ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210653 · 2015-05-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:653 Alla elevers rätt till en trygg skolmiljö av (M) till Utbildningsminister (MP) Det råder ingen politisk oenighet om att alla elever har rätt till en trygg miljö i skolan. Det råder skolplikt, det vill säga alla barn måste gå till skolan. Det innebär att vuxenvärlden har ett särskilt stort ansvar att säkerställa att den sociala miljön på skolan är bra. har och stått i fokus för skoldebatten, och diskussionerna har handlat mycket om vad som ska göras i ljuset av detta. har Skolinspektionen presenterat sin årsrapport med en sammanställning av de beslut de fattat och den kritik som rapporter till skolor och huvudmän fått . Det område där flest skolor får kritik är just trygghet och studiero. granskade Skolinspektionen 546 skolor. Av dessa fick kritik för brister i arbetet med att garantera alla elever trygghet och studiero. Det främjande och förebyggande arbetet mot kränkande behandling ska beskrivas i verksamhetens plan mot diskriminering och kränkande behandling, vilken ofta är bristfällig. På skolor där det saknas strategier för att kartlägga och bemöta kränkande behandling blir det svårt att veta om rätt förebyggande åtgärder vidtas. Det kan även vara svårt att veta om de åtgärder som faktiskt genomförts varit lyckade. gjorde en utvärdering av olika program mot mobbning på uppdrag av alliansregeringen. Den innehåller mycket värdefull information om vilka insatser som ger effekt. Tyvärr blev mediebilden när rapporten publicerades att konstaterade att inget program var bra vilket gjorde att rapporten inte fått det genomslag den förtjänar. Med tanke på Skolinspektionens årsrapport återstår mycket arbete innan svensk skola är en trygg miljö för alla elever. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Hur ser utbildningsministern på de resultat av granskningar som Skolinspektionen presenterar? Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkra en trygg miljö för alla elever i ?
ip · H210654 · 2015-05-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:654 Mottagande i särskolan av (M) till Utbildningsminister (MP) I Skolinspektionens årsrapport redovisas de olika områden där skolor och huvudmän fått kritik efter inspektionens granskning. av de huvudmän som granskades har brister när det gäller handläggningen som föregår ett mottagande i särskolan. Till exempel föregås besluten inte alltid av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. När utredningen brister riskerar elever att placeras i särskola på felaktiga grunder. har ett antal fall med elever som på felaktiga grunder mottagits i särskolan uppmärksammats. För den enskilda individen innebär detta en stor påverkan på livssituationen som vuxen och möjligheterna till egen försörjning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser utbildningsministern att genomföra med syfte att säkerställa att mottagande i särskolan sker rättssäkert och på rätt grunder i alla kommuner?
ip · H210655 · 2015-05-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:655 kritik mot specialdestinerade statsbidrag av (M) till Utbildningsminister (MP) har i sin rapport statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? riktat kritik mot statsbidragssystemet. Man skriver att statsbidragen inte fungerar tillräckligt effektivt och inte, i tillräckligt hög grad, bidrar till en likvärdig utbildning för eleverna. I rapporten slår också fast att statsbidragen inte går till de skolor som har störst behov av insatser och att skolor med låga kunskapsresultat, i lägre utsträckning, tar emot statsbidragen. Utformningen av statsbidragen är en fråga som just nu aktualiseras i och med att flera av Alliansens utbildningspolitiska satsningar rullas ut i landet. En sådan satsning är Lågstadielyftet som innebär att landets kommuner kan söka och ta del av för att bland annat minska och anpassa klasstorlekarna och anställa fler lärare och speciallärare. Även regeringen har en liknande satsning som kallas Lågstadielöftet. Men trots vällovliga ambitioner att – från opposition såväl som regering – satsa på skolan riskerar satsningarna att hamna hos redan resursstarka kommuner som har kapacitet att söka och fördela statsbidragen till kommunens skolor. Precis som har konstaterat finns det stora brister i systemet och utan åtgärder riskerar vi att få en skola som allt mindre präglas av likvärdighet. Med anledning av detta vill jag därför fråga utbildningsminister följande: Hur har utbildningsministern tagit hänsyn till kritik av riktade statsbidrag vid utformningen av regeringens lågstadielöfte?
ip · H210656 · 2015-05-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:656 Möjlighet till fjärrundervisning av (M) till Statsrådet (S) i vår behandlades betänkande 2014/15:UbU3. Den proposition som låg till grund för betänkandet hade om den gått igenom inneburit att många elever hade drabbats då deras undervisning omöjliggjorts. Tack vare en motion från Alliansen uppmanas nu regeringen att utreda om det går att utöka möjligheterna till studiehandledning och modersmål via fjärrundervisning. Regeringen uppmanas också att utreda möjligheterna till utbildning på entreprenad. It öppnar nya möjligheter för gymnasieskolan. Det finns möjlighet att erbjuda fler program och fler kurser på många olika ställen trots att lärare inte finns på plats lokalt. Det finns egentligen inga gränser för möjligheterna. Frågan är hur politiken ska ställa sig till de möjligheterna. Genom att skicka proposition 2014/15:44 till infinner sig frågan vad regeringens inställning egentligen är till att utnyttja teknikens möjligheter. SKL och andra intressenter har uppvaktat regeringen för att tydliggöra vilka konsekvenser propositionen skulle få om den gick igenom. Trots vetskapen att det skulle innebära att ett stort antal elever till exempel skulle förlora sin modersmålsundervisning på så valde regeringen att skicka propositionen till . Utifrån detta vill jag fråga statsrådet : Hur ställer sig statsrådet till användning av it i undervisningen? Hur ställer sig statsrådet till möjligheten att använda entreprenadlösningar i till exempel fjärrundervisningen?
ip · H210657 · 2015-05-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:657 Regeringens arbete mot islamistisk extremism av (SD) till Statsrådet (S) har stoppat 45 personer från att få uppehållstillstånd eller svenskt medborgarskap för att de bedömts som så kallade säkerhetsrisker, och det handlar i de flesta fall om misstänkta kopplingar till islamistiska terrorgrupper. Det har framkommit uppgifter som pekar på att grupper som Daesh (Islamiska staten) aktivt låter lojala anhängare söka sig till i migrationsströmmarna för att i egenskap av att vara syrier få permanent uppehållstillstånd. Det är ett faktum att ännu fler svenska medborgare väljer att ansluta sig till islamistiska grupper som sysslar med fruktansvärda saker. Det är likaså ett faktum att ur ett europeiskt perspektiv, per capita, har ovanligt många jihadister. går dessutom svenska skattemedel till verksamheter där islamism frodas och där ungdomar rekryteras som jihadister. Personer som i många fall erkänns som språkrör för muslimer har starka kopplingar till brutala grupperingar och om man inte anses vara alltför konspiratorisk kan man säga att det banar väg för att islamistiska fundamentalister ska fortsätta med sin rekrytering. Problemen med dessa resor är flera. Det drabbar människor i , och det drabbar i allra högsta grad människor i de länder de åker till. Det råder delade meningar om hur man ska arbeta för att förhindra resorna och hur man ska handskas med dem som valt att komma tillbaka från dessa resor. I exempelvis är man stenhård med att dessa inte är välkomna tillbaka. I verkar det i vissa fall vara nästan tvärtom. Med tre åklagare utsedda för att handskas med dessa terrorister har i skrivande stund ingen än dömts för mord, våldtäkt eller något annat brott kopplat till deras resa, och det värsta är att majoriteten mycket väl kan komma undan helt. Eftersom till och med antalet personer som rest är oklart är det uppenbart att få kommer att kunna lagföras. Det finns dessutom en stark oro bland medborgare att återvändare till och med välkomnas hem med extra privilegier, åtminstone i vänsterstyrda kommuner, vilket snarare ger motsatt effekt om man önskar bekämpa terrorism och förhindra nyrekrytering. Som sagt, det är tydligt är att dessa frågor kräver svar, varför jag vill fråga statsrådet följande: Anser statsrådet att det är rimligt att personer som varit anslutna till terrororganisationer inte straffas, och att de till och med får privilegier? Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att förhindra nyrekrytering av jihadister eller salafister, och vad avser statsrådet att göra? Anser statsrådet att det är rimligt att svenska skattemedel går till organisationer som har kopplingar till jihadism eller salafism? Avser statsrådet att vidta åtgärder för att öka polisens eller säkerhetspolisens befogenheter att förhindra verksamhet kopplad till islamsk terrorism? Verkar statsrådet och regeringen för en översyn av vart statliga medel går så att det inte används för att froda extremism?
ip · H210658 · 2015-05-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:658 Inlåsningseffekter och passivitet inom aktivitetsersättningen av (M) till Socialförsäkringsminister (S) överlämnade rapporten – en ersättning utan aktivitet? Tyvärr är det ingen upplyftande läsning. menar bland annat att det finns indikationer på att en stor del av gruppen unga med aktivitetsersättning saknar insatser samt att det förefaller som att det finns inlåsningseffekter i systemet. Andra problem som påtalas är exempelvis: – Utbudet av insatser motsvaras inte av behovet. – har inte fullgjort sitt samordningsansvar. – Problem med samordning mellan aktörerna. – Behov av ekonomiska drivkrafter i systemet med aktivitetsersättning. Med anledning härav är min fråga till socialförsäkringsministern: Vad avser ministern att göra för att komma åt de problem som påtalar i rapporten?
ip · H210659 · 2015-05-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:659 Företagens bekostande av sjukförsäkringen av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Vid ett flertal tillfällen har socialförsäkringsministern nu uttalat att hon anser att företagen och arbetsgivarna ska ta ett större ansvar när det gäller sjukskrivningarna. Ministern har också uttalat att hon överväger att införa , tvärtemot vad Socialdemokraterna lovade före valet, då löftet var att minska bördan för företagen och att staten skulle ansvara för den andra sjuklöneveckan. Mot bakgrund av detta uttalande är mina frågor till socialförsäkringsministern: – Hur mycket av sjukförsäkringen anser ministern att företagen ska betala? – Anser ministern att det finns någon smärtgräns för hur mycket man kan lägga på företagen när det gäller medfinansieringen? – Hur blir det mer jobb, färre sjukskrivna och fler företag med detta förslag? – Vilka risker ser ministern med detta förslag?
ip · H210660 · 2015-05-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:660 Infrastrukturpropositionen 2016 av (M) till Statsrådet (S) Efter initiativ från alliansregeringen utsågs till ansvarig för kapacitetsutredningen. 2012 överlämnade generaldirektör kapacitetsutredningen till dåvarande infrastrukturminister . Utredningen utgjorde senare ett av de viktigaste underlagen inför den efterföljande infrastrukturpropositionen. Syftet med kapacitetsutredningen var att utreda behovet av ökad kapacitet i det svenska järnvägssystemet för tidsperioderna 2012–2015, 2016–2021 och 2022–2025. fokuserade på åtgärder och inriktningar som ger mer kapacitet, främjar effektiva övergångar mellan olika trafikslag och bidrar till en bättre användning av det befintliga transportsystemet. Rapporten underströk att grunden till ett robust och hållbart transportsystem är ett gott underhåll. Det är en av anledningarna till att alliansregeringen bland annat mer än fördubblade anslagen till drift och underhåll av järnvägen . Regeringen har aviserat en infrastrukturproposition till 2016. I ljuset av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur fortlöper arbetet med förberedelserna inför infrastrukturpropositionen 2016 på ? Tänker statsrådet utforma infrastrukturpropositionen 2016 med kapacitetsutredningen som grund? Avser statsrådet att ta hänsyn till några av de slutsatser som framkom i kapacitetsutredningen i framtagandet av infrastrukturpropositionen 2016?
ip · H210661 · 2015-05-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:661 Regeringens metoder för att nå arbetslöshetsmålet av (KD) till Arbetsmarknadsminister (S) I samband med lanserade nuvarande statsminister arbetslöshetsmål. Han förklarade att detta skulle hjälpa partiet ”att hålla fokus”, men även att arbetslösheten måste ”nästan halveras” för att målet ska nås. ”Under nästa mandatperiod ska jobbpolitiken läggas om så att kan nå EU:s lägsta arbetslöshet 2020”, stod det sedan att läsa i Socialdemokraternas valmanifest . Genom hela valrörelsen gjorde partiets företrädare sedan sitt bästa för att pränta in detta budskap. Då senast hade en S-ledd regering sattes ett liknande mål för arbetslösheten. I dåvarande statsminister regeringsförklaring utropades att ”den främsta och allt annat överskuggande uppgiften” var att halvera den öppna arbetslösheten till . Regeringen menade visserligen att detta mål uppnåddes, men de flesta övriga insåg att det handlade om statistikpolitik snarare än jobbpolitik. Målet nåddes nämligen genom att arbetslöshetssiffrorna manipulerades. Förtidspensionerade, långtidssjukskrivna och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder räknades inte som arbetslösa i den offentliga statistiken, och därmed kunde arbetslösheten minskas genom att människor flyttades till dessa kategorier. Också vad gäller arbetslöshetsmål har det dryftats farhågor om olika typer av manipulation. Målet kan nämligen inte anses vara realistiskt, givet regeringens politiska prioriteringar i övrigt. Detta påpekade till exempel med all önskvärd tydlighet i sin årliga rapport om den svenska finanspolitiken: ”Enligt rådets mening kommer det att bli mycket svårt att nå regeringens mål om lägst arbetslöshet inom EU till 2020.” Rådet framhöll även att ”åtgärder som skulle kunna leda till att målet nås” sannolikt hamnar ”i allvarlig konflikt med regeringens fördelningspolitiska ambitioner”. Ett annat exempel är professor , som i så sent som konstaterade: ”Regeringens främsta prioritet är att varaktigt öka sysselsättningen. Men en framgångsrik politik kräver väl avvägda mål och god analys av olika medel. Regeringen har inte det.” Arbetsmarknadsminister har också börjat slingra sig i avseende på det aktuella målet. Vid en pressträff om arbetsmarknadsläget påpekade hon att regeringen då målet sattes upp inte visste ”hur många som skulle fly till ” och att den ökade flyktinginvandringen gör målet ännu tuffare att nå. En kreativ lösning har också kommit från Arbetsförmedlingens generaldirektör . Han framhöll att målet skulle kunna nås genom att enbart räkna med personer i åldern 20–. Om den tidigare socialdemokratiske statssekreteraren får som han vill riskerar historien således att upprepa sig. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Definierar regeringen i avseende på arbetslöshetsmålet arbetslöshet på något annat sätt än det som är internationellt gängse, nämligen antalet arbetslösa som andel av det totala antalet människor i arbetskraften (15–)? Kommer regeringen att räkna bort ungdomar i åldern 15–när arbetslöshetsmålet följs upp? Hur ska regeringen nå det uppsatta arbetslöshetsmålet?
ip · H210662 · 2015-05-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:662 Infrastrukturministerns syn på riksintresset flygplats av (M) till Statsrådet (S) har tillsammans med Swedavia genomfört en precisering av som riksintresse. har därmed bekräftat att även fortsatt är ett riksintresse. Arbetet har utförts i samråd med och . Riksintressepreciseringen görs för att kommuner ska ha ett underlag för sin stadsutveckling och för sina bedömningar. Både kommunerna och får genom preciseringen bättre hjälpmedel för att ta fram och bedöma till exempel detaljplaner. förklarade i ett beslut att Airport, tillsammans med 30 andra flygplatser i landet, ska vara ett område av riksintresse för kommunikationsanläggning enligt 3 kap. 8 § andra stycket (1998:808). bestämmelser innebär att ett område som är av riksintresse för kommunikationsanläggning ska skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningen. är en av de tio flygplatser i vårt land som ingår i det nationella basutbudet av flygplatser enligt regeringens beslut . Räknat i antal resenärer är tredje största, efter och . uppgick antalet resande från till 2,38 miljoner. Det är den högsta noteringen under flygplatsens snart 80-åriga historia. I ljuset av ovanstående vill jag fråga statsrådet : I dagens , anser statsrådet att riksintresset utgör en viktig del av vårt samlade transportsystem?
ip · H210663 · 2015-05-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:663 Behovet av lagstiftning då antalet drönare ökar i det svenska luftrummet av (M) till Statsrådet (S) Tekniken fortsätter att utvecklas i hög hastighet, och därmed ökar också antalet radiostyrda och autonoma luftfarkoster i det svenska luftrummet. Detta kan innebära problem, vilket vi har sett kring svenska flygplatser, när reguljär trafik och de så kallade drönarna ska samsas om luften. Det krävs bara en snabb sökning på internet för att snabbt upptäcka vartåt utvecklingen verkar vara på väg. Fler och fler drönare som kan arbeta tillsammans för att transportera varor, post och erbjuda mobiltäckning. Även i rekreationssyfte ökar användningen, med ett ständigt ökande antal modeller för privatpersoner som kan göra allt fler extravaganta manövrer i luften på ett ökande avstånd från föraren. Denna utveckling tillsammans med ett ökande antal luftfarkoster, och därmed incidenter då civilt flyg påverkas, ställer ökade krav på säkerhet och tydliga regler för denna sorts flygning. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad avser statsrådet att initiera för arbete för att säkerställa att tekniken kring drönare tas till vara på ett bra sätt som säkerheten inom svensk och internationell luftfart värnas?
ip · H210664 · 2015-05-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:664 Insatser för att främja besöksnäringen av (KD) till Närings- och innovationsminister (S) Vi vet att besöksnäringen kan ge fler arbetstillfällen i en bransch där alla människors lika värde och en levande landsbygd blir verklighet. Potentialen är stor för fler företag i tillväxt, med fokus på värdskap och hållbar utveckling i alla dess aspekter, som bidrar till att fler gäster, både svenska och utländska, väljer att resa i . En tydlig brist inom besöksnäringen – oavsett om det gäller turism eller mötesindustri – har länge varit möjligheten att visa på effekten av satsningar från det offentliga på fler besökare. Det krävs bättre kvalitetssystem, uppföljning och statistik på alla nivåer för att kunna ge underlag för framtida insatser. Satsningen Swedish Welcome har från starten genom initiativ från åtta regionala turistorganisationer – nu uppe i 12 av totalt 21 samt nära 200 medlemmar – bidragit till ett slags certifiering av gästens upplevelser i besöksnäringen där säkerhet, tillgänglighet, inredning, ledning och gästvänlighet bedöms av rådgivare i anslutna verksamheter med nära 100 sociala, ekologiska och ekonomiska aspekter. Swedish Welcome har haft projektmedel från , tillsammans med avgifter från deltagande företag och organisationer. medel kommer inte att kvarstå, vilket kräver annan organisering och finansiering, där samarbete med Svensk Miljömärkning, Svanen, är ett alternativ. behöver en nationell satsning på att kvalitetssäkra besöksnäringens olika verksamheter, då har haft förslag på märkning av hållbara destinationer och lanserade ett paket med frivilliga quality principles, där aspekter som hållbar turism lyfts upp. har många goda exempel att bidra med. Mina frågor till närings- och innovationsministern är därför: Är ministern beredd att ta ett samlat grepp om hållbar utveckling av destinationer och verksamheter inom svensk besöksnäring utifrån det arbete som redan bedrivs och utifrån de nordiska och europeiska initiativen?
ip · H210666 · 2015-05-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:666 Kapaciteten att kunna åtala återvändande terrorister av (FP) till Statsrådet (S) Säkerhetspolisen () har bekräftade uppgifter på att minst 300 svenska medborgare rest till och för att strida för Islamiska staten och liknande terroristorganisationer som begår och har begått folkmord mot bland andra folkgrupperna assyrier och yazidier. Därutöver finns säkerligen många obekräftade fall. I en RUT-utredning som jag har beställt framkommer det att det endast arbetar tre åklagare på Riksenheten för säkerhetsmål som har uppdraget att åtala människor för terroristbrott. Dessa tre personer kommer aldrig någonsin att ha möjlighet att lyckas åtala samtliga återvändande terrorister för de brott som de har begått. Det är helt avgörande att har tillräckliga ekonomiska och personella resurser för att kunna hitta bevis och driva terroristfall till åtal. Den personal som enheten har och de ekonomiska resurser som enheten tilldelas kommer att vara avgörande för hur många återvändande terrorister som kommer att kunna åtala för de vidriga brott mot mänskligheten som de har begått. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har Riksenheten för säkerhetsmål tillräckliga resurser för att kunna åtala samtliga återvändande terrorister? Kommer statsrådet att agera för att enheten ska tilldelas tillräckliga resurser? Kommer statsrådet att agera för att ska prioritera lagföring av återvändande terrorister?
ip · H210667 · 2015-05-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:667 Välfärdssektorn och kvinnors företagande av (M) till Statsrådet (S) Det är djupt beklagligt att regeringen lägger en blöt filt över svenskt välfärdsföretagande i då vi behöver mer seriösa företagare. Det är i färre kvinnor än män som är vd i eller ägare till företag än i övriga länder inom EU. Bara inom ett område i är det fler kvinnor än män som driver företag i . Inom välfärdssektorn är av ägarna och företagsledarna kvinnor. Möjligheten att starta och driva företag inom vård och omsorg är mycket viktig för att öka jämställdheten. Om hade lika många privata företag här skulle vi ha än fler kvinnliga ledare och komma upp i samma nivå som snittet i EU. När regeringen väljer att begränsa och förhindra för välfärdsföretagen säger man också nej till kvinnor att driva företag inom just ett område där arbetsmarknaden är stor och där många kvinnor är utbildade. Det finns många yrkesgrupper och företag som får del av skattefinansiering, speciellt inom byggbranschen. Aldrig ifrågasätts dessa grupper eller deras vinster. Varför anser regeringen att det är just välfärdsföretagen som inte ska kunna drivas med överskott? Det begränsar en stor och viktig marknad från att växa och kvinnor från att leda och utveckla sina företag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att stärka villkoren för företagande inom välfärdssektorn?
ip · H210668 · 2015-05-29 00:00:00 — Interpellation 2014/15:668 Handläggningstider hos Lantmäteriet av (FP) till Statsrådet (MP) Det finns en mängd faktorer som bidrar till bostadsbristen i . Trots att det finns delade uppfattningar om vilka dessa faktorer är, så är de flesta överens om att staten bör ge bästa möjliga service och fullfölja dess nuvarande uppdrag för att underlätta för åtgärder mot bostadsbristen. Dessvärre ser vi tydliga exempel på när staten gör det exakt motsatta. Det blir sällan så tydligt som när man studerar Lantmäteriet och verkställandet av avstyckningar. finns en stor mängd fastigheter som fått laga kraft att avstyckas och bebyggas med nya bostäder. Detaljplanerna är godkända men byggandet kan inte starta. Detta är resultatet av Lantmäteriets bristande resurser. I ett fall som jag blivit uppmärksammad på tog det 12 månader i kö innan ärendet påbörjades och därefter ytterligare för ärendet att handläggas. Att tomter står reda att bebyggas men tvingas vänta för att sättas igång är inte effektivt. Därför ställer jag följande fråga till stadsrådet : Vad kommer statsrådet och regeringen att göra för att se till att Lantmäteriets handläggningstider blir kortare och att effektiviteten för nytt byggande ökar?