· H210481 · 2015-05-05 19:59:12 — har frågat mig vilka andra konkreta åtgärder än utökad undervisningstid jag vill vidta för att lyfta och förbättra elevernas matematikkunskaper. Jag delar oro över de sjunkande kunskapsresultat i bland annat matematik som syns i såväl nationella som internationella jämförelser. Resultaten i bland annat ställer krav på oss att reagera och agera. Svenska elevers resultat har sjunkit i de nationella och internationella kunskapsmätningarna. Skolan har många mätpunkter, inte minst i de nationella proven i årskurs 3. statistik visar att av de eleverna i årskurs 3 som deltog i alla delprov i matematik klarade att nå upp till kravnivåerna. Regeringen ser allvarligt på detta. En god läsförmåga är avgörande för att varje elev ska kunna utvecklas och nå kunskapsmålen. Men internationella undersökningar visar att svenska elevers läskunnighet har försämrats . Var femte 15-åring når inte upp till en grundläggande nivå i läsning, en nivå som är nödvändig för att kunna tillgodogöra sig även annan kunskap, visar PISA-studie. God läsförmåga kan också vara avgörande för resultaten i matematik. Enligt en djupgranskning som utfört av de sjunkande kunskapsresultaten i matematik kan eller mer förklaras av elevers bristande läsförståelse. Det är grundläggande för alla barns och elevers kunskapsutveckling att de får stöd och stimulans från första början, i förskoleklassen om så behövs. Tidiga insatser är ofta avgörande för att elever ska lyckas med sina studier. Därför vill regeringen införa en läsa-skriva-räkna-garanti som säkerställer att insatser sätts in så fort en lärare upptäcker ett behov, redan från förskoleklass. Regeringen avser också att införa ett obligatoriskt bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling samt i matematik i årskurs 1 och ett kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1 i , sameskolan och specialskolan. Det enskilt viktigaste för elevernas resultat i matematik är att de möter skickliga och engagerade lärare som har tid att undervisa. Regeringen avser att genom en nationell samling för läraryrket bidra till en positiv utveckling av läraryrkets status och attraktivitet. Detta vill vi uppnå genom att vidta åtgärder för att höja lärarnas löner och också göra satsningar på kompetensutveckling för lärare. Utökningen av karriärtjänster ligger fast i regeringens budget. Vi bygger ut statsbidraget för karriärsteg i skolan till ca 1,5 miljarder . Det motsvarar ca 17 000 förstelärare, alltså ungefär en lärare per arbetslag. I regeringens lågstadielöfte ingår åtgärder som syftar till att öka antalet anställda så att lärare i lågstadiet kan ägna mer tid åt varje elev och klasserna bli mindre, vilket är en särskilt betydelsefull insats för just matematikundervisningen. Det ingår också åtgärder för att öka tillgången till lärare med specialpedagogisk kompetens med huvudsakligt fokus på lågstadiet. I vår budgetproposition fanns också en särskild satsning på nationella skolutvecklingsprogram med systematiska och långsiktiga insatser för att utveckla och förbättra skolor. Några motsvarande förslag återfanns inte i de borgerliga partiernas budgetförslag. Det goda pedagogiska ledarskapet är viktigt för all matematikundervisning och därmed för elevernas måluppfyllelse i matematik. Därför genomförs kompetensutvecklingsinsatser för förskolechefer och rektorer. Regeringen bereder just nu rektorsutredningen. De åtgärder som regeringen avser att vidta visar att vi vill stärka kvaliteten i undervisningen och höja kunskapsnivån i skolan. Jag tackar utbildningsministern för svaret. Matematik är ett otroligt viktigt ämne i skolan, inte av den anledningen att var tionde elev tyvärr inte klarar matematiken i , vilket är den vanligaste anledningen till att de inte kan gå vidare till gymnasiet, utan anledningen är att matematik i grunden är ett språk för att kunna förstå matematiken men även andra ämnen . Den sittande regeringen har tidigare inte visat det största intresset när det gäller att stärka matematikkunskaperna bland de svenska eleverna. Initiativ från alliansregeringen och från Alliansen i opposition för att stärka fokuset på matematik och stärka matematikkunskaperna har tagits emot med en kall hand, trots att vi vet att vi haft sjunkande resultat. Enligt IFAU har kunskaperna sjunkit ända . har varit utbildningsminister , och ändå lyser åtgärderna med sin frånvaro. Bedömningsstöd, läsa-skriva-garanti och tidiga insatser är absolut viktiga inslag för att stärka elevernas kunskap överlag och också matematikkunskaperna. Det gäller även läsförståelse, som vi har varit inne på. Man bör inte minst nämna Läslyftet - den stora kompetensutvecklande insats som Alliansregeringen införde och som lägger grunden för att göra allt detta möjligt och få stödet på plats. Men det räcker inte för att möta de utmaningar som finns när det gäller matematiken. var i - i går. Man hade en gemensam presentation med utbildningsministern där man gick igenom hur läget egentligen ser ut i den svenska skolan. Man berörde även matematiken. Kritiken mot det svenska skolsystemet och dess otydlighet kring vem som egentligen är ansvarig lyste med sin närvaro. Däremot var inte allt nattsvart. hade ett par punkter där man tyckte att har tagit steg i rätt riktning . Man nämnde bland annat de tydliga karriärreformer som alliansregeringen sjösatte och som den nuvarande regeringen nu tyvärr väljer att dra ned på. konstaterar att utmaningar är tre: Vi har en dålig attityd när det gäller utbildning, vi har alldeles för lågt utbildade lärare som inte alls får den fortbildning och de karriärvägar de behöver och vi har alldeles för lite undervisningstid i jämförelse med andra länder. Därför genomförde alliansregeringen reformer för att stärka kompetensen för lärare och utöka matematikundervisningen. Utökningen av matematikundervisningen med i lågstadiet följdes upp med på högstadiet, som regeringen nu aviserar att man tänker ta bort. Man vill inte längre se den, trots att vi vet att matematikkunskaperna brister och att vi har för få timmar. pekar tydligt ut att lärarna är av avgörande vikt för att nå goda resultat. Inte minst måste man se till att de bästa lärarna får chans att göra karriär inom de områden där de behövs allra mest. Ändå väljer regeringen att dra ned just på karriärreformen i utsatta områden. De 22 000 förstelärare det skulle bli enligt Alliansens budget har utbildningsminister reviderat ned till 17 000. Det är ingenting annat än en minskad ambitionsnivå. Det som pekar ut som de viktigaste sakerna, nämligen undervisningstiden och lärarna, väljer regeringen att slå dövörat till för och backa ifrån. I bästa fall gömmer man förslag på framtida förbättringar i utredningar. Jag delar analys och beskrivning av vikten av matematiken och dess roll i skolan. beskriver matematiken som ett språk. Matematiken innebär också en möjlighet för elever att få grundläggande kunskaper och förstå abstrakta sammanhang. Detta är viktigt inte minst när man ska dechiffrera en politisk debatt som denna eller kunna förstå andra av skolans ämnen. På det sättet blir matematiken, på samma sätt som läsförståelsen, en grundkunskap som man behöver ha med sig för skolans andra ämnen. Jag pekade därför i mitt svar på en lång rad åtgärder som vi vidtar och som kan stärka matematiken i skolan. Vi gör satsningar på läsförståelse, som tidigare undersökningar visar är intimt sammankopplad med matematiken, vi har läsa-skriva-räkna-garantin för de tidiga åren, som handlar om tidig uppföljning av matematiken så att alla får med sig grunderna i räkning, och vi gör satsningar på lärare. Jag instämmer i beskrivning av vikten av karriärtjänster. Jag tycker därför att det är bra att vi fortsätter utbyggnaden till det vi var överens om, nämligen ungefär en karriärlärare per lärarlag. Jag tycker dock att det behöver kompletteras med andra insatser. Som ni vet gör vi i vår budget en insats på ungefär 3 miljarder på årsbasis, vilket ska kunna ge betydligt många fler lärare en möjlighet till utveckling och löneutveckling i sitt yrke. Jag tror dessutom att det behövs en större insats. Vi hade i vår budget ett förslag på upp till 125 miljoner för löneutveckling i de skolor som har de tuffaste förutsättningarna. Därutöver pekar vi på att vi behöver fler anställda under de tidiga åren. Vi behöver stärka specialpedagogiken och antalet speciallärare. Detta är viktigt inte minst i de ämnen som en del elever har riktigt svårt för, och dit räknas matematiken. Vi behöver nationella skolutvecklingsprogram och bygga vidare på den styrka som finns i Mattelyftet och Läslyftet, och vi behöver stärka ledarskapet. Alla de frågorna lyfte jag upp i mitt interpellationssvar. Därutöver behöver vi se över den svenska timplanen. Den ger inte tillräckligt starka garantier för att alla elever ska få de timmar och lektioner de behöver. Det är anledningen till att vi har fått in underlag, som beställdes av en tidigare regering. Det är också anledningen till att den sittande regeringen och de borgerliga partierna har kommit överens om att vi ska fortsätta att föra samtal om timplanen. De samtalen ska inledas , så att vi kan få på plats en ny timplan, förhoppningsvis brett politiskt förankrad, så att vi inte hamnar i en situation där skolorna upplever att de ständigt får nya, skiftande, politiska direktiv, ständigt får nya regler i timplanen och ständigt får nya timmar som förs till eller tas bort. Därför hoppas vi kunna lägga fram en sådan timplan i bred förankring så att den kan börja gälla i skolan 2017. Jag hör och ser att de borgerliga partierna vill öka antalet timmar i matematik med 100. Vi kommer att börja föra samtal, och de inleds utifrån det underlag som har lämnat in, som hade det önskemålet från den tidigare regeringen. Jag vill bara betona - det har förts fram från flera som har kommenterat underlag - att det inte är självklart att resultaten i matematik blir bättre om samma lärare ska minska sin förberedelsetid för lektionerna , det vill säga om samma lärare ska undervisa samma elever mer och får mindre tid för att skapa kvalitet i undervisningssituationen. Då får vi ett problem. Det problemet måste vi, om vi vill öka antalet mattetimmar, lyckas hantera. Vi har en brist på mattelärare. Ökar vi antalet timmar är risken stor att det på många skolor är samma mattelärare som ska göra fler timmar, med risken att kvaliteten på timmarna blir sämre. Jag konstaterar att resultaten i de finska PISA-proven är betydligt bättre i matematik för 15-åringar där som har mindre matematik än de svenska eleverna. Jag vill inledningsvis beklaga och tycker att det är otroligt olyckligt att utbildningsministern ställer generellt höjda lärarlöner - där det ytterst är kommunerna som har ansvar för att se till att man är konkurrenskraftig - mot utbyggda karriärtjänster, framför allt i områdena som är utsatta studiesocialt och som mest av allt behöver de professionella lärarna. Att måla upp bilden av att en karriärreform där man ser till att de bästa lärare vi har får bra betalt för att gå dit där de behövs mest står i konflikt med höjda lärarlöner för alla deras kollegor, det tror jag inte är en framkomlig väg utan något som snarare riskerar att spä på den typ av problem som vi har haft i den svenska skolan, där vi inte har skapat tillräckligt stora karriärmöjligheter för lärare. Den enda möjligheten att göra karriär har varit att sluta undervisa och i stället börja arbeta administrativt på en skola. Att måla upp den bilden tycker jag inte är rimligt. Politik handlar om att prioritera med de resurser som man har - absolut - men politik är också mycket mer än fina ord. Sedan interpellationen skrevs har regeringen släppt sin vårändringsbudget, där det är tydligt att man drar ned på ambitionsnivån i skolan. Insatser som är finansierade och planerade försvinner. Examenspremier för bland annat de speciallärare och mattelärare som du konstaterar att det är brist på och som vi behöver locka fler att utbilda sig till tar ni bort. Hur ska vi kunna få fler lärare som är möjliga att anställa, när ni väljer att dra ned kraftigt, när ni väljer att kraftigt minska incitamenten för duktiga lärare att gå till de skolor där de behövs mest men också för duktiga elever att välja att studera inom de områden där det är brist? Det är helt enkelt så, fru talman, att utbildningsministerns ord inte riktigt stämmer med den politik man faktiskt bedriver. Extra stöd i de tidiga åldrarna är självfallet oerhört viktigt, framför allt för att höja dem som har det allra svårast. Det är tidigt som vi ser att problem grundläggs för många elever. Men pratar man med målas det också upp en klar och tydlig bild av att det inte bara är där det brister i . Enligt är det framför allt inom de 15 mest toppresterande procenten som vi tappar allra mest. Här hjälper det inte med mer extrastöd . Här handlar det om att vi behöver utöka undervisningstiden och så att säga slå en väg en framåt för att få mer undervisning och bättre undervisning. Utbildningsministern återkommer gång på gång till att han gärna vill ha en översyn av timplanen med Alliansen från regeringens sida, och han insinuerar gång på gång att han nog vill ha mer matematikundervisning, men lägger han in några brasklappar om att det kanske inte är riktigt nödvändigt när han ska prioritera i budgeten. Regeringen skriver själv i sin egen budget att detta är en prioriterad fråga som man avser att återkomma till 2016. Men stryker man den finansiering som gör det möjligt att utöka matematikundervisningen. Om det är en prioriterad fråga, om vi är överens om att vi behöver mer matematikundervisning, varför envisas i så fall regeringen med att dra undan mattan för att göra det möjligt? Om det behövs fler matematik- och speciallärare, varför drar regeringen undan examenspremien? Om alla dessa insatser behövs, framför allt förstelärare i utsatta områden, varför drar regeringen undan just de insatser som utbildningsministern står och talar sig varm för? I den vårändringsbudget som vi har lagt fram finns det dock ungefär 1 miljard mer för utbildningsinsatser totalt sett. Vi satsar mer jämfört med den liggande budgeten på utbildningsinsatser . Däremot prioriterar vi om något. Jag kan gå igenom de saker som tog upp. hade ett vallöfte som också återfanns i Alliansens budget om att man skulle införa ytterligare 5 000 karriärtjänster. Det motsvarar av lärarkåren. Vi menar att vi i stället behöver komplettera karriärtjänstreformen. Den är bra, framför allt när den används på rätt sätt av huvudmännen ute på skolorna, men den behöver kompletteras med fler olika karriärvägar, fler steg, fler möjligheter för fler lärare att utvecklas i yrket. Därför lägger vi 3 miljarder. De fanns inte med i Alliansens budget. Men talar man sig varm för att detta finns med i budgetarna för de olika partierna som kommer in : 3 miljarder för att ge parterna möjlighet att mer generellt höja lärarlönerna. Det är 3 miljarder för olika insatser för att fler lärare ska utbildas i yrket som ska jämföras med de 160 miljoner för en ytterligare utbyggnad av karriärtjänstreformen eller någonstans mellan 400 och 500 miljoner, som Alliansens vallöfte var på. Då är 3 miljarder trots allt sex gånger mer. När det handlar om insatser i de områden som har det allra tuffast stämmer det också, som säger, att Alliansen hade ett vallöfte om att 13 miljoner skulle tillföras systemet med karriärtjänster i utanförskapsområden. Det är alltså inte de 5 000 karriärtjänster som det ibland har låtit som i debatten, utan det handlar om 175 karriärtjänster i utanförskapsområden. Man ska då veta att den statsbidragsförordning som skrevs av min företrädare har fått väldigt hård kritik för hur den är utformad. Man har i praktiken ritat ringar på kartan och sagt: Skolorna i de här områdena kan få pengar. Det blev jobbigt, när det visade sig att skolorna i några kommuner låg precis utanför ringen. Eleverna bodde inom ringen, men skolorna låg utanför. I kommun, en av våra mest segregerade städer i landet, var det en enda skola som uppfyllde kraven på att få en karriärtjänst i ett utanförskapsområde. Tror verkligen Alliansen att kommun har bara en skola som brottas med särskilt tuffa förutsättningar på grund av segregation? Av det skälet har vi sagt: Den modellen tror vi inte på att bygga vidare på. Det är bra med dem som finns. De får fortsätta agera och får finnas inom systemet. Men vi tror att vi behöver ha större satsning på rekrytering och lärarlöner just i skolor med tuffa förutsättningar. I vårt budgetförslag fanns faktiskt upp till 125 miljoner för en sådan satsning, och 125 miljoner är trots allt mer än 13. Ja, här har vi satsningar, och vi vill uppenbarligen samma sak. Jag kan stå här och upprepa: Vi har lagt lite mer på höjda lärarlöner, lite mer på höjda lärarlöner i utanförskapsområden, i det ena fallet sex gånger mer och i det andra fallet tio gånger mer. Men vi vill uppenbarligen samma sak, så det går inte att påstå att regeringen inte vill göra detta. När det handlar om antalet mattetimmar sa , en av professorerna bakom , en oerhört viktig sak: Svenska lärare måste få möjlighet att gå från compliance, anpassning till ständigt skiftande politiska direktiv, till ownership, ägarskap, över skolutvecklingen. Ska man kunna gå den vägen kan vi inte ha en situation där vi ständigt ändrar, rycker och river i förutsättningarna för skolan. Det är skälet till att en sådan sak som timplan ska avgöras i breda politiska samtal. Vi har bjudit in till dem. Alliansen har svarat att man tänker komma till den typen av samtal. Där ska vi avgöra hur vi gör med antalet timmar i matematik. var också tydligt med att om det var någonting som man såg som positivt i det svenska skolsystemet på lång sikt var det just att det funnits en politisk stabilitet när det gäller utbildningen. Man upplever inte alls att man ser de tvära kast som utbildningsministern hänvisar till. Tvärtom konstaterar man att faktiskt är ett föredöme när det gäller att se till att ha en politisk stabilitet och samling kring hur viktigt det är med en allmän och lika utbildning för alla, där alla får den chans som de faktiskt behöver. Jag tycker att det är viktigt att faktiskt hålla sig till hur saker och ting ligger till. Om utbildningsministern nu har ett problem med att han tycker att den föreslagna karriärreformen för förstelärare i utanförskapsområden är för dåligt tillspetsad och att den är för liten, för svag och för dåligt riktad, kan lösningen omöjligt vara regeringens linje att slopa insatsen helt och hållet, där man drar undan 5 000 förstelärartjänster och där ambitionsnivån är lägre. Som utbildningsministern själv sa: Man prioriterar om, man prioriterar annorlunda och man har lägre ambitioner när det gäller att fokusera på det som är allra viktigast. Examenspremien för lärare inom yrken där det är brist försvinner. Då kan man tala hur väl man vill om att man vill öka möjligheterna för kommunerna och huvudmännen att rekrytera. Det spelar ingen roll om det inte finns några lärare att rekrytera. Man drar undan karriärtjänsterna, trots att säger att det är det bästa som vi har gjort och att det är någonting som är oerhört viktigt för att utveckla resultaten. Man drar också ned på matematikundervisningen, trots att vi kan konstatera att det är där som det brister och att det är där som vi ligger efter. När kom 2012 argumenterade den dåvarande oppositionen, den nuvarande regeringen, som om inslag var heliga och som om det var där sanningen fanns. Väl i majoritet slår man dövörat till och prioriterar i stället helt andra saker. Det är beklagligt, men jag tackar utbildningsministern för hans svar. Jag ska personligen se till att köpa ett exemplar av Fem myror är fler än fyra elefanter till och eventuella kollegor i den moderata riksdagsgruppen. Att lägga 125 miljoner i stället för 13 miljoner på lönesatsningar på skolor i utsatta områden är inte att dra bort en satsning. 125 miljoner är ju mer än 13 miljoner. Nej, det är inte exakt samma satsning som de borgerliga partierna föreslog i sitt budgetförslag eftersom den har konstruktionsproblem. Men det är en större satsning. Det är en nästan tio gånger större satsning på löner i områden som har särskilt tuffa förutsättningar. Att lägga 3 miljarder på att fler lärare ska kunna utvecklas och få en bra löneutveckling är faktiskt mer än att lägga 400 miljoner på fler karriärtjänster. Jag skulle ha förståelse för om de borgerliga partierna sa: Vi ska göra båda sakerna. Vi ska ha både de 13 miljonerna till karriärtjänster i utanförskapsområden och 125 miljoner till en större satsning. Vi ska ha både 5 000 nya karriärtjänster, alltså de 400 miljonerna, och en satsning på 3 miljarder på höjda lärarlöner. Men det säger ni inte. De 3 miljarderna saknas i ert budgetalternativ, och de 125 miljonerna saknas i ert budgetalternativ. Till dessa saker lägger vi alltså mer pengar. Vi prioriterar detta mer. Det går för oss eftersom vi inte håller alla skattesänkningar heliga. Vi gör justeringar på skattesidan och är beredda att göra det för att kunna satsa på skolan. Det är därför som vi i ändringsbudgeten har 1 miljard mer till utbildning totalt sett . Vi säger att vi ska prioritera om. Några av de saker som jag nämnde i interpellationssvaret som handlade om insatser för matematik - det var där diskussionen började - är sådant som också helt saknas i de borgerliga budgetförslagen. Där fanns inte den halva miljarden till insatser för speciallärare - betydligt mer än examenspremierna. Där fanns inte heller de 140 miljonerna till nya nationella skolutvecklingsprogram. Jag tror att det är områden där vi också kommer att kunna mötas, om man vågar prioritera. Överläggningen var härmed avslutad.