ip · H310233 · 2015-12-01 00:00:00 — Interpellation 2015/16:233 Arbetsmarknaden för unga på orter med få arbetsgivare av (M) till Statsrådet (S) Tidig kontakt mellan skola och näringsliv är extra viktigt på orter med få arbetsgivare. Att minska avståndet mellan utbildning och arbete är därmed särskilt angeläget i bruksorter. Genom lokala satsningar på kompetenshöjning och utbildning för studie- och yrkesvägledarna kan ortens unga få bästa tänkbara förberedelser inför yrkeslivet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka insatser har statsrådet vidtagit och avser att vidta för att förbereda unga som bor i bruksorter och andra orter där det finns få arbetsgivare så att de får en bättre koppling till arbetsmarknaden och står bättre rustade ? har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit och avser att vidta för att förbereda unga som bor i bruksorter och andra orter där det finns få arbetsgivare så att de får en bättre koppling till arbetsmarknaden och står bättre rustade . Jag vill inleda med att tacka för frågan som berör ett av regeringens mest prioriterade områden. Att fler unga ska kunna ta de jobb som finns och att kopplingen mellan skola och arbetsliv stärks är centrala frågor i regeringens politik. tog jag emot slutbetänkande, med flera förslag som syftar till att underlätta ungas övergång från skola till arbetsliv. Betänkandet är nu ute på remiss, men jag vill passa på att nämna några av de förslag som har direkt bäring på den fråga som har ställts. Ungas möjligheter att få en anknytning till och kännedom om arbetslivet avgörs av flera olika faktorer. Bland annat handlar det om att ungdomar ska ha ett gott utbud av utbildningsmöjligheter som kan leda till jobb. Här har utredningen bland annat föreslagit en försöksverksamhet med branschskolor för vissa små yrkesområden. Förslaget innebär att mindre kommuner som har svårt att upprätthålla ett brett utbildningsutbud inom ramen för försöksverksamheten kan erbjuda elever attraktiva yrkesutbildningar som kan leda till jobb. Jag bedömer också att det är viktigt att kommunerna samverkar för att bredda utbudet av yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå. Utredningen har också föreslagit att alla elever i årskurs 8 och 9 i och årskurs 9 och 10 i specialskolan ska ges möjlighet att genomföra minst två veckors praktisk arbetslivsorientering. Tidiga kontakter med arbetslivet är viktiga för att underlätta etableringen på arbetsmarknaden och för att eleven ska få goda förutsättningar att göra väl underbyggda val för fortsatta studier. Dessutom föreslår utredningen att studie- och yrkesvägledningen i bör utredas vidare. Bland annat föreslås en översyn av ansvaret för och organisationen av studie- och yrkesvägledningen och hur elevernas rätt till vägledning kan stärkas. Regeringen bedömer att det är nödvändigt med ytterligare utvecklingsinsatser när det gäller studie- och yrkesvägledningen. Regeringen avser därför att förlänga Statens skolverks pågående fortbildningsuppdrag . Jag vill också betona att det lokala näringslivet har ett tydligt ansvar för att få unga att intressera sig för lokala arbetsgivare och därmed för att gå utbildningar som kan leda till jobb på orten. Detta kan exempelvis ske genom att erbjuda praoplatser i eller platser för arbetsplatsförlagt lärande på gymnasieskolans yrkesprogram. Arbetsgivare kan också engagera sig i de lokala programråden som finns för gymnasieskolans yrkesprogram. De regionala kompetensplattformarna arbetar också med att skapa en bättre samverkan mellan utbildning och arbetsliv. Syftet är att skapa en bättre matchning på arbetsmarknaden på en regional nivå. Jag ser nu fram emot att få ta del av remissinstansernas synpunkter på förslag och är övertygad om att vi här i kammaren får anledning att återkomma till frågan om hur vi kan stärka yrkesprogrammens kvalitet och attraktionskraft samt hur unga snabbare kan etablera sig i arbets- och samhällslivet. Tack, ministern, för svaret! hade jag ansvaret för att ta fram en bruksortsrapport för räkning. Det var med fokus på bruksorter som har en väldigt genuint historisk prägel och hur man kan tänka framåt för dessa orter. En bruksort definierade jag som en ort med en till två dominanta företag där det inte fanns så många småföretag. Det finns ungefär 100 orter i som kan anses vara bruksorter enligt olika definitioner, bland annat definition. Alla formas vi av den miljö som vi växer upp, lever och bor i. Om man sätter bruksorten i ett historiskt perspektiv får man större förståelse för de strukturer som samhället är uppbyggt av och som bibehålls. Det finns fantastiska resurser i våra brukssamhällen. Många har varit med om industrialiseringen och förvandlingen till en modern tid. Men många har också varit drabbade av stora nedläggningar. bruk i , till exempel, tappade 1 000 medarbetare när bruket lades ned . Då var det en hel del bruksorter där det försvann många arbetsgivare. När vi arbetade med detta tillsammans i en grupp för att ta fram rapporten märkte jag vid djupintervjuer med elever, lärare och kommunala företrädare att arbetslösheten tenderar att bli väldigt hög på bruksorterna därför att man har arbetat på bruket i generationer. För unga kan det vara ett stort steg att läsa på högskola eller universitet. Man vet kanske inte om hur många andra yrken som det finns. Man har en stolt tradition av till exempel att hantera järnet eller stålet väl. Vi fann bland annat att syovägledningen skulle behöva stärkas, framför allt på dessa orter. Ju mer jag ser i har syon blivit ganska marginaliserad. Det gäller också prao. Det kom en forskningsrapport som visade att unga människor kunde räkna upp ungefär 30 yrken, och det finns 60 000 yrken, om jag inte minns fel. Många unga behöver få veta vad det finns för yrken, framför allt om man bor i en bygd där det finns en dominant arbetsgivare och en stor stolthet över det yrkeskunnande som finns där. Det kan då vara svårare att se utanför samhället och den stolthet som finns. Ofta är också föreningslivet väldigt aktivt, vilket gör att man gärna stannar kvar. Ett av mina förslag i gruppen var just att man måste satsa mycket mer på studie- och yrkesvägledning. Jag hörde att även ministern nämnde det och blev väldigt glad, för det här är någonting vi behöver sätta på kartan mer. Men även i undervisningen måste man lyfta blicken, och eleverna måste få vara ute och träffa företagare. Ofta finns det inte så många entreprenörer. Därför har man heller inte fått kunskap om entreprenörskap. Där har Ung Företagsamhet en stor roll att fylla. Jag skulle vilja att ministern talade lite ytterligare om Ung Företagsamhet och hur man kan bygga broar mellan skola och yrkesliv. Då tänker jag inte bara på yrkeskunskap, alltså den praktiska, utan även på teoretiska utbildningar. Tack, , för att du lyfter upp Ung Företagsamhet! Det här är verkligen en hjärtefråga för mig. Jag brukar som devis säga att vi måste utbilda framtidens arbetskraft men också framtidens arbetsgivare. Ung Företagsamhet spelar verkligen en viktig roll i det avseendet. Vi vet att utbildningsformen där man får starta ett eget företag och driva det kan göra att man får bra förmågor för att kunna ta sig an något sådant men också att man kanske hittar embryot till det som kan bli ett bra företag . Jag tror på det här konceptet och vill att vi ska bredda det till fler branscher men också att det ska få bättre spridning landet över. Vad gäller situationen i landet sett ur ett helhetsperspektiv tror jag att vi måste föra en ekonomisk politik som gör att hela landet kan leva och att fler jobb tillkommer. Regeringen för nu en ekonomisk politik som innebär investeringar i infrastruktur och bostadsbyggande för att stimulera tillväxten på arbetsmarknaden. Vi satsar också väldigt stort på bristyrkesutbildningar, då vi vet att framför allt yrkesutbildningarna leder till jobb. Jag fick senast en rapport som visar att sju av tio som tar sig igenom ett yrkesprogram på gymnasiet får jobb efteråt. Det här är nog så viktigt för mindre orter, där vi vet att det i många fall finns väldigt stora och strategiskt viktiga arbetsgivare som inte hittar den kompetensförsörjning de behöver. Metallindustrin, träindustrin med flera är egentligen ryggraden i vår ekonomi. Vi måste se till att matcha ihop de här tingen så att de unga som ska in på arbetsmarknaden ska kunna ta jobben som de behöver men också så att det speglar våra kompetensförsörjningsbehov. Där tror jag att yrkesutbildningarna är väldigt viktiga. Det är därför jag vill att vi stärker yrkesprogrammens status och attraktivitet så att fler elever väljer dessa inriktningar. Jag tror också att vi måste bygga ut kraftigt, eftersom nio av tio får jobb efter en sådan utbildning. Vi behöver bygga ut den yrkesinriktade vuxenutbildningen yrkesvux, som är gymnasieprogrammen för vuxna, för att på bredden se till att folk kan utbilda sig till sådant som leder till jobb. Jag vill att vi gör detta även för de nyanlända. Många av dem kommer ju med sådana kvalifikationer som arbetsmarknaden behöver, och yrkesutbildningarna är helt rätt väg att gå för att de ska komma i arbete. Vi har en stor samsyn i fråga om hur viktigt det är att titta på just bristyrken. Men det är tveksamt, tycker jag, att man bara för att det fattas människor i en viss bransch ska matcha ihop de jobben med dem som är arbetslösa. Då kan det bli precis som i satsningen på äldreomsorgen - att det inte är de som är mest lämpliga och brinner för just de frågorna som faktiskt går den utbildningen. Det finns en balansgång i detta för att se till att det blir bra. Jag tänker också på en av orterna i där vi intervjuade människor i olika funktioner. Där framkom att det är ett så stort steg bara att pendla till en större ort för att arbeta att man, i den mån man kan, hellre väljer att gå arbetslös. Man är van att lösa problemen på hemmaplan, kanske mycket mer än man är någon annanstans. Därför är det också på ett sätt svårare att ta sig därifrån. Något som jag också tycker är viktigt är att man tar fram lokala näringslivsstrategier som är specifika för just den orten med tanke på ett vidgat arbetsliv. Det vi hörde från de riktigt stora företagen på de här orterna är att de har otroligt svårt att rekrytera till exempel ingenjörer. Om det inte går att pendla och bo på en annan, större ort är det inte många som väljer att flytta till bruksorten. Ett par där båda är akademiker och den ena får jobb på bruksorten kanske väljer att tacka nej eftersom det inte finns något motsvarande arbete för den andra. Hur man ska lösa detta vet jag inte riktigt. Men här kommer ju även infrastruktur, kollektivtrafik och de delarna in, både för dem som vill bo på kvar på orten men jobba någon annanstans och kunna pendla bra och för dem som tvärtom vill kunna pendla in, till exempel akademiker eller någon med hög specialistkompetens. Bland annat var med i vår rapport. är ju enormt stort där. Man söker och har behov av väldigt specifik kompetens. Det var svårt för dem att få det då. Det här var 2012-2013; det kan ha ändrats . För företagen där handlade det om att visa på möjligheter - att det går att bo i och på ett bra sätt pendla till . Man ville inte gärna flytta dit eftersom man kanske hade en respektive som var akademiker. Det finns alltså många delar i det här, och jag tror att en bra näringslivstrategi på dessa orter är att lyfta blicken, tänka utifrån entreprenörskap och se till att inte hålla allting i regi. Vi kan tycka att Ung Företagsamhet är alldeles lysande, men vi måste också skapa förutsättningar för entreprenörer att starta företag på de här orterna. Annars är det lite bortkastat, för annars flyttar de duktiga ungdomar som har mycket energi, idéer och engagemang. De kommer inte att finnas kvar om allting i tjänstesektorn är i regi. Det vill jag gärna att ministern kommenterar. Jag börjar med den sista frågan om den kommunala regin och vad det innebär för näringslivet. För mig är det solklart att vi måste ha ett näringsliv som blomstrar och en ekonomi som växer och ger oss tillväxt. Det gör att vi kan finansiera vår välfärd, och då får vi en god levnadsstandard. Den kedjan är verkligen helt avgörande för mitt politiska kall. tycker jag att det är viktigt att veta att välfärd inte är näringsliv. Det är inte samma sak, i alla fall inte i min värld. Barn och elever ska inte vara handelsvaror. Äldre ska inte vara handelsvaror. Patienter ska inte vara handelsvaror på en marknad. Jag tycker att det är väldigt viktigt att våra gemensamma skattepengar återinvesteras i skolan, i vården och i omsorgen så att varenda skattekrona går till att våra barn får de bästa skolresultaten, att de äldre får den allra bästa omsorgen och att patienterna får den sjukvård de behöver för att få ett bättre liv. Jag vill hålla isär de här två tingen. Jag vet också att det finns privata aktörer som utför olika tjänster åt kommunerna och regionerna - tjänster som inte riktigt är det som är välfärdens kärna. Det bejakar jag. Jag har själv varit kommunalråd i , , och vet vad det här innebär. Jag är alltså inte främmande för detta, men jag tycker ändå att välfärden ska vara en skyddad zon. När det gäller frågan om matchningen på arbetsmarknaden är det klart att en välfungerande arbetsmarknad och en välfungerande ekonomi måste bottna i flera olika ting. Det handlar om att investera så att ekonomin får en skjuts framåt och kan växa inom infrastruktur, byggande med mera. Det handlar om att vi skapar förutsättningar för fler och växande företag. Det handlar också om just kompetensförsörjning och matchning. Just nu har vi ett läge på vår arbetsmarknad där vart femte företag enligt säger att de har svårt att rekrytera trots att de vill nyanställa. Det kan handla om industrin, vården, restaurangnäringen, byggbranschen med mera. De hittar inte rätt arbetskraft. har vi en situation där av befolkningen går arbetslösa. Då måste vi ställa oss frågan: Hur kan man matcha ihop det så att människor inte går arbetslösa som företagen inte hittar dem som de vill anställa? Här har vi en möjlighet. Där är just bristyrkesutbildningar viktiga. Vi ska inte tvinga människor att göra något som de inte tycker om. Men vi kan kanske ge dem en push i den riktningen. Vi kan säga: Pluggar du till detta kan du faktiskt få jobb. Jag är helt övertygad om den allra viktigaste saken i livet är att ha ett eget jobb och en egen inkomst så att man kan vara självförsörjande. Det är bra för dig som individ, men det är också bra för samhället i stort. För mig blir det ministern nu säger väldigt motsägelsefullt. Om vi går tillbaka till bruksorterna är det jätteviktigt med fler företag i orterna. Det är väldigt sårbart att bara ha en enda stor industri plus kanske den kommunala sektorn. Det är oerhört sårbart. Det finns väldigt få företag inom tjänstesektorn. Det brukar finnas duktiga hantverkare, men det är väldigt få företag inom tjänstesektorn. är en väldigt bra reform för kvinnor för att starka eget. Vi ser i dessa orter att det finns tuffa demografiska utmaningar. Det behövs många undersköterskor i . En kvinna ska kunna ta steget och bli entreprenör utifrån att hon kanske har prövat på entreprenörskapet i Ung Företagsamhets regi. Regeringen vill inte att människor ska fortsätta att göra det. Incitamentet försvinner när man nu skruvar ned . Det finns forskning på att vi kvinnor otroligt försiktiga med att starta eget. Vi vill ha hängslen och livrem för att det inte ska gå på tok, för då är vi rädda att våra familjer ska drabbas. Så blir det ofta om man till exempel går i konkurs. I stället för att bejaka det ska allting vara regi. För dessa orter är det jätteviktigt att fler får möjlighet att starta företag och framför allt kvinnor. Det är väldigt ofta väldigt mansdominerade företag dessutom. Vi måste stärka praon och syon i bruksorterna. Men vi måste också öppna för till exempel fler RUT-företag så att kvinnor kan starka eget. Då kan ingenjören kanske jobba där och ha en fru, eller tvärtom, som startar eget och kan finnas kvar på orten. Tack för det inlägget, . Jag ser inget självändamål med att vi ska göra välfärden till näringsliv, men det är bra med mer valfrihet. Om en undersköterska kommer på en briljant idé om hur hon vill driva ett företag eller en verksamhet ska hon få möjlighet till det även inom välfärden. Den viktiga principen för mig är att skattepengarna återinvesteras i skolan, vården och omsorgen och att vi stoppar den vinstjakt som har pågått . Våra gemensamma skattepengar har gått till något annat än eleverna, de äldre eller patienterna. Så kan vi inte ha det. Ska det bli ordentligt måste vi ha ett regelsystem som premierar kvaliteten framför allt för de enskilda brukarna. Jag har väldigt svårt för argumentationen om att vi behöver avreglera välfärden för att det på något sätt ska gynna välfärden. Välfärden ska gynna brukarna. Det är en väldigt viktig huvudprincip. Jag tror att vi behöver föra en politik rent generellt som handlar om att vi ska få hela landet att leva. Det gäller att bygga ut infrastrukturen och kommunikationerna och att investera och föra en sådan ekonomisk politik så att vi stimulerar industriföretagen, tjänstesektorn med mera att växa. Vi har sett hur det urholkats. Vi hade en tidigare finansminister som hellre premierade storstäderna i stället för landsbygden. Det var självfallet tämligen problematiskt. Tack för att du tar upp en viktig fråga! Jag tycker att debatten var bra och viktig. Jag vill avsluta med att önska och presidiet en god jul. Överläggningen var härmed avslutad.