ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210703 · 2015-06-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:703 Tydlig minskning av antalet arbetslösa ungdomar av (M) till Finansminister (S) Totalt 366 000 personer var arbetslösa och inskrivna hos Arbetsförmedlingen . Det är 11 000 färre än samma månad . Arbetslösheten minskar framför allt bland ungdomar. Bland ungdomar är 10 000 färre inskrivna som arbetslösa jämfört med . Tryggare återhämtning tillsammans med Alliansens budget har gett resultat. De ungdomar som har fullföljt gymnasiet har goda jobbmöjligheter, och det finns fortsatt många jobböppningar inom till exempel handeln och vården, där många ingångsjobb finns. och skriver i en ny rapport att arbetsmarknaden för unga är bättre än vad som vanligtvis framkommer i medierna och den politiska debatten. visar rapporten dock att tre grupper av ungdomar har svårt med etableringen på arbetsmarknaden: de utan gymnasiebetyg, utrikes födda och de som har funktionsnedsättningar. Rapporten visar att åtgärder som nedsättningen av socialavgifter för ungdomar har måttliga effekter på sysselsättningen, medan åtgärder som till exempel 90-dagarsgarantin leder till av arbetslöshet bland ungdomar. Finansministern föreslår alltså i sin budget ett skifte från åtgärder som har en positiv effekt till åtgärder som bedöms fördjupa problemet. Även om andra åtgärder skulle kunna vara mer effektiva än den nedsatta socialavgiften så är det alltså inte det vägvalet regeringen gör. Skatten på att anställa unga höjs till förmån för ökade bidrag för att inte jobba. Min fråga till finansminister är därför om det inte vore möjligt att avvakta med bidragshöjningar och utbyggda transfereringssystem så att finansieringen genom höjda skatter på att anställa ungdomar kunde skjutas upp till dess att andra effektiva åtgärder för ungdomar med svag anknytning på arbetsmarknaden är på plats.
ip · H210704 · 2015-06-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:704 Fritidspengens betydelse för folkhälsan och demokratin av (M) till Statsrådet (S) Systemet med fritidspeng för barn i familjer med försörjningsstöd infördes av alliansregeringen . Fritidspengen är avsedd för de barn som lever i hushåll med knappa ekonomiska resurser . Den riktas till barn i familjer som har försörjningsstöd och som haft det . Förslaget att avskaffa fritidspengen har mött kritik ifrån flera håll, bland annat ifrån . De menar att fritidspengen hjälper barn att utvecklas socialt, både enskilt som människa och i grupp tillsammans med andra, och de befarar att ett avskaffande kommer att drabba de mest utsatta barnen. Fritidspengen är viktig ur flera aspekter. För det första är den viktigt ur ett folkhälsoperspektiv. kom med alarmerande uppgifter om den svenska fetman och pekar på vikten av att barn och unga tidigt hittar fritidsaktiviteter och rör på sig. När man hör statsråd prata om fettskatt som en möjlig lösning som man tar bort fritidspengen blir jag orolig. För det andra är den viktig ur ett integrationsperspektiv. Aldrig förr har så många ensamkommande barn kommit till , och möjligheten att integrera sig i det svenska samhället för att lära sig kulturen och språket ökar enormt om man tidigt kan komma in i sociala sammanhang. För det tredje är det en demokratifråga. Alla barn ska ha rätt att lära sig simma och ha en rik fritid, oavsett om det handlar om att få råd att gå med i den lokala fotbollsklubben, köpa den sportutrustningen som krävs eller gå med i den kommunala . I och med att fritidspengen är riktad direkt till de barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer hjälper denna många med de utgifter som oftast är de som dras in på först när ekonomin tryter. Därför vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att dessa ekonomiskt utsatta barn ändå får möjlighet till rörelse och idrott? Har någon utvärdering av fritidspengen gjorts innan det aviserade avskaffandet?
ip · H210706 · 2015-06-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:706 Sanningen om förtidspensioneringarna av (M) till Finansminister (S) Regeringens egna expertmyndigheter är kritiska mot att regeringen mörkar effekter på offentliga finanser och sysselsättning. Regeringens viktigaste vallöfte, att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020, får massiv kritik. Finansministern har uttalat att regeringen inte ska ”fippla” med statistik för att uppnå arbetslöshetsmålet, men ändå visar hon själv gång på gång prov på felaktig historiebeskrivning. Finansministern har tidigare presenterat vilseledande jämförelser kring till exempel bnp per capita. tar hon 90-talet som ett negativt exempel på hur Socialdemokraterna förtidspensionerade för att nå låg arbetslöshet. Men faktum är att de massiva förtidspensioneringarna skedde när själv var ansvarig för politiken, . Enligt SCB ökade antalet i sjuk- och aktivitetsersättningen med 46 800 mellan . ökade antalet med 83 600. Det betyder att förtidspensioneringarna ökade med och med därefter. Därför vill jag fråga finansminister varför hon inte valde att ta upp som ett dåligt exempel i debatten, då förtidspensioneringarna var som högst.
ip · H210707 · 2015-06-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:707 Swedavias miljöarbete och klimatpåverkan av (C) till Statsrådet (S) Swedavia är ett av staten helägt bolag som tog emot 36 miljoner passagerare på sina flygplatser. räknar Swedavia med att antalet uppgår till ca 40 miljoner passagerare. I Swedavias uppdrag ingår att driva verksamheten affärsmässigt, som bolaget kontinuerligt ska minska sitt eget miljöavtryck och bidra till en minskning av hela flygbranschens miljöpåverkan. Det är inte särskilt förvånande att den största utsläppsposten kommer från själva flygverksamheten. Men även marktransporterna står för en betydande andel av flygplatsernas totala miljöpåverkan. Andelen varierar mellan beroende på flygplats. Marktransporter till och från genererade utsläpp av koldioxid, vilket utgör av flygplatsens utsläpp. har exceptionellt goda förutsättningar för att man ska välja kollektivtrafik framför bilen för transport till och från flygplatsen. Eftersom intäkterna från parkeringarna, som ägs av , utgör en viktig intäkt står dock ekonomiska intressen mot miljömässiga vinster i detta fall. Här har ansvariga ägare en roll att reda ut prioriteringarna. Det är orimligt att en resenär som kommer med kollektivtrafik är mindre värd än en resenär som kör bil till flygplatsen. Mina frågor till är med anledning av detta: – Hur avser statsrådet att verka för att minska marktransporternas andel av Swedavias klimatpåverkan i allmänhet, och i synnerhet? – Hur avser statsrådet att agera för att klargöra den statligt konstruerade incitamentskonflikten, där ekonomi och miljö ställs mot varandra, för Swedavia?
ip · H210708 · 2015-06-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:708 Transparens och ändamålsenlighet vid utnämningar av chefer inom totalförsvaret av (FP) till Försvarsminister (S) förordnande löper ut . sedan blev det också klart att , generaldirektör för () förordnas som generaldirektör för . lämnar hon sin post i FMV. Försvarsmakten och FMV torde vara de för militära försvar mest betydande myndigheterna. I en snabbt försämrad omvärldssituation ska dessa, mer eller mindre , byta sina ledande företrädare. Läget kvalificeras av att båda myndigheterna är djupt involverade i stora omorganisationer och att nya offentliga utredningar avseende personal- och materielförsörjning står för dörren. Det är regeringen som förfogar över den svenska statsförvaltningens utnämningsmakt. Således kommer förordnandena av ÖB och generaldirektör för att beslutas av regeringen som kollektiv. roll består i att generellt granska regeringens utnämningspolitik med utgångspunkt i formerna för denna. Från att ha varit en tämligen sluten process har rekryteringen av höga chefer i statsförvaltningen blivit mer öppen under de senaste mandatperioderna. Fler befattningar har blivit föremål för annonsering, offentliga kravprofiler har upprättats och färre chefer rekryterats med politisk bakgrund. För Socialdemokraterna har detta emellertid inte varit tillräckligt. I en rapport från riksdagsgruppen efterlyser partiet att rekryteringsprocessen alltid ska vara transparent. Kravprofiler ska alltid upprättas och offentliggöras. Regeringen ska inte ensidigt kunna hemlighålla ansökningar. Rekryteringarna ska dokumenteras och ska regeringen till redovisa gjorda rekryteringar och omständigheterna kring dessa. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att garantera transparens och ändamålsenlighet vid rekryteringarna av ny ÖB och generaldirektör för ?
ip · H210709 · 2015-06-15 00:00:00 — Interpellation 2014/15:709 En osäker situation för de finansiella samordningsförbunden av (M) till Socialförsäkringsminister (S) infördes lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Det har startats allt fler samordningsförbund och uppgick antalet till ca 80 samordningsförbund i landet, och ca 240 av 290 kommuner är medlemmar i ett samordningsförbund. Förbunden varierar starkt i storlek och omfattning. Finansiering sker av staten (och Arbetsförmedlingen) samt av landsting och av kommun. har Finsamförbunden tilldelats vilket innebär att förbunden förfogar . En del av förbunden har samlat på sig betydande eget kapital och , som har till uppgift att fördela de statliga medlen, beslutade om en ny modell för fördelning av statliga medel till samordningsförbunden. Fördelningsmodellen är mer transparent vilket har efterlysts, men modellen innebär också att det finns förbund som får kraftig neddragning av medel – uppemot en halvering och det med kort varsel. skickar ut ett brev till samtliga förbund att man vill betona att de tidigare kommunicerade beloppen () åter kommer att förändras – både uppåt och nedåt, detta med hänsyn till de många osäkerhetsfaktorer som råder . Det framgår också att det kommer att dröja innan nya belopp kommuniceras ut. Finansieringen är reglerad vilket innebär att de övriga medlemmarna, det vill säga och kommunen, är helt beroende av medelstilldelningen från staten. Detta medför att det uppstår svåra planeringsförutsättningar för såväl kommuner som landsting. Därför vill jag fråga socialförsäkringsminister följande: Anser socialförsäkringsministern att det är tillfredställande att förbunden, landstingen och kommunerna får vänta så länge på besked om medelsfördelningen från ? Vad avser socialförsäkringsministern att göra för att denna situation inte ska uppstå framöver och därmed möjliggöra en mer långsiktig planering? Antalet förbund har ökat – är regeringen beredd att öka medelstilldelningen till samordningsförbunden åren framöver?
ip · H210710 · 2015-06-15 00:00:00 — Interpellation 2014/15:710 Ökande skuldkvoter för hushållen av (M) till Finansminister (S) stiger skulderna och bostadspriserna snabbare än inkomsterna i . Omkring 170 000 hushåll har en skuldkvot på eller högre. Det motsvarar av alla hushåll med bolån. Om räntorna skulle stiga till skulle hushållens räntebetalningar gå från av deras disponibla inkomster. För ett hushåll med en skuldkvot på , ett lån på drygt 2 miljoner och en disponibel inkomst på skulle detta innebära att räntekostnaderna efter ränteavdrag ökar från till . kräver nu att regeringen handlar för att minska hushållens vilja att skuldsätta sig, och man ser ändrat ränteavdrag, ökat amorteringskrav, skuldkvotstak och en skärpning av kraven för bankernas kreditprövning av enskilda hushåll som möjliga reformer att gå vidare med. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder ser finansministern som nödvändiga för att minska hushållens skuldkvoter?
ip · H210711 · 2015-06-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:711 Brister i sjukförsäkringens prövningstider av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Inspektionen för socialförsäkringar, ISF, konstaterar i rapporten i sjukförsäkringen att i allt mindre utsträckning agerar utifrån rehabiliteringskedjans krav vid 90- respektive 180-dagarsprövningarna. Ett av grundskälen till att man införde rehabiliteringskedjan med dess tidsgränser var just att få ett tydligare fokus på arbetet med att hitta nya vägar tillbaka för den sjukskrivne, men en annan minst lika viktig funktion var att vi såg att många var sjukskrivna långa perioder utan att ha någon kontakt handläggaren på . Att vi nu ser en försämring av dessa prövningstider är bekymmersamt, inte minst för dem som drabbas men också därför att sjukskrivningarna återigen ökar efter att gått ned. Mot bakgrund av detta är min fråga till socialförsäkringsministern: Vad gör socialförsäkringsministern för att hantera brister gällande prövningstiderna?
ip · H210712 · 2015-06-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:712 Förbättring av Kemikalieinspektionen av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Kemikalieinspektionen har anmälts till Justitiekanslern () för sina långa handläggningstider, och JK har framfört kritik mot bland annat dessa handläggningstider. Kemikalieinspektionen har även fått mer pengar, ca 10 miljoner, för . Regeringen har både gett mer pengar till Kemikalieinspektionen och höjt avgifterna för prövningar. Trots detta klarar Kemikalieinspektionen inte sitt jobb. Kemikalieinspektionen klarar inte heller att leva upp till EU:s krav på att ärenden ska avgöras . Man misslyckas både med att sköta sin ekonomi och med att hålla handläggningstiderna. Enligt kommentarer till medierna från Kemikalieinspektionen bedömer myndigheten själv att man först kommer att uppfylla lagkraven för handläggning. Mina frågor till klimat- och miljöministern är därför: Vad avser ministern och regeringen att göra för att Kemikalieinspektionen ska klara av sitt jobb? Kan ministern tänka sig att eventuellt lägga ned Kemikalieinspektionen och i stället skapa en ny och effektivare myndighet som klarar att sköta sitt uppdrag enligt EU:s krav?
ip · H210713 · 2015-06-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:713 Kostnaderna för vattendirektivet av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Kritiken mot det föreslagna åtgärdsprogrammet från är mycket stark. I stort sett i alla remissvar har en stark oro framförts över de föreslagna åtgärderna och hur dessa kommer att påverka markägare och kommuner runt om i landet. Dessutom har man påpekat bristen på konsekvensanalyser och finansiering av dessa föreslagna åtgärder. Det föreslagna åtgärdsprogrammet från vattenmyndigheterna baserar sig på EU:s vattendirektiv och har tagits fram av . Målet är att vi ska ha rent vatten och att man ska minimera läckage och utsläpp som har en negativ påverkan på vatten. Att vi ska ha rent vatten är en självklarhet, men effekterna av de åtgärder som föreslås av är helt orimliga. I åtgärdslistan föreslås bland annat att man ska upprätta utökade kantzoner längs sjöar och vattendrag och att vattendragen ska återställas till sina naturliga tillstånd. Dessutom ska av jordarna strukturkalkas. De åtgärder som är kopplade till lantbruket beräknas av kosta ca . De flesta kommuner i har varit kritiska mot vattendirektivet angående brister i delaktigheten och oklarheten i finansieringen. Åtgärdsförslaget kan leda till att tas ur bruk. Detta skulle drabba det svenska lantbruket mycket hårt, minska svensk livsmedelsproduktion, ta bort djuren från värdefulla betade biotoper och slå undan benen för ett livskraftigt svenskt jordbruk och en levande landsbygd. Finansieringen av åtgärderna är högst oklar. Kommer kostnaden att hamna på enskilda lantbrukare, kommuner eller staten? Vem ska finansiera alla åtgärder? I frågor som denna, där det blir märkbara konsekvenser för medborgare och företagare, måste det finnas ett politiskt ansvarsutkrävande. Mina frågor till klimat- och miljöministern är därför: Är ministern medveten om den kritik som finns mot åtgärdsprogrammet? Vilka åtgärder tänker ministern vidta utifrån den stora kritik som framkommit i remissvaren? Har ministern tagit några kontakter på EU-nivå för att diskutera följderna av vattendirektivet? I så fall vilka? Om delar av vattendirektivet trots stora protester från kommuner, markägare, verk och statliga myndigheter ändå blir verklighet, vem anser då ministern ska betala för omställningen och de framtvingade åtgärderna?
ip · H210714 · 2015-06-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:714 Bristen på bostäder för studenter av (C) till Statsrådet (MP) Inför terminsstart vid högskolorna runt om i landet märks behovet av studentbostäder tydligt. Glädjen över att ha kommit in på ett lärosäte byts snabbt ut mot oron som finns hos många studenter över att inte hitta ett boende . I de större städerna är bostadsbristen särskilt påtaglig, och detta riskerar att få långtgående konsekvenser för tillväxten i hela landet; för utbildning, för konkurrens mellan olika lärosäten och för att locka fler utländska studenter till de svenska skolorna. behöver studenter, och studenter behöver bostäder. Bristen på byggbar mark är en av de kända flaskhalsarna för ett ökat byggande. Långa och kostsamma planprocesser är ytterligare en faktor som driver upp kostnaden för nya bostäder. Detta är speciellt graverande för studenter utan ekonomiska möjligheter att hantera högre boendekostnader. har tillsammans med allianspartierna fått majoritet för tillkännagivanden till regeringen om justeringar av bullernivåerna, anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Det har visat sig vara möjligt att utforma regler som tillåter en mindre bostadsyta för studentbostäder men som bibehållits tillgänglig även för personer med funktionsnedsättning. Vad gäller buller har det visat sig möjligt att skapa bostäder med en mycket bra inomhusmiljö även i bullriga områden. Med den bostadsbrist vi ser behöver vi förenklade regler för att kunna tillgodose den efterfrågan som finns bland studenter på bostäder . När kommer statsrådet och regeringen att ta dessa tillkännagivanden i beaktande och följa upp dem? Genom vilka regelförenklingar och incitament kommer statsrådet att se till att fler studentbostäder byggs? Ämnar statsrådet tillse att planprocesserna effektiviseras, och i sådana fall hur? Hur ämnar statsrådet öka tillgången på byggbar mark i kommuner med bostadsbrist?
ip · H210715 · 2015-06-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:715 Öppna data av (M) till Statsrådet (MP) Svensk tillväxt och välfärd blir i allt större utsträckning beroende av den digitala utvecklingen och möjligheterna till digital innovation. Även våra statliga verksamheter behöver följa med i utvecklingen och understödja den. Staten har inom ramen för sina myndigheter en stor mängd information som antingen är offentlig handling eller avgiftsbelagda data som kan vara av värde för innovatörer. Om fler data skulle bli öppna och tillhandahållas på sätt som är avläsbara för maskiner kunde det skapas ytterligare värden, som även kommer staten och det allmänna till del. Två goda exempel är och SL, som inom sina olika områden tillhandahåller data på ett bra sätt till konsumenter. SL har till och med ett principbeslut på att inte utveckla några appar själva utan endast tillhandahålla datan och låta apparna skapas av andra. pågår även en ständig handel med information mellan våra olika myndigheter. Exempel på det är att köper kartdata från Lantmäteriet och att köper statistik från . Allt i en stor karusell av skattepengar som endast begränsar nyttorna som kunnat uppstå om det inte drabbat den enskilda myndighetens budget varje gång data behövs i verksamheten. Man kan anta att ett fritt flöde av data inom ramen för statens egen verksamhet skulle skapa större effektivitet och bättre service till medborgarna. Man kan också anta att det värde som skulle skapas i ekonomin om fler data släpptes fria även för allmänheten vida överstiger den så kallade ”kostnaden” för att tillgängliggöra informationen. Mina frågor till statsrådet blir därför: Vad har statsrådet och regeringen för ambition att tillgängliggöra data i form av öppna data mellan myndigheter och till allmänheten? Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att fler statliga data ska komma allmänheten till del i form av öppna data? Vad har statsrådet gjort så här långt för att öka mängden öppna data som statliga myndigheter tillhandahåller?
ip · H210716 · 2015-06-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:716 Levande kust och skärgård av (FP) till Statsrådet (S) fiskeripolitik styrs till stor del av EU alltsedan blev medlem i gemenskapen. När det nu beslutades om en ny inriktning av fiskeripolitiken i EU får detta konsekvenser för svensk fiskepolitik. Men det är också så att svensk fiskeripolitik inom givna ramar kan formas på ett sätt som ligger i linje med de mål som vi satt inom andra politikområden. Fisket delas grovt in i pelagiskt och demersalt fiske. Det pelagiska fisket omstrukturerades 2008 genom att beslutade införa försäljningsbara kvoter. Anledningen till detta beslut var att ville få en minskad fiskeflotta inom detta område och på samma gång öka lönsamheten. Så blev också fallet. Flottan minskade i antal båtar och lönsamheten ökade. Statens insats var att den gemensamt ägda kvoten delades upp i nyttjanderätter som tilldelades för en tioårsperiod till berörda fiskeföretag. I och med den reformerade fiskeripolitiken i EU, med bland annat ett utkastförbud som ska införas etappvis under , så krävs det även förändringar inom det demersala fisket. har redan beslutat ge möjlighet till att föra över kvoter från ett fiskeföretag till ett annat. Regelverket tillåter inte en handel med kvoterna. Fisket är också en mycket viktig del i landsbygdspolitiken, den skapar arbetstillfällen både i själva fisket, kringverksamhet och beredningsindustri. Den är inte minst viktig för turistnäringen. Samtliga partier i har uttalat en vilja att värna det småskaliga fisket runt . Det demersala fisket kan i stort kallas för kustnära fiske i sin helhet. I miljömålen finns också ambitionen att vi ska verka för en levande kust och skärgård. Om regeringen beslutar om ett system liknande det som finns inom pelagiskt fiske så kommer det demersala fisket snabbt att reduceras till några få hamnar och fiskesamhällena runt våra kuster utarmas. Nödvändiga ställningstagande behöver göras , helst senast . Min fråga till statsrådet är därför: Hur tänker statsrådet och regeringen, bestående av Socialdemokraterna och , utforma systemet inom det demersala fisket så att vi kan bibehålla en levande kust och skärgård?
ip · H210717 · 2015-06-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:717 Överenskommelse om minimimått på havskräfta av (FP) till Statsrådet (S) Enligt uppgift har statsrådet gjort en överenskommelse med angående minimimått på havskräfta. Överenskommelsen ska innebära att minsta måttet på havskräfta minskar , vilket kommer att få stora konsekvenser. Enligt samma källa så sker överenskommelsen utifrån önskemål från danska fiskare och helt på tvärs mot svenska yrkesfiskares vilja. Samma källa uppger att inte ens regeringens egen myndighet, Havs- och vattenmyndigheten, tillfrågats. Risken är uppenbar och stor att förändringen kommer att påverka kräftbestånden negativt. Svenska fiskare har verkat för att selektera olika fisken så att bestånden värnas och att de minsta storlekarna i möjligaste mån sorteras bort redan i själva fisket. Med ett minimimått för havskräfta blir det alltid en del fångst som hamnar under minimimåttet. Hitintills har dessa släppts tillbaka i havet, där det konstaterats att överlever och dör, vilket får anses vara ett bra resultat. En fantastiskt stor procent som klarar sig alltså och kan växa till. Hade lika stor andel överlevt vid utsättning av ål och lax hade detta varit en sensation och oerhört positivt. I och med överenskommelsen kommer småkräftor att saluföras vilket kommer att pressa prisbilden för all kräftfångst förutom att pressen på att förbättra selektiviteten försämras. Min fråga till stastsrådet är därför: Vilka argument har statsrådet haft för att göra en överenskommelse som vår egen fiskarkår hundraprocentigt är emot och som kommer att undergräva deras ekonomi på ett drastiskt sätt samt innebära att bestånden av havskräfta kommer att pressas nedåt?