· H210650 · 2015-09-22 13:29:14 — har frågat mig om mina prioriteringar och min strategi för att skydda den miljön i , om jag delar uppfattning vad gäller behovet av ett bindande internationellt avtal för säkra fartygsvägar samt om jag avser att ta fram en handlingsplan för . arbete med styrs alltjämt av den svenska strategi som togs fram 2011 för den arktiska regionen. Jag delar frågeställarens oro för hur ökad mänsklig närvaro och aktivitet kan påverka denna känsliga region. All framtida utveckling i bör ske på ett hållbart sätt. , med sin rika forskningstradition och djupa kunskap om , bör bidra till att skydda regionens unika värden från kortsiktig exploatering och negativ mänsklig påverkan. Regeringen för en aktiv politik för , i synnerhet rörande skyddet av den känsliga miljön och den unika biologiska mångfalden. Inom ramen för driver en målmedveten och långsiktig linje där klimat- och miljöfrågor tydligt står i centrum. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer På ministermötet i nåddes en överenskommelse för att minska sot- och metannivåerna samt ett avtal för samarbete kring förebyggande av oljeutsläpp. Under , som hölls i och som sammanföll med president , visade en ambitionshöjning vad gäller och klimatfrågan. Regeringen ser också över arbetet med miljö och klimat i . är ett område som måste skyddas, och vi fördjupar forskningssamarbetet tillsammans med andra länder. Detta manifesteras bland annat i det bilaterala avtal som undertecknades mellan och avseende forskningsisbrytaren . Arktiska rådets arbetsgrupp för havsfrågor, Pame, har tagit fram en strategisk plan för för att bland annat skydda den miljön från negativ påverkan från fartygstrafik samt arbetar med ett ramverk för skydd av områden. , tillsammans med bland andra , har arbetat för att såväl den strategiska planen som ramverket även ska tillämpas i områden utanför nationell jurisdiktion. har, som en del av sitt ordförandeskap i , tagit initiativ till en förstudie om möjligheten till ett förstärkt regionalt samarbete för de arktiska haven. kommer att delta aktivt i förstudien för att säkra en inriktning mot skydd och hållbart nyttjande. Inom ramen för Arktiska rådets arbetsgrupp för biologisk mångfald har en omfattande rapport, , tagits fram under svensk ledning. Implementeringen av de 17 rekommendationer som rapporten resulterat i pågår, bland annat ett projekt om kartläggning av havsisbaserad biologisk mångfald. Vad gäller behovet av ett bindande internationellt avtal för sjöfart i har den internationella sjöfartsorganisationen, IMO, antagit den så kallade Polarkoden. har deltagit aktivt i dessa förhandlingar, som har lett till nya säkerhetsregler och miljökrav specifika för fartyg som opererar i polarområden, inklusive . Polarkoden träder i kraft . Rätten till internationell sjöfart regleras bland annat av , Unclos, som kodifierar sedvanerättsliga principer. Kuststater har en möjlighet och ett ansvar att föreslå ruttsystem som avser sjötrafikreglerade åtgärder som syftar till att minska olycksrisker. IMO är det internationella organ som får inrätta och anta bestämmelser om ruttsystem för den internationella sjöfarten. deltar aktivt i arbetet inom IMO gällande internationella sjötrafikåtgärder. Därutöver har inrättat ett arktiskt forum för dialog om Arktisfrågor. Detta forum samlar berörda departement, länsstyrelserna och landstingen från Norr- och , samt . Arktiskt forum leds av , och gruppen avser bland annat att diskutera om det kan vara motiverat att ta fram en reviderad arktisk strategi. Arktiskt forum höll sitt första möte . Jag tackar utrikesministern för svaret på min interpellation, som har fått några månader på nacken av olika skäl som både jag och utrikesministern har bidragit till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Skälet till att jag väckte interpellationen var en bild av att regeringen inte riktigt var tydlig med vad man vill med sin Arktispolitik. Det fanns inte med i utrikesdeklarationen . Det fanns heller inte någon markör om vad utrikesministern avsåg att göra vid mötet i , som ministern skulle delta i men som sedan inte prioriterades. Det fanns alltså en osäkerhet om vad regeringen egentligen avsåg med sin Arktispolitik. och hur vi klarar att skydda och värna känsliga miljö är viktigt för oss och för resten av världen. Som utrikesministern sa är det tydligt att klimatförändringarna syns snabbast och tydligast i . Det öppnar nya utmaningar men också möjligheter. Det är viktigt att vi tar ett rejält omtag i denna känsliga miljö. har en central roll i arbetet med att jobba fram förslag. Det handlar om exploatering och hur man kan säkerställa att sådan inte sker i marint känsliga miljöer, det handlar om turism, det handlar om fiske och det handlar om infrastruktur och vilka fartygsvägar som dras genom . Dessa regleras inte av IMO, som snarare reglerar fartygens konstruktion och hur man ska minimera risker i denna miljö, men fartygsvägarna och vilka rutter man ska välja påverkar naturligtvis också den känsliga miljön i . När vi pratar om har vi självklart också frågan om säkerhetspolitiska perspektiv, men det var inte huvuddelen i min fråga. Det var bra att man kunde nå ett avtal om kortlivade klimatpåverkande gaser. Det har vi jobbat hårt med , inte minst från sida. Men frågan var vilka prioriteringar utrikesministern och därmed regeringen har. Jag har inte, herr talman, kunnat se någon aviserad skrivelse till . Jag vet att den dåvarande oppositionen var tydligt kritisk mot att det inte kom någon skrivelse till . Det talades om årliga skrivelser. har propositionslistan kommit, och där förekommer ingen skrivelse. nämndes bara en i regeringsförklaringen. Den innehöll ju rätt mycket, men någon tydlighet fanns inte i den delen. Mot denna bakgrund, herr talman, kvarstår frågan: Vad vill regeringen med sin Arktispolitik? Det är bra att man håller fast vid vår strategi, men det har tillkommit nya verkligheter. Vad vill regeringen? Avser man att presentera någon egen politik på det här området, eller ska man bara hänvisa till höjda ambitioner? Tack för det, ! Jag säger gärna några ord om arbete i , som fortfarande tar sin utgångspunkt i den existerande strategin. Men vi har som sagt också inrättat ett forum som ska se över om det behövs en revidering av strategin. Vi kan lägga till nödvändiga frågor, men våra prioriteringar handlar först och främst om klimat och miljö. Det var ett intressant möte som ägde rum, och jag deltog där tillsammans med , som vi hade bjudit med. Han gjorde ett bejublat framträdande med den vetenskapliga grund som vi har för att iaktta försiktighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi vill främja en hållbar utveckling av den arktiska regionen, inklusive skydd och hållbar förvaltning av havet. Vi tycker att vi måste minska de globala utsläppen av långlivade klimatgaser, som förstås är den viktigaste åtgärden för att begränsa klimatförändringarna och skydda . Sedan har vi ekonomisk utveckling. Vi behöver främja en ekonomisk, social och miljömässig utveckling i , och vi behöver stärka svenskt näringsliv där detta är möjligt liksom den mänskliga dimensionen, det vill säga förbättra livsvillkoren för de människor som lever i det arktiska området. Dessvärre tyckte jag mig höra att senatorerna från tyckte att det passade väldigt bra med olje- och gasutvinning som en övergångslösning tills man förhoppningsvis hittar något annat och mer miljövänligt. Vi vill verka för att förblir ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde, och vi vill stärka svensk Arktisforskning. Det är de spår som vi jobbar utifrån just . Jag har inget emot att - så fort vi får något från forumet - presentera en skrivelse med våra prioriteringar och vår syn på hur vi i så fall ska revidera strategin. Men det tycker jag att vi ska göra sedan vi har använt oss av detta forum, som ordentligt får gå igenom och se vilka nya frågor som bör tillföras. Jag tar med glädje också emot synpunkter från och . En sådan synpunkt är naturligtvis att regeringen måste vara mer tydlig med vad man vill. Det är bra när utrikesministern hänvisar till att det finns en polarkod som ska träda i kraft . Man kunde ha önskat att vi hade nått fram tidigare, men så ser inte världen ut. Det finns dock skäl att gå vidare även där. Frågan om tungolja i fartyg i arktisk miljö är en sådan sak, när man pratar om att skydda och minska utsläppen av långlivade, klimatpåverkande gaser. Men vi har också frågan om fartygsvägar och rutter. Det är inte bara fråga om att regeringen - vilket är bra - vill vidga tillämpningsområdet när det gäller den strategiska planen från Arktiska rådets arbetsgrupp för havsfrågor, så att den ska gälla bredare. Här skulle man kunna jobba tydligt för att säkerställa att det inte är trafik i de mest känsliga miljöerna, för den och biologiska mångfalden i de mest känsliga miljöerna i är hårt utsatt om man får en kraftig ökning av fartygstrafiken i dessa områden. Därför är det, som vi ser det, viktigt att försöka jobba vidare för att nå ett bindande avtal. Det är ovanligt i de här sammanhangen, och det diskuteras i vad mån de verkligen håller. Men att ändå nå fram med ett bindande avtal för säkra fartygsvägar vore ett sätt att skydda de mest känsliga miljöerna i . Det löser man inte med vare sig avtalet om polarkoden eller den utvidgade användningen av arbetsgruppens strategi. har förstås alldeles rätt och har många viktiga poänger. Det som har skett är att det med klimatförändringarna har följt omfattande issmältning, och det öppnar upp nya farvägar och farleder i området. Nya transportvägar och det strategiska läge som hela regionen har innebär att det blir en ny säkerhetspolitisk bedömning. Det är viktigt, för att se över en ny strategi eller göra tillägg till den strategi som vi redan tillämpar. Det blir dessutom stora risker för miljön om vi inte ser upp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är inte så att sjötrafiken är helt oreglerad. Det är i själva verket havsrättskonventionen, Unclos, som reglerar trafiken. Den gäller för alla stater. Där finns till exempel principen om oskadlig genomfart. Det finns en rad lagliga instrument att använda. Men det är otroligt viktigt - framför allt utifrån säkerhetspolitiska bedömningar - att fundera över var vi ska lägga ribban och hur vi ska jobba med de här frågorna framöver. Polarkoden, som träder i kraft , kommer att reglera framför allt säkerhets- och miljöbestämmelser: konstruktion, utrustning, drift, utbildning, sjöräddning, miljöskydd och alla de punkter som finns i polarkoden. Det är klart att det är viktigt att låta den få träda i kraft och se hur den ska tillämpas. Men för mig är det säkerhetspolitiska argumentet mycket viktigt, och jag tycker att vi ska diskutera det med hjälp av vårt forum om . Det vi har jobbat mest med - det känner säkert till väl - är överenskommelsen om sot- och metanemissioner, samarbetet kring prevention av oljeutsläpp, som vi också har gett prioritet till, och ett tvärvetenskapligt projekt som heter . Det handlar om faktorer som påverkar människans och naturens förmåga att hantera förändringar i ekosystemen. Det ska komma en slutrapport vid nästa ministermöte . Arbetet pågår efter de prioriteringar och huvudlinjer som jag har angett. Men jag tycker att det som har kommit till i hög grad handlar om den säkerhetspolitiska bedömningen, och dit hör också sjöfarten. Jag hoppas att vi kan fortsätta dialogen och se till att vi kan åstadkomma ett svenskt bidrag som förhoppningsvis får stor förankring politiskt här i . Säkerhetspolitiska perspektiv på är naturligtvis alldeles uppenbara , med den nya säkerhetspolitiska verklighet som vi befinner oss i. Men här är det viktigt att hela förmår samla sig i en gemensam hållning. Det jag söker betona i min interpellation är vikten av att man från svensk sida driver på för att inte utifrån ett säkerhetspolitiskt perspektiv utan ett miljömässigt perspektiv söka skydda de mest känsliga miljöerna. På samma sätt som vi har jobbat med att försöka minska fisket i känsliga miljöer och minska påverkan på de mest utsatta havsmiljöerna måste man, när öppnas upp, säkerställa att vi inte hamnar i en situation där man utifrån exploateringsintressen, turism eller infrastrukturella eller andra skäl ger sig in och får en kraftig ökning av godkända fartyg men ändå fartyg i miljöer som blir hårt ansatta och riskeras för framtida generationer om man inte skyddar dem. Därför behövs det ett globalt bindande avtal - det handlar ju om hela världens intresse - om säkra fartygsvägar i . Det tycker vi är en viktig prioritering och borde stå på regeringens lista, vid sidan om de andra frågor som vi har diskuterat. Jag tror inte att det har gått någon i förbi att driver miljöfrågorna och naturligtvis vill värna de mest känsliga områdena. Det var också huvudinriktningen på våra inlägg under det senaste mötet i . De argumenten har vi definitivt framfört med kraft. Vi har också jobbat väldigt praktiskt på ett antal spår. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Som jag ser det måste man i så fall ändra på Unclos, havsrättskonventionen, och titta på om det är den viktigaste vägen framåt. Jag tycker att man måste hålla det öppet, utifrån vad som händer i hela den arktiska regionen, och driva de frågorna och se till att vara realistiska, så att vi kan få med oss de andra länderna och så att det motsvarar de utmaningar som vi ser i hela området säkerhetspolitiskt men framför allt miljömässigt. Jag tycker att vi ska fortsätta den dialogen. Vi får återkomma till de här frågorna. Vi kommer att driva dem och engagera oss i dem, och vi har också en arktisk ambassadör som vi ska använda fullt ut, och vi ska använda detta forum till att diskutera precis de här frågorna. Vad är en framkomlig väg? Vilka frågor ska vi driva och på vilket sätt, för att åstadkomma bästa möjliga skydd för det arktiska området? Överläggningen var härmed avslutad.