ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210530 · 2015-04-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:530 MSB och den civila krisberedskapen vid tågstopp av (M) till Statsrådet (S) har drabbats av ett antal allvarliga tågstopp. Tiotusentals passagerare har råkat ut för svåra förseningar. Många upplever att informationen vid dessa besvärliga tillfällen varit bristfällig och undermålig. Utifrån ett krisberedskapsperspektiv finns det anledning att ställa flera frågor och göra uppföljningar av det nu inträffade. Huruvida det kan finnas andra orsaker bakom dessa fel och problem som drabbat järnvägen än rent tekniska orsaker hanteras förhoppningsvis av relevanta myndigheter. I samband med dessa tågförseningar har i vissa fall ersättningstrafik satts in, och i övrigt har resenärer fått hantera besvärliga situationer på basis av bristfällig information. Samhället prövas vid dessa olyckor. Det borde finnas anledning att ge ett antal myndigheter och organ uppföljningsansvar av det som sker. Inte minst borde Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ha en central uppgift. Har ansvarigt statsråd för avsikt att ge kompletterande uppdrag till MSB att granska den civila krisberedskapen utifrån de upprepade tågstopp som skett i och hur dessa hanterats av både drabbade passagerare och myndigheter?
ip · H210531 · 2015-04-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:531 Distansundervisning inom vuxenutbildning av (M) till Statsrådet (S) Den kommunala vuxenutbildningen har en viktig roll att fylla utifrån de vuxnas individuella behov av utbildning och personlig utveckling. Den som behöver läsa in grundläggande eller särskild behörighet för högskolestudier ska kunna göra detta. Inom vuxenutbildningen kan man även komplettera tidigare utbildning eller läsa in en gymnasieutbildning. Det finns genom dagens utbildningssystem en rättighet för vuxna att få en utbildning som motsvarar . För att bland annat möta de allt större ungdomskullarna och minska trycket på vuxenutbildningen ökade också den förra alliansregeringen antalet utbildningsplatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning med ca 48 000 årsplatser. Skolinspektionen presenterade på regeringens uppdrag en ny rapport som granskat kvaliteten på distansutbildning inom vuxenutbildning och som visar på tydliga brister inom området. För den individ som bor långt ifrån skolan, arbetar deltid eller har någon form av funktionshinder är den kommunala vuxenutbildningen på distans oerhört viktig och därmed krävs det också en större flexibilitet och individanpassad undervisning som tar hänsyn till de olika förutsättningar som finns i varje enskilt fall. visar rapporten att många av de studerande inte får tillräckligt med stöd ifrån läraren, då man oftast endast erbjuder handledning då många arbetar. Ett syfte med distansutbildningen som därmed går förlorat är möjligheten att i stället få studiehjälp på kvällstid kombinerat med ett förstärkt handledningsstöd över internet. Många studerande har vittnat om att studierna skulle förbättras om det fanns möjlighet att ha kontakt med lärarna . Från regeringens sida krävs det nu ett större helhetsgrepp, uppföljning och ansvarstagande för att den kommunala vuxenutbildningen på distans ska kunna hålla en högre kvalitet och kan bli bättre anpassad till de studerandes enskilda behov och förutsättningar. Utifrån detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att förbättra den kommunala vuxenutbildningen på distans och säkerställa att samtliga studerande får det stöd och den utbildning som de har rätt till?
ip · H210532 · 2015-04-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:532 Förenklade system för statsbidrag av (M) till Utbildningsminister (MP) Tack vare att Alliansens budgetförslag vann gehör blir Alliansens lågstadielyft nu verklighet. Det betyder att 290 kommuner kommer att kunna ta del av för att minska och anpassa klasstorlekarna och anställa fler lärare och speciallärare. Lågstadielyftet är en välbehövlig satsning som kommer att göra skillnad i klassrummet. Men en förutsättning för detta är att kommunerna tar möjligheten och aktivt söker statsbidragen. Här har konstaterat en rad utmaningar och förbättringsmöjligheter. I sin rapport statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? skriver att systemen med statsbidragen inte fungerar tillräckligt effektivt och inte i tillräckligt hög grad bidrar till en likvärdig utbildning för eleverna. Vidare menar att statsbidragen inte går till de skolor som har störst behov av insatser och att skolor med låga kunskapsresultat i lägre utsträckning tar emot bidragen. Med anledning av detta vill jag därför fråga utbildningsminister följande fråga: Vad avser utbildningsministern att göra för att förenkla systemet med statsbidragen så samtliga 290 kommuner, stora som små, enkelt kan ta del av de satsningar som fattar beslut om?
ip · H210533 · 2015-04-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:533 Robustheten i det svenska telenätet av (M) till Statsrådet (MP) Jag har tidigare interpellerat statsrådet i fråga om robustheten i det svenska telenätet och fick då bland annat följande till svar: ”I egenskap av tillsynsmyndighet genomför () en risk- och sårbarhetsanalys avseende de elektroniska kommunikationerna. Utifrån denna arbetar PTS med förebyggande åtgärder i samarbete med operatörerna, till exempel genom att öka robustheten och redundansen i näten samt skalskydda installationer, reservkraftverk, mobila basstationer etcetera.” Sedan jag fick det svaret har jag haft en dialog med företrädare för telebranschen om det arbete som statsrådet åsyftar i sitt svar. De berättar om den frustration de känner inför bristen på samarbetsvilja som PTS uppvisat i fråga om robusthetsarbete. Man har enligt en enig bransch valt att från PTS sida lägga fram förslag på åtgärder för redundans, skalskydd och reservkraft som inte på något sätt skulle hjälpa robustheten i nätet. Dessa åtgärder skulle dessutom innebära stora kostnader för operatörerna som oundvikligen kommer att landa på den enskilda konsumenten. Eftersom i princip alla remissinstanser valt att avstyrka förslaget på åtgärder som PTS sänt ut på remiss bör man ställa sig frågan om det verkligen är rimligt att det ska leda till att vi konsumenter får högre priser. För att stilla kritiken har visserligen PTS valt att göra vissa mindre förändringar som främst varit av kosmetisk karaktär och som inte har lett till några framsteg i sakfrågan. Branschen varnar fortsatt för ökade kostnader som går till åtgärder utan nytta för endera konsumenten eller någon annan. Därför blir formuleringen i statsrådets svar intressant. Där får kammaren beskedet att PTS ”i samarbete med operatörerna” ska utveckla robustheten i telenäten. Därvidlag uppstår frågan huruvida det kan anses vara ett samarbete mellan PTS och operatörerna när man från branschen enhälligt avstyrker förslaget från myndigheten varefter PTS ändå väljer att gå vidare med det upplägg man fått ett rungande nej till från sina samarbetspartner. I det fall statsrådet skulle agera i frågan så är det ont om tid. ska de verkningslösa åtgärderna införas och kostnaderna kommer att vältras över på konsumenterna. Jag vill mot bakgrund av bland annat ovanstående fråga statsrådet : Har statsrådet haft någon dialog med branschföreträdare i denna fråga? Anser statsrådet att ett samarbete mellan en statlig myndighet och branschens operatörer kan innebära att myndigheten i fråga helt väljer att bortse från de synpunkter deras ”samarbetspartner” framställer? Avser statsrådet att på något sätt vidta några åtgärder inom ramen för sin tjänsteutövning i syfte att komma till rätta med situationen som beskrivs ovan och därmed bespara konsumenterna onödiga kostnadsökningar som inte för med sig någon ökad robusthet i nätet?
ip · H210534 · 2015-04-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:534 Fler stora event i av (S) till Statsrådet (S) Besöksnäringen är en växande industri i med stor ekonomisk omsättning och många anställda. Det finns flera utvärderingar som visar hur besöksnäringen gynnas av större event. Ett exempel är som, enligt en rapport producerad på uppdrag av Hotell- och restaurangföretagare, hade en turistekonomisk omsättning på 241 miljoner SEK. i är ett annat exempel på megaevent med stor turistekonomisk omsättning, enligt tidiga beräkningar ca . Detta är exempel på framgångsrika event som har lett till att tagit fram en gemensam och gränsöverskridande eventstrategi. När det handlar om stora megaevent både inom sportområdet och inom mässor, konferenser med mera kan en framgångsväg vara att staten tar fram en samlad strategi i bred samverkan med regionala aktörer samt näringsliv och ideella aktörer inom området. Vid idrottsministerns besök vid i inleddes en diskussion med idrottsrörelsen och besöksnäringen om hur vi kan samverka för att ska kunna locka till sig stora evenemang. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att locka fler stora event till och för att stödja regionernas arbete med event?
ip · H210535 · 2015-04-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:535 Regeringens hantering av ökande sjukskrivningar av (M) till Socialförsäkringsminister (S) 2010 betalade staten ut 16 miljarder i sjukpenning. räknar med att summan uppgår till 32 miljarder. När alliansregeringen tillträdde 2006 var över 200 000 personer sjukskrivna och drygt 550 000 personer förtidspensionerade. Enligt flera undersökningar hade en betydande andel av dessa personer en kvarstående arbetsförmåga. Det fanns också stora regionala skillnader i antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Detta var problematiskt både ur ett samhällsekonomiskt perspektiv och ur ett individuellt hälsoperspektiv. har det blivit allt tydligare att sjukskrivning i sig kan vara skadligt. Det är inte bara så att långvarig sjukfrånvaro ökar risken för utanförskap och ekonomisk utsatthet. Dessutom ökar risken för sociala och psykiska problem. I regeringens vårproposition beskrivs en mycket oroande utveckling för sjukskrivningarna. Ifall regeringens egen prognos infrias kommer offentliga finanser att möta ett omfattande utgiftstryck kommande år. Viktiga välfärdssatsningar och reformer för fler jobb riskerar att få stryka på foten som följd av en kraftig ökning av utgifterna för sjukpenning och sjukersättning. Vid sitt tillträde hade regeringen höga ambitioner för sitt arbete. Statsminister utlovade redan på valnatten en ”handlingskraftig” regering. Drygt har regeringen fortfarande inte presenterat några reformer för att stärka rehabiliteringskedjan. stryks propositioner från propositionslistan, och socialförsäkringsutskottet har tvingats ställa in närmare hälften av vårens sammanträden då det inte finns några förslag från regeringen att behandla. Mot den bakgrunden vill jag ställa frågan till socialförsäkringsministern: Vad har regeringen under sina gjort för att få bukt med ökningen av sjukskrivningarna?
ip · H210536 · 2015-04-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:536 Konsekvenser för landsbygden av höjd skatt på bensin och diesel av (M) till Finansminister (S) Regeringen har aviserat en rejäl höjning av skatten på bensin och diesel. kommer bensinskatten att höjas med per liter och dieselskatten med per liter. Enligt regeringens beräkningar ska detta ge statskassan ett tillskott på , pengar som bland annat används för att höja a-kassan. Alliansen har länge varnat för att en höjning av dessa skatter kommer att slå hårt mot landsbygd och glesbygd, där avstånden är långa och där man inte har något annat val än att ta bilen till jobbet, affären och barnens fritidsaktiviteter. Men regeringen menar att man ska använda pengarna till att satsa på exempelvis bättre kollektivtrafik. Frågan kvarstår dock hur dessa satsningar på kollektivtrafiken kommer landsbygden till del, då det är de som bor nära tunnelbanan som kommer att vinna på detta. Regeringen tar från landsbygden och ger till storstäderna. Regeringen berättade inte heller hela sanningen om skattehöjningarna. Enligt promemorian kommer skatterna att höjas med index utan att ytterligare beslut måste fattas av . Detta ska enligt förslaget införas , och det ger dramatiska effekter. Om man räknar med en årlig uppräkning på ökar skatten . är skattehöjningen och . Det betyder ett bensinpris på runt per liter. Detta påverkar alltså inte bara oss som använder bilen i vardagen, utan hela åkeri- och transportsektorn påverkas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: På vilket sätt kompenseras landsbygden när finansministern väljer att höja bensin- och dieselskatten? Hur kommer bensin- och dieselpriset att påverkas av indexeringen ?
ip · H210537 · 2015-04-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:537 Regeringens ekonomiska politik av (M) till Finansminister (S) berömmer för krishanteringen och den starka sysselsättningsutvecklingen under Alliansens tid vid makten. De senaste offentliga bnp-siffrorna från visar också att har haft starkare bnp-utveckling per sysselsatt än till exempel , och . Även jämfört med länder som och klarar sig bättre. Finansminister fick ta över en välskött svensk ekonomi. EU:s starkaste offentliga finanser tillsammans med en hög sysselsättningsutveckling gör att skulle kunna ha goda förutsättningar att möta utmaningar kring till exempel konkurrenskraft samt ungdomars och utrikes föddas situation på arbetsmarknaden. Den politik som presenteras i den ekonomiska vårpropositionen riskerar dock att fördjupa i stället för att lösa utmaningar. Regeringen påtalar till exempel själv att man tydligt avviker från det uppsatta målet för offentliga finanser. Nygamla förslag som 90-dagarsgarantin har utvärderats och dömts ut av tidigare socialdemokratiska regeringar. I stället för förbättringar i takt med att ekonomin återhämtar sig ser vi i egen prognos en rad strukturella försämringar kring hur ekonomin fungerar. Min fråga till finansministern är därför om hon anser det förenligt med en ansvarsfull ekonomisk politik att gå fram med en budget som har strukturella underskott och såväl prognostiserar högre utanförskap och lägre arbetskraftsdeltagande som räknar upp jämviktsarbetslösheten.
ip · H210538 · 2015-04-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:538 Barns rätt till fritidsaktivitet av (M) till Statsrådet (S) Alliansregeringen införde en så kallad fritidspeng i syfte att göra det möjligt för barn i ekonomiskt utsatta familjer att delta aktivt i fritidsaktiviteter. Fakta och verklighet visar nämligen att barn och unga i ekonomiskt utsatta familjer är underrepresenterade när det gäller deltagande i organiserade fritidsaktiviteter. Fritidspengen ser till att säkras till barn mellan i ekonomiskt utsatta familjer. I regeringens förslag till höstbudget valde regeringen att slopa fritidspengen i dess helhet och ville använda större delen av anslaget till en generell förstärkning av det ekonomiska biståndet. Som svar på detta har viktiga remissinstanser som exempelvis , och uttalat sitt stöd för fritidspengen. Så här sa Rädda Barnens representant i Ekot: ”Barn är här och . Barn behöver få en bra fritid, för man utvecklas socialt, man utvecklas som människa, man utvecklas med andra. Och därför menar vi att det är väldigt viktigt att det finns resurser för de här barnen. Vi säger nej till regeringens förslag.” Fritidspengen är ett tydligt redskap för att se till att alla barn får samma chans att delta i föreningsliv, idrotta eller gå i musikskola. Vi vet att dessa aktiviteter kan vara avgörande för barns utveckling och lärande. Att alla barn får samma rätt till en aktiv fritid motverkar också socialt utanförskap. Trots hård retorik från företrädare för regeringspartierna mot fritidspengen återfinns inga aviserade förändringar av fritidspengen vare sig i regeringens vårproposition eller i vårändringsbudgeten. Med anledning av ovanstående är mina frågor till statsrådet följande: Vilka konkreta förändringar av fritidspengen avser statsrådet att vidta? När kommer detta i sådana fall att ske? Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att värna alla barns rätt till en aktiv fritid i det fall regeringen tar bort resurserna som är särskilt avsedda för detta? Varför har regeringen valt att inte lyssna till bland annat Rädda Barnens och kritik mot förslaget?
ip · H210539 · 2015-04-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:539 TTIP:s betydelse för säkerhetspolitiken av (M) till Statsminister (S) För sedan befann sig statsminister i . Bland de frågor som togs upp fanns även det viktiga handels- och investeringsavtalet mellan och – TTIP – som det förhandlats om . De positiva ekonomiska konsekvenserna av TTIP ska inte underskattas. Det handlar om förbättrade förutsättningar för såväl tillväxt som fler jobb. Det gynnar länder och folk på båda sidor av . Det finns även en säkerhetspolitisk och därmed också en försvarspolitisk dimension i ett omfattande avtal mellan och . Med ett sådant avtal skulle demokratier, fria stater och marknadsekonomier knytas ännu närmare varandra. Det är en viktig markering i en orolig tid. Av den anledningen finns det goda skäl att arbeta för ett framgångsrikt avslut med de förda förhandlingarna. Enligt uppges statsminister ha sagt om förutsättningarna att nå en överenskommelse: ”Det får inte ske till vilket pris som helst.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister om han inte ser en säkerhetspolitisk och därmed också en försvarspolitisk dimension i ett framgångsrikt framförhandlat handels- och investeringsavtal mellan och .
ip · H210541 · 2015-04-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:541 Framtiden för svensk handel med sälprodukter av (M) till Statsrådet (S) På bord ligger ett förslag från om en revidering av den förordning som förbjuder handel med sälprodukter. Ett förbud som haft ett undantag ifrån. Förbudet kom från början till för att stoppa den kanadensiska säljakten. En jakt som fortfarande pågår trots det europeiska förbudet om handel med sälprodukter. Det finns ett undantag från förbudet för inuiter i och på som får sälja sina produkter i EU, samt ett undantag för sälar som jagas inom ramarna för fiskeförvaltningen. Den svenska säljakten inryms i det andra undantaget varför det har varit möjligt att sälja sälprodukter från den svenska jakten på marknaden. Det nya förslaget från innebär att sälprodukter från inuiter i och på även fortsättningsvis ska få säljas inom EU. Undantaget för handel med sälprodukter från säljakt inom ramen för fiskeförvaltningen i exempelvis och tas bort, vilket innebär att produkter från fortsättningsvis inte kommer att kunna säljas i eller inom EU. Den svenska sälstammen är mycket god och på fortsatt tillväxt. saknar en fungerande förvaltningsplan för säl men en viss skyddsjakt är tillåten. Den ökade sälstammen ställer till stor skada för andra arter i och stor ekonomisk skada för fisket. kan jägare ta till vara bland annat kött och skinn, produkter som jägaren även kan sälja till den del det inte används för eget bruk. Kommissionen uttrycker att säljakten är viktig men föreslår nu att undantaget som möjliggör försäljning av produkter från fiskeförvaltning tas bort. Handel med sälprodukter från kanadensiska sälar får däremot fortsatt undantag. Detta är inte rimligt. Tillvaratagande är en central princip för svensk viltförvaltning. Förslaget strider därför mot grundprinciperna i modern viltförvaltning och etisk hållbar hantering av naturresurser. behöver ett fortsatt undantag för att kunna sälja sälprodukter och på så sätt medverka till en hållbar konsumtion och förvaltning. Mina frågor till statsrådet är därför: Hur kommer statsrådet att agera för att behålla det svenska undantaget för handel med sälprodukter? Vad är regeringens hållning när det gäller fortsatta möjligheter att saluföra sälprodukter? Kommer statsrådet att agera för att stoppa eller ändra förslaget från som är förödande för svensk säljakt och som starkt kan ifrågasättas ur ett etiskt perspektiv?
ip · H210542 · 2015-04-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:542 Traineejobb av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Under valrörelsen hävdade att de hade en annan och bättre medicin mot arbetslösheten. Unga skulle erbjudas jobb eller utbildning och 32 000 traineejobb skulle trollas fram. Av de utlovade traineejobben blev det 590 och i bästa fall runt 10 000 . Och trots kritik från såväl fackförbund som yrkesverksamma utlovades en massa traineejobb inom exempelvis äldreomsorgen. Därtill har regeringen i sin vårändringsbudget beslutat om att ta bort nedsättningen av socialgifterna för unga. Det var en åtgärd som infördes av alliansregeringen för att skapa incitament för att få fler företag, kommuner med flera att anställa fler unga. Därav är mina frågor till arbetsmarknadsminister : Skillnaden mellan de utlovade 32 000 traineejobben och de faktiska 590 är 31 410. När förväntar sig arbetsmarknadsministern att målet ska vara uppnått? Anser arbetsmarknadsministern fortfarande att traineejobb inom exempelvis äldreomsorgen är en bra lösning?
ip · H210543 · 2015-04-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:543 Hög frånvaro och brist på studiero i skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) Svenska skolelevers resultat har halkat efter i en omvärld där kunskapsutvecklingen skjutit i höjden. Från en tätposition en generation tillbaka växer nu luckan mellan skolkunskaperna i och i många snabbt utvecklande länder. Vi tappar på kort sagt nästan alla mätbara områden, och även om alliansregeringen genomförde en rad reformer för att vända utvecklingen behövs ytterligare insatser för att lyfta svensk skola för framtiden. Ett område där svensk skola sticker ut är på det föga smickrande området beträffande studiero och sena ankomster. hör till de värsta i världen av jämförbara länder när det gäller bristen på studiero i klassrummet. Vi tillhör även toppen när det gäller sena ankomster och hög frånvaro. Utan studiero, eller om man inte ens är på plats i skolan, blir det svårt att nå goda resultat. har den nuvarande regeringen varit avståndstagande kring reformer som kan stärka studieron och minska frånvaron. Hur tänker utbildningsministern minska frånvaron och öka studieron i de svenska klassrummen?
ip · H210544 · 2015-04-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:544 Regeringens uppföljning av beslut om utökad matematikundervisning av (M) till Utbildningsminister (MP) Svenska skolelevers resultat har halkat efter i en omvärld där kunskapsutvecklingen skjutit i höjden. Från en tätposition en generation tillbaka växer nu luckan mellan skolkunskaperna i och i många snabbt utvecklande länder. Ett av de områden där rasat snabbast gäller kunskaperna i matematik. Resultaten inom matematik sjunker. Många elever vittnar om att man just finner matematiken som en bidragande orsak till besvär i skolarbetet. En av tio grundskoleelever missar behörigheten till gymnasiet just på grund av bristande kunskaper i matematik. som man konstaterar de allt växande bristerna i matematikkunskap kan man även konstatera att svenska elever får mindre undervisning i matematik än vad elever i andra jämförbara länder får. Mot bakgrund av detta beslutade Alliansen tidigare att utöka matematikundervisningen i de tidigare åldrarna med . Den reformen följdes upp av ett beslut i om att även utöka matematikundervisningen på högstadiet med . I den vårbudget som regeringen nu lagt fram för är det dock oklart om regeringen ämnar följa beslut, eller om man i det dolda försöker trotsa . Hur ämnar utbildningsministern följa upp beslutet om utökad matematikundervisning?
ip · H210545 · 2015-04-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:545 Diskriminering av äldre på arbetsmarknaden av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen avser att införa en särskild löneskatt för personer , trots att regeringen konstaterat att det behövs fler som arbetar högre upp i åldrarna. Att höja löneskatten skickar därför en tydlig signal till äldre: ni behövs inte på arbetsmarknaden. Därav är min fråga till arbetsmarknadsminister : Vilka besked avser arbetsmarknadsministern att ge till alla äldre som både vill och kan arbeta ?