vattenkraftverk av (KD) till Klimat- och miljöminister (MP) och Havs- och vattenmyndigheten har tagit fram en strategi för hur både målen inom energiområdet och miljökvalitetsmålet kan uppnås. Ett begränsande planeringsmål för miljöförbättrande åtgärder i vattenkraftverk föreslås fastställas på nationell nivå, och det ska säkerställa att det inte ger väsentlig påverkan på balans- och reglerkraften. Man säger också i rapporten att de miljöförbättrande åtgärderna ska förläggas till avrinningsområden och vattenförekomster som har begränsat värde i energisystemet samt ge så begränsad inverkan på vattenkraftsproduktion som möjligt. Men genom att ha mindre stränga krav på de större kraftverken än på de mindre vattenkraftverken som servar det egna företaget eller närområdet på landsbygden blir konsekvenserna större för de små. Att avkräva ägarna till de små kraftverken, som ofta är familjer, att göra åtgärder för miljön som i sig inte ger uppenbara förbättringar, dessutom till en stor kostnad, kan knappast vara förenligt med en god politik för småföretagande med miljöansvar eller för att ta till vara enskilda människors och familjers önskan att få bo och verka på landsbygden. I många fall har dessa små vattenkraftverk funnits i generationer. Min fråga till klimat- och miljöminister är därför: Kommer klimat- och miljöministern att vidta några åtgärder för att de små vattenkraftverken ska kunna fortsätta drivas, och kommer det att ges en kompensation till ägarna av de små vattenkraftverken om kraven av ovan nämnda myndigheter ska genomdrivas?
ip · H210620 · 2015-05-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:620 Utredning om asylprövningen för hbtq-flyktingar av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) Diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck är skäl för asyl. Riskerar en person förföljelse eller känner fruktan för förföljelse vid ett eventuellt återvändande innehar personen skäl till asyl i . Det råder dock tvivel om hur dessa punkter faktiskt efterlevs i praktiken. RFSL:s undersökning om asylprövning av hbtq-flyktingar visade att asyl beviljades om personen i fråga ”manifesterar” sin sexuella läggning i sådan utsträckning att risk för förföljelse förelåg. I motion 2014/15:2316 föreslogs arbete för förbättrad kompetens på området samt en översyn av nuvarande rättstillämpning – detta för att människor inte ska förnekas asyl för att de, på grund av rådande sociala normer, tvingas ”stanna i garderoben”. När frågan behandlades i socialförsäkringsutskottet under förra mandatperioden riktade socialdemokratiska ledamöter kritik mot dåvarande regering och menade att en utredning av rättstillämpningen bör sättas igång: ”Frågan om hur ärenden om hbt-flyktingars skyddsskäl har påverkats av den nya instans- och processordningen i utlänningsärenden har ännu inte utretts. Detta är en brist. En särskild utvärdering av denna fråga bör därför skyndsamt initieras av regeringen. Detta bör ge regeringen till känna. ” Detta undertecknades av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Även har, före valet , uttryckt sig positivt för nämnda utredning. Detta går bland annat att utläsa av kommentar till tidningen : ”vill granska hur bestämmelserna om skydd mot förföljelse på grund av kön och sexuell läggning har tillämpats, för att ett säkerställa att ett reellt skydd finns. vill också ändra lagen så att HBTQ-personer inte utvisas till länder där deras sexuella läggning är kriminaliserad.” Trots detta beslutade socialförsäkringsutskottet på grund av Socialdemokraternas och ändrade inställning att skäl för att tillsätta utredning i frågan inte förelåg. avslog således förslaget för en starkare kompetensutveckling och en närmare granskning av praxis och rättssäkerhet. En statlig utredning skulle, utöver att granska nuvarande rättstillämpning, även kunna utreda möjliga behov av lagändringar. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Föreligger det skäl att tillsätta en utredning om asylprövningen för hbtq-personer?
ip · H210621 · 2015-05-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:621 Minskad öppenhet och transparens av (M) till Finansminister (S) Regeringens första ekonomiska vårproposition är presenterad. Det är en budget som innehåller skattehöjningar, bidragshöjningar och nedskärningar av reformer som bidragit till ökad sysselsättning – detta trots att står inför stora utmaningar med ett snabbt ökande utanförskap och att vikten av välavvägda och genomtänkta politiska beslut är stor. På kort sikt kan man vara upprörd över brutna vallöften och på att man från regeringens håll smyger in olika förändringar. På lite kommer det att märkas i hushållens plånböcker. Sedan slår det mot arbetstillfällen och därmed även välfärden. Men det finns ett annat trendbrott i S-MP-regeringens finansrelaterade dokument: Man har börjat mörka information. har en stolt tradition av öppenhet. Offentlighetsprincipen som har funnits är bara ett exempel, arbetet att öka transparensen inom EU ett annat. Därför är det som händer nu oroväckande. Regeringen smyger in indexeringar av skatter och avgifter. Information som funnits med i tidigare års budgetpropositioner har helt sonika tagits bort, liksom att man undviker att analysera och redovisa effekterna av sina politiska förslag. Det sammantagna intrycket är att man inte står för sin politik, alternativt att man vill dölja dess negativa konsekvenser för landets invånare. Det är svårt att avgöra vilket som är värst. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Varför har ministern och regeringen inte informerat om de införda indexeringarna av skatter och avgifter? Varför har ministern och regeringen valt att ta bort relevant information som analyser och konsekvensbeskrivningar av sina förslag i dokument som budgetpropositionen och skrivelsen om skatteutgifter? Har ministern och regeringen fattat beslut om en ny strategi att minska öppenheten av sina politiska förslag?
ip · H210622 · 2015-05-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:622 Dubbdäcksskatt av (M) till Finansminister (S) I miljödebatten utmålas ofta dubbdäck som den största PM10-boven. Det stämmer inte. Både vedeldning och industrier står för ungefär lika stor andel. Av de PM10-partiklar som släpptes ut i kom drygt en femtedel från vägslitage. En del av partiklarna beror på dubbdäck – men långt ifrån allt. Vanlig vedeldning släpper exempelvis ut lika många PM10-partiklar. Den tidigare alliansregeringen tillsatte en utredning för att få fram förslag på hur höga partikelhalter i tätort ska kunna reduceras för att främja hälsan hos människor. En av delarna i utredningen behandlade dubbdäck och om dessa ska beskattas för att på så vis minska användningen av däcktypen som är överlägsen vid vinterväglag. lämnades utredningen in till regeringen, och slutsatsen som utredaren kommit fram till är att beskattning av dubbdäck inte är nödvändig så som situationen ser ut . Partikelhalterna i tätorterna har av olika anledningar sjunkit, inte minst i som klarade sig under alla uppsatta gränsvärden. Utredaren ger dock ändå ett förslag på hur en dubbdäcksskatt skulle kunna se ut om regeringen vill införa den. Han föreslår för bilägaren i extra skatt för att få använda dubbdäck från till och med , alternativt eller . En ny finsk studie visar att antalet dödsolyckor på isigt underlag skulle ha varit färre om bilarna hade haft dubbade vinterdäck i stället för dubbfria. Om alla bilister körde med dubbfria vinterdäck skulle i genomsnitt nio fler dödsolyckor inträffa. Och på isigt underlag skulle antalet dödsolyckor ha varit färre om bilarna med dubbfria vinterdäck i stället hade haft dubbdäck. Trots detta ropar både och högt om att införa dubbdäcksskatt eller till och med dubbdäcksförbud i landets större städer och inte minst i och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Landets bilister är en grupp som betalar hög skatt – avser finansministern att lägga på bilisterna ytterligare en skatt i form av dubbdäcksskatt? Är finansministern villig att gå så långt som sina regeringskollegor och föreslå en skatt på dubbdäck, trots att det grovt riskerar trafiksäkerheten och trots att det inte är bilisterna som orsakar de största PM10-utsläppen?