ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210514 · 2015-04-15 00:00:00 — Interpellation 2014/15:514 Nedläggningshotet mot och konsekvenserna för utbyggnad av (M) till Statsrådet (MP) Frågorna om vara eller icke vara är många och blir fler ju som fortlöper innan man får ett besked. En effekt av detta limbo som man slängt in i är bland annat att den planerade utbyggnaden av till måste försenas. Anledningen till detta är att förutsättningarna för tvärspårvägens fortsatta utbyggnad är avhängiga beskedet om framtid. Resultatet blir att den utbyggnad som var tänkt skulle börja 2016 måste invänta besked från regeringen om flygplatsen får vara kvar. Detta får självfallet stora effekter för och utvecklingen i det forsknings- och innovationskluster som finns i och som är oerhört viktigt för regionens utveckling och konkurrenskraft inom it-området. Att jag och mitt parti är av uppfattningen att bör få vara kvar är ingen nyhet. Det är dock särskilt oroväckande att man genom ett nedläggningshot, som en tydlig majoritet i dessutom är emot, på detta sätt skadar regionens tillväxt och förutsättningarna för en utbyggd kollektivtrafik ytterligare. Mot bakgrund av bland annat detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet tidigare varit medveten om vilka konsekvenser nedläggningshotet mot har fått för utbyggnaden av till ? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkerställa att Kistagren kan börja byggas utan fördröjning i samband med utredningen om framtid?
ip · H210515 · 2015-04-14 00:00:00 — Interpellation 2014/15:515 Uteblivna skatteintäkter från kilometerskatten av (M) till Statsrådet (S) Socialdemokraterna gick 2014 till val på att man ville införa en kilometerskatt för lastbilar. Tanken var att intäkterna från denna skatt skulle gå till finansiering av andra infrastrukturella projekt. har det visat sig att regeringen inte kommer att kunna införa en kilometerskatt . Anledningen är att den visat sig alltför komplicerad att införa av juridiska och tekniska skäl. En införd kilometerskatt beräknades kunna ge staten drygt 4miljarder kronor extra i skatteintäkter . Detta utgjorde därmed en viktig inkomstkälla för att skapa reformutrymme för att kunna finansiera andra socialdemokratiska vallöften. när kilometerskatten inte införs uteblir naturligtvis även skatteintäkterna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet redogöra för vilka utlovade åtgärder som uteblir på grund av det minskade reformutrymmet i och med att kilometerskatten inte kommer att införas ?
ip · H210516 · 2015-04-14 00:00:00 — Interpellation 2014/15:516 Flygskattens fördelningspolitiska profil av (M) till Finansminister (S) Regeringen har aviserat att man kommer att införa en flygskatt utan att kunna redogöra i detalj för dess utformning. är ett relativt stort, avlångt land med långa avstånd mellan landsändarna. Sett ur ett tillgänglighetsperspektiv har flyget en större betydelse för en person boende i än en i . Den S-ledda regeringens tanke är att inkomsterna från flygskatten ska användas för att delvis finansiera utbyggnaden av höghastighetståg. Ambitionen är att höghastighetstågen ska gå från till och . Detta innebär att resurser på ett tydligt sätt omfördelas från norra till . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Anser ministern att det är fördelningspolitiskt rimligt och rättvist att intäkterna från flygskatten, som i större utsträckning kommer att belasta norra , ska finansiera utbyggnaden av höghastighetståg i ?
ip · H210517 · 2015-04-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:517 psykologiska beredskap av (M) till Statsrådet (S) aggressiva agerande i har påverkat den svenska säkerheten på flera sätt. Utöver den ökade spänningen i vårt närområde pekar Säkerhetspolisen i sin årsbok 2014 ut som det största underrättelsehotet mot . Enligt är det flera länder som använder sig av olaglig underrättelseverksamhet i i syfte att inhämta information för att gynna det egna landet. Sedan krisen i har ökat sin olagliga underrättelseverksamhet i . Men i fall handlar det inte bara om att inhämta information om andra länder. En viktig del i den ryska hybridkrigföringen är landets informationskrigföring, där egenproducerad information sprids i syfte att underminera nyhetsförmedlingen i andra länder och desinformera människor i och utanför om förehavanden. Den ryska strategin innefattar bland annat heltidsanställd personal som kommenterar i sociala medier och nyhetskanaler som RT som sänder på engelska, spanska, franska och tyska. Med tanke på ovanstående vill jag fråga statsrådet: Hur bedömer statsrådet psykologiska beredskap för att möta underrättelsehotet och informationskrigföringen från sida?
ip · H210518 · 2015-04-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:518 Skuldsanering för företagare av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) Högre tillväxt kräver att fler vill bli företagare. har färre företag än vad vi borde ha, och nyföretagandet är inte så stort som vill. Fyra av fem jobb tillkommer i små och medelstora företag. Vi har enligt en större potential till nyföretagande än vad vi lyckas åstadkomma. Överskuldsättning är ett stort problem för samhället. Framför allt är det mycket svårt för de människor som på grund av olyckliga personliga omständigheter, sjukdom, skilsmässa, eller konkurs blivit skuldsatta, utan möjlighet att på egen hand kunna ta sig ur situationen. Många av de så kallade evighetsgäldenärer som har varit skuldsatta har blivit det som en följd av sitt företagande. och alliansregeringen tillsatte flera utredningar om möjlighet till skuldsanering och orsakerna till skuldsättning. En av dessa tillsattes just för att titta närmare på möjligheten för företagare att enklare få skuldsanering. blev utredningen klar, och regeringen har inte visat något större intresse för att utredningen ska resultera i lagstiftning. Detta trots att remissinstanserna varit mycket positiva. När tänker justitieministern se till att denna viktiga utredning blir till lagstiftning som kan erbjuda skuldsatta företagare möjlighet att återigen kunna bidra till tillväxt och jobb?
ip · H210520 · 2015-04-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:520 Ocker som bedrivs av staten av (M) till Finansminister (S) Förseningsavgiften för sen inbetalning av trängselskatt är . Det gäller även om skuldens storlek endast är några tior. Det innebär att avgiften motsvarar flera tusen procent, vilket man normalt brukar betrakta som ocker. En utredning som presenterades 2013 föreslog bland annat en sänkning av förseningsavgiften till vid första påminnelsen. infrastrukturministern (M) var positiv till detta förslag, men det hann tyvärr inte bli verklighet före valet . Efter regeringsskiftet har situationen förändrats till det sämre. Dagens regering verkar inte ha något intresse alls av att åtgärda förseningsavgiften. Tvärtom meddelade att den höga förseningsavgiften ska finnas kvar och att det inte finns några tankar över huvud taget på att sänka den. Min fråga till finansministern är: Hur kan ministern försvara en oskälig statlig förseningsavgift som i andra sammanhang hade betraktats som ocker?
ip · H210521 · 2015-04-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:521 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) stödsystem till kommuner och landsting för investeringar i klimat- och miljöåtgärder har haft en tveksam effekt. Det så kallade Klimpbidraget blev hårt kritiserat av bland annat (). När KI utvärderade systemet konstaterade man att det var förenat med mycket höga administrativa kostnader, att många av projekten hade genomförts även utan stöd och att det fanns en stor risk att utsläppsminskningarna överdrevs. KI:s utvärdering visade att av bidragen, motsvarande , skulle kunna ha fördelats mer kostnadseffektivt. Sammanfattningsvis var alltså Klimp ett samhällsekonomiskt ineffektivt system. Skattebetalarna fick betala mycket dyrt för programmets utsläppsminskningar. vill regeringen införa ett nytt klimatinvesteringsstöd. Intentionen är självfallet god, men en god intention räcker inte. Vi måste ställa samma krav på effektivitet inom miljö- och klimatpolitiken som inom andra politikområden. Skattebetalarna har rätt att förvänta sig att deras skattemedel hanteras med stor varsamhet. Skattebetalarna har också rätt att kräva att skattemedlen inte slumpas bort utan satsas på åtgärder som är noga analyserade och som med fog kan förväntas ge goda resultat. Regeringen vill inrätta det nya klimatinvesteringsstödet redan under innevarande år och avsätter i vårändringsbudgeten för ändamålet och aviserar att stödet ska öka till . Varken vårändringsbudgeten, den ekonomiska vårpropositionen eller regeringens höstbudget innehåller dock någon bedömning av hur stora utsläppsminskningar stödsystemet beräknas leda till. Regeringen lämnar inte heller någon närmare beskrivning av hur systemet ska vara utformat eller någon specificering av vad regeringen anser vara en klimatinvestering, mer än att anslaget ska få användas för installation av laddinfrastruktur för elbilar. Med anledning av ovanstående har jag följande frågor till klimat- och miljöministern: Hur stora utsläppsminskningar bedömer ministern och regeringen att det nya klimatinvesteringsstödet ska ge, och hur hög blir kostnaden per minskat ton? Regeringen skriver i vårändringsbudgeten att bidraget ska gå till de åtgärder där investerade medel ger störst klimateffekt. Vilka åtgärder är det, och hur görs den bedömningen? Hur ska ministern och regeringen säkerställa att det nya klimatinvesteringsprogrammet blir ett kostnadseffektivt system som inte drabbas av samma problem och brister som det tidigare Klimpsystemet?
ip · H210522 · 2015-04-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:522 Investeringsstöd för trygghetsboende av (M) till Statsrådet (MP) De demografiska utmaningarna kräver nya lösningar. Inte minst behöver och vill fler arbeta längre och bostadsmarknaden måste möta efterfrågan på bostäder för seniorer. Alliansregeringen införde ett investeringsstöd till äldrebostäder 2007 med ändringar i föreskriften 2009. Tack vare detta investeringsstöd har byggnation av trygghetsboenden tagit fart i . Denna nya form av boende erhålls utan biståndsbedömning och en positiv och nödvändig flyttkedja har kommit till stånd. Äldre personer flyttar från hyresrätter eller säljer bostadsrätten eller villan. De gemensamma utrymmen som finns i trygghetsbostäderna ger en social trygghet med många aktiviteter för den som så önskar. Dessvärre upphörde investeringsstödet och såväl köande boendeintressenter som fastighetsägare och byggindustrin väntar på besked från regeringen. Mina frågor till statsrådet är därför: Kommer investeringsstödet för trygghetsboende tillbaka? Har regeringen utvärderat effekten av stödet?
ip · H210523 · 2015-04-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:523 Bostadssituationen för asylsökande och flyktingar av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) sökte ca 81 000 personer asyl i . uppger att prognosen för antalet asylsökande är mellan 80 000 till 105 000 personer med ett huvudscenario på 90 000 asylsökande. av de asylsökande väljer anläggningsboende (ABO) och övriga eget boende (EBO). bodde totalt 52 674 personer i anläggningsboende, varav 10 000 med uppehållstillstånd i väntan på att bli kommunplacerade. bodde 24 179 personer i eget boende. För att möta behovet framöver behövs det enligt ytterligare ca 15 000 boendeplatser runt om i . Utmaningarna är således stora när det gäller såväl den akuta bostadsbristen för asylsökande som kostnaderna för mottagandet samt nyanländas möjlighet till etablering. föreslog flera åtgärder för att möta utmaningarna gällande bostadssituationen för asylsökande. Eftersom konsekvenserna av EBO är trångboddhet, flyttkaruseller och socialt utanförskap föreslår att dagersättningen tas bort för dem som väljer EBO. Det finns fall där tio tolv personer trängs i en tvårumslägenhet. Oseriösa aktörer utnyttjar situationen och handel med adresser förekommer. EBO leder även till att nyanlända koncentreras till vissa områden. Det tär på kommunernas förmåga och vilja att hjälpa. För att minska den akuta bostadsbristen föreslår att staten ska ge hyresgarantier för byggande av moderna modulbostäder med tidsbegränsade bygglov. Bostadsbristen ökar också statens kostnader för mottagandet då tvingas betala överpriser till privata aktörer som hyr ut bostäder. föreslår därför att ska ges möjlighet att själva äga och driva egna boenden för asylsökande. Efter förslag om modulbostäder har statsrådet fört fram andra förslag om modulbostäder. Det förefaller dock som att regeringens förslag om modulbostäder har avgörande skillnader mot förslag, bland annat föreslås inte några hyresgarantier. Det finns dessutom skilda uppgifter när det gäller hur regeringen ställer sig till frågan om EBO. Arbetsmarknadsminister är, enligt en intervju i , positiv till att slopa EBO-lagen men inte migrationsminister , enligt SVT. Samma osäkerhet råder i frågan om att tvinga kommunerna att ta emot asylsökande. Arbetsmarknadsministern säger till ”Vi behöver lagändringar för att säkerställa att alla kommuner tar sitt ansvar för flyktingmottagandet." har vi inte fått något vidare besked om denna tvingande lagändring och vad regeringen tror sig uppnå med densamma. tror inte att tvång är den bästa lösningen på bostadssituationen. Vi jobbar hellre med kommunerna än mot dem. Jag vill därför ställa följande frågor till justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att uppnå med att tvinga alla kommuner att ta emot flyktingar? Avser ministern att vidta åtgärder för att förändra lagen om eget boende EBO? Avser ministern att vidta åtgärder för att staten ska ge hyresgarantier för byggande av modulbostäder?
ip · H210524 · 2015-04-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:524 Svensk angränsande zon av (FP) till Utrikesminister (S) Små och medelstora staters säkerhet stärks av den förutsägbarhet och långsiktighet som traktater ger. Det är av utomordentlig betydelse att med stor skyndsamhet i enlighet med upprättar en angränsande zon runt Sveriges kuster. Få enskilda åtgärder skulle bättre gynna svensk förmåga att med rättskedjans myndigheter möta de hot, som kan sammanfattas som terrorism, trafficking och tuberkulos samt som brukar benämnas som nya hot. Detta gäller oavsett om aktören, som riktar hoten, är en annan stat eller ej. När avser utrikesministern att till lägga fram en proposition om inrättande av en angränsande zon runt Sveriges kuster?
ip · H210525 · 2015-04-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:525 Antagningsregler till lärarutbildningen av (FP) till Statsrådet (S) Reformeringen av lärarutbildningen är en av de mest centrala delarna i utbildningspolitiken och som på lång sikt kommer att vara avgörande för hur skolans resultat och kvalitet utvecklas. Lärarna är skolans viktigaste resurs och därför blir också antagningen till och kvaliteten i den statliga lärarutbildningen en viktig komponent för att vända skolans resultat i landet. och alliansregeringen påbörjade och hann genomföra ett antal reformer för att vända trenden inom läraryrket bland annat med målet att fler studenter ska lockas till lärarutbildningen. Vi såg också en positiv utveckling, även om den var från en låg nivå. Antagningspoängen har diskuterats, till exempel högskoleprovet som urvalsmetod, och även frågan om ett lämplighetstest. tillsatte i regeringsställning en arbetsgrupp som skulle se över hur ett lämplighetstest kan införas inom lärarutbildningen. För att höja lärarutbildningens status och locka fler studenter att utbilda sig till lärare krävs flera reformer. Mot bakgrund av att regeringen meddelade att man inte avser att lägga fram några förslag inom områden som påverkar antagningen vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Varför går inte regeringen vidare med att skärpa antagningssystemet till lärarutbildningen? Vad avser regeringen att göra med det arbete som redan gjorts på om införande av ett lämplighetstest i lärarutbildningen? Har regeringen uppfattningen att ett sådant test inte ska införas? Vilka andra reformer planerar regeringen för att på kort sikt höja kvaliteten inom lärarutbildningen?
ip · H210526 · 2015-04-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:526 Höjda arbetsgivaravgifter för unga inom Försvarsmakten av (M) till Finansminister (S) Socialdemokraterna och slår nu i vårändringsbudgeten till mot landets ungdomar genom att dubblera arbetsgivaravgifterna. Att det drabbar dem som anställer eller har anställt unga märks då regeringen har för avsikt att kompensera kommuner, landsting och regioner för den ökade kostnaden. För Försvarsmakten som en av största ungdomsarbetsgivare är detta ett hårt slag. Regeringen erkänner själv att helårseffekten kommer att bli 260 miljoner . En del av de nödvändiga satsningar som fem partier enats om i en försvarsuppgörelse kommer att tvingas användas för att hantera eller betala för denna försämring. I vårändringsbudgeten ges ingen kompensation till Försvarsmakten trots att det kan handla om ett bortfall på kanske 100 miljoner eller mer. Någonstans måste pengarna tas. I det nya säkerhetspolitiska läge som befinner sig i är det viktigt att det finns resurser som Försvarsmakten kan lägga på exempelvis mer övning och en ökad närvaro i strategiskt viktiga områden. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Varför kompenseras inte Försvarsmakten för de höjda arbetsgivaravgifterna för unga som kommer att slå mot Försvarsmakten som en stor ungdomsarbetsgivare?
ip · H210527 · 2015-04-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:527 Statsministerns uttalanden i regeringsförklaringen om vägslitageavgiften av (M) till Statsminister (S) I regeringsförklaringen meddelade statsministern att en så kallad vägslitageavgift skulle införas. Redan under valrörelsen ifrågasattes av dåvarande statsminister om huruvida det ens var möjligt att genomföra den vägslitageavgift som lovade i såväl valrörelsen som i den senare regeringsförklaringen. Löfven avfärdade kritik som helt substanslös. Nuvarande statsminister sa i SVT:s valdebatt följande om införandet av vägslitageavgiften: ”Om Du () säger fem , då förstår jag varför det går så långsamt i er regering […] Det här kan gå på 1,att införa […] Gps är inget okänt verktyg […] Det här finns, det är ingen rocket science, det går att implementera.” När läste upp regeringsförklaringen fortsatte han med samma tydliga linje: ”En vägslitageavgift kommer att införas för att finansiera förbättringar av infrastrukturen.” meddelades från regeringen att någon vägslitageavgift emellertid inte kommer att införas, helt enkelt därför att tekniken för detta saknas inom överskådlig tid. För svensk konkurrenskrafts räkning är detta naturligtvis att välkomna. Detta lämnar dock ett antal frågetecken kring statsministerns utövande av sitt ämbete. Så sent som meddelar alltså statsministern att en skatt, alltså vägslitageavgiften, som beräknats kunna inbringa ca ska införas, för att meddela att detta är omöjligt. I och med detta försvinner naturligtvis en stor del av den reformfinansiering som regeringen räknat med så sent som vid regeringsförklaringen. Statsministern har alltså lovat svenska folket att ta in en intäkt som visat sig omöjlig att inhämta. Det är minst sagt ett ovarsamt sätt att hantera utställda löften. Även om detta är ett välkommet löftesbrott i bemärkelsen att nu klarar sig undan en skadlig reform kan man konstatera att det läggs till en lång rad av brutna vallöften. Detta kokar i slutänden ned till frågan om statsministerns förmåga att leda regeringen och styra landet. Av intresse för att kunna bedöma statsministerns förmåga att utöva sitt uppdrag vill jag därför ställa följande frågor till statsministern: När och på vilket sätt blev statsministern medveten om att det skulle bli omöjligt att införa vägslitageavgiften? Vilken information hade statsministern för framläggandet av regeringsförklaringen om de praktiska möjligheterna att införa en vägslitageavgift? Hur förhåller sig statsministerns uttalanden, i regeringsförklaringen och i andra sammanhang, om införande av en vägslitageavgift till det av KU formulerade kravet på att uttalanden av statsråd ska vara korrekta och ge en rättvisande bild av verkligheten, till exempel ett ärendes beredning? Vilka följder för regeringens ekonomiska politik, och därmed för regeringens övergripande möjligheter att genomföra utgiftsökningar som regeringen utlovat, får det faktum att det visat sig omöjligt att införa vägslitageavgiften? Är försämringarna av ROT-avdraget och andra avsteg från givna vallöften ett sätt att finansiera utgiftsökningar som annars skulle ha finansierats genom den nu uteblivna vägslitageavgiften?
ip · H210528 · 2015-04-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:528 Arbetsintegrerande sociala företag som påverkas av regeringens politik av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) har antalet sociala företag ökat mycket. Under alliansregeringen förbättrades villkoren och förutsättningarna för denna sektor avsevärt. Många personer som stått långt ifrån arbetsmarknaden på grund av långvariga sjukskrivnings- eller arbetslöshetsperioder har kommit tillbaka i arbete genom ett socialt företagande. Många sociala företag har också kunnat växa och utvecklas mycket genom alliansregeringens reformer, inte minst tack vare . Det finns gott om goda exempel där personer som varit med i jobb- och utvecklingsgarantin har fått god hjälp och i lugn takt fått vara med i ett socialt företag. Därtill har många sociala företag kunnat utvecklas tack vare nedsättningarna av socialavgifterna för unga. Regeringen har aviserat att de ska slopa fas 3, dock utan ersättningsförslag. Detta har lämnat människor i ohälsosam ovisshet och många av dessa arbetar i arbetsintegrerade sociala företag. Mot bakgrund av detta är mina frågor till arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att kompensera alla sociala företag som drabbas av regeringens förändringar till exempel avseende ? Anser arbetsmarknadsministern att det är en lämplig ordning att avisera borttagande av fas 3 utan att ha ett konkret förslag som ersätter insatsen?
ip · H210529 · 2015-04-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:529 Dåliga hyresvärdar av Nooshi Dadgostar (V) till Justitie- och migrationsminister (S) ställde jag en skriftlig fråga till justitie- och migrationsminister . Den gällde vad han avsåg att göra för att åtgärda problemet med de hyresvärdar som missköter sina fastigheter och det ansvar det innebär att förse människor med hem att bo i. Dessa bostäder kan i vissa fall vara direkt hälsofarliga. Det kan handla om vattenläckor, mögel och ohyra som aldrig åtgärdas eller annan typ av eftersatt underhåll. Många hyresgäster får själva gå in med pengar och engagemang för att förbättra situationen. Min och syn är att det krävs åtgärder för att komma till rätta med situationen för de hyresgäster som lever i hem där underhållet missköts. Det stämmer visserligen, som skriver i sitt svar på min fråga, att de regler som finns i många fall är tillräckliga. Det borde dock vara uppenbart att detta gäller långt ifrån alla fall. fanns en förvärvslag som innebar att dåliga hyresvärdar kunde förhindras att överta hyresfastigheter före överlåtelsen. Den avskaffades 2010. menar att det är dags att på nytt införa en lagstiftning som innebär något slags förhandsprövning av en fastighetsägare. En annan åtgärd som syftar till att sätta press på fastighetsägaren att ta sitt lagstadgade ansvar för renovering och underhåll kan vara att göra det lättare för hyresgäster att få tillbaka hela eller delar av hyran. är detta en omständlig domstolsprocess. lovade i sitt svar på min fråga att återkomma till den här frågan. Då detta fortfarande inte har skett så upprepar jag min fråga till ministern: Vilka åtgärder avser justitie- och migrationsministern att vidta mot bakgrund av ovanstående?