ip · H310133 · 2015-11-03 00:00:00 — Interpellation 2015/16:133 Arbetslöshetsmålet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) När regeringen talar om investeringar i jobb, jobbagendor och arbetslöshetsmål klingar det väldigt fel, med tanke på att förslagen i regeringens budgetproposition leder till färre jobb. Trots regeringens uttalade ambition att nå lägst arbetslöshet i EU . kom en rapport från som har analyserat jobbeffekterna av regeringens budgetförslag. Att budgeten ska ge lägsta arbetslöshet är en av regeringens uttalade huvudmålsättningar. Men de förslag som regeringen lagt fram, bland annat höjda arbetsgivaravgifter för unga, höjt tak i a-kassan och försämrade ROT-avdrag, har kritiserats för att de snarare kommer att förvärra arbetslösheten. behöver ca 430 000 nya jobb för att nå lägst arbetslöshet i EU. Rapporten visar att det totalt kommer att försvinna omkring 25 400 jobb med regeringens budget. Plötsligt behövs 404 600 jobb för att nå lägst arbetslöshet i EU. brukar man inte nå mållinjen genom att backa mot startlinjen. Det är långt ifrån endast som uttalat sig om de stora problemen med regeringens så kallade arbetslöshetsmål. Det finns mängder med uttalanden och slutsatser från aktörer och forskningsinstitutioner inom arbetsmarknad och sysselsättning som benat ut regeringens budgetförslag för att undersöka effekterna på arbetslösheten; man måste ju det, med tanke på att detta knappast redovisas i budgeten. lyfte fram att behöver fler inträdesjobb. De hävdar att anställningsskyddet och kostnaderna vid omställningssituationer behöver ses över för att sänka trösklarna för arbetsgivare att anställa. Även Europeiska kommissionen har gjort analyser av svensk arbetsmarknad, där man kommit fram till att höga trösklar in i arbetslivet hindrar unga och utrikes födda att få arbete. Trösklar som alliansregeringen vidtog åtgärder för att sänka och som den nuvarande regeringen önskar luckra upp med sin budgetproposition. Mina frågor till arbetsmarknadsminister blir mot bakgrund av detta: Hur anser arbetsmarknadsministern att regeringens budgetproposition ska kunna bidra till att nå arbetslöshetsmålet 2020, när med flera varnar för att den kommer att leda till mer än 25 000 färre jobb? Hur anser arbetsmarknadsministern att regeringens budgetproposition ska kunna bidra till att nå arbetslöshetsmålet 2020, när den höjer trösklarna till arbetsmarknaden med en budgetproposition som innehåller bland annat höjda arbetsgivaravgifter för unga, höjt tak i a-kassan och sämre ROT-avdrag? har frågat finansminister om regeringen planerar att offentliggöra någon handlingsplan eller analys av hur målsättningen om lägsta arbetslöshet 2020 ska uppnås. har frågat mig hur jag anser att regeringens budgetproposition ska kunna bidra till att nå arbetslöshetsmålet 2020 när den höjer trösklarna till arbetsmarknaden och när med flera varnat för att den leder till färre jobb. Den första interpellationen har överlämnats till mig. Jag besvarar båda interpellationerna i ett sammanhang. I senaste Economic Outlook, som publicerades , konstateras att den ekonomiska tillväxten i kommer att öka i god takt , som sysselsättningen fortsätter att stiga och arbetslösheten fortsätter att sjunka. konstaterar att arbetslösheten har minskat i snabbare takt än förväntat. En viktig slutsats i rapporten - en slutsats som regeringen delar - är att kompetenshöjande insatser kommer att vara avgörande för att sysselsättningen ska kunna fortsätta att öka framöver, inte minst bland grupper med svag ställning på arbetsmarknaden. Den förra regeringen lämnade efter sig en hög arbetslöshet som dessutom är ojämnt fördelad i befolkningen. Inte minst är den hög bland personer utan fullföljd gymnasieutbildning. Trots en hög arbetslöshet är antalet lediga jobb fler än . Det är en tydlig signal att många företag inte lyckas finna den kompetens de efterfrågar. Många arbetslösa saknar helt enkelt den kompetens som efterfrågas på dagens arbetsmarknad. I längden är detta skadligt för konkurrenskraft och ekonomins tillväxtpotential. För att motverka matchningsproblemen på arbetsmarknaden, få en god ökning av sysselsättningen och minska den höga arbetslösheten måste vi investera i . Investeringar i jobben görs inom regeringens jobbagenda, som består av tre delar: investeringar i kompetens och matchning för att rusta människor att ta de jobb som växer fram, en aktiv näringspolitik för fler och växande företag och investeringar i infrastruktur, fler bostäder och klimatomställning. Totalt har regeringen i vårpropositionen och budgetpropositionen presenterat investeringar för jobb som sammantagna uppgår till . En av interpellanterna har frågat mig hur höjda arbetsgivaravgifter för unga, höjt tak i a-kassan och begränsat ROT-avdrag ska bidra till lägre arbetslöshet. Jag har tidigare i kammaren redogjort för regeringens ställningstagande gällande slopad nedsättning av socialavgifter för unga. utvärdering, IFAU, konstaterar i en studie att nedsättningen av socialavgifter för unga generellt har haft små effekter på sysselsättningen i förhållande till dess kostnad. Nedsättningen tycks inte heller ha haft någon effekt för de grupper av unga som främst är i behov av stöd, det vill säga de med svag anknytning till arbetsmarknaden. Regeringen genomför i stället reformer inom arbetsmarknads- och utbildningsområdet för att underlätta för fler arbetslösa att komma i arbete. Fler arbetslösa får möjlighet att skaffa sig den utbildning som krävs för att ta de arbeten som växer fram. Snabbspåret påskyndar nyanländas etablering, så att fler snabbt ska få en fast förankring på arbetsmarknaden och få ett arbete som motsvarar den kompetens individen besitter. Satsningar på aktiva åtgärder för långtidsarbetslösa och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga leder till att deras möjligheter till arbete stärks. Höjd ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen höjer inkomsttryggheten för individen vid eventuell arbetslöshet, värnar att försäkringen fungerar som en inkomstbortfallsförsäkring samt underlättar omställning och matchning på arbetsmarknaden. Förändringen av ROT-avdraget motiveras av att de pengar som frigörs till följd av denna förändring bland annat ska användas till att öka byggandet av nya bostäder. Regeringen redogör i budgetpropositioner och vårpropositioner för den samlade bedömningen av hur regeringens reformer påverkar sysselsättningen och arbetslösheten. Sammantaget bedöms de åtgärder som föreslås i budgetpropositionen bidra till en högre sysselsättning och en lägre arbetslöshet . förändras verkligheten just nu snabbt inför våra ögon. Att så många människor nu tar sin tillflykt till undan krig och förtryck har förändrat förutsättningarna radikalt efter att budgetpropositionen presenterades. befolkning kommer att växa betydligt snabbare än tidigare förväntat, och det stora antalet asylsökande kommer framöver att påverka både arbetskraften och arbetslösheten. På kort sikt innebär det en utmaning för , men på innebär det möjligheter för . Att vi ska ha lägsta arbetslöshet var ett av Socialdemokraternas absolut skarpaste vallöften inför valet . var det väl ungefär en halv miljon fler människor som skulle ha ett arbete att gå till. Vad siffran är vet förmodligen varken arbetsmarknadsministern eller jag. Men vi kan väl ändå vara överens om att antalet är stort, och för att den rödgröna regeringen ens ska vara i närheten av att lyckas med det utlovade vallöftet krävs att regeringen lägger i växelspaken i framåtläge - inte backen - och dessutom lägger i en väldigt hög växel. Än så länge har den rödgröna regeringen inte direkt rosat marknaden med kända skatteförslag. De förslag som regeringen har kommit med får tyvärr motsatt effekt och beräknas enligt minska arbetsutbudet med 10 000-15 000 arbetstillfällen. Även har gjort en analys av förslagets effekter och bedömer att antalet jobb kommer att minska med drygt 25 000, inte minst inom handel och turism. I kören stämmer också in, som har rapporterat att ingenting tyder på att regeringen kommer att nå sitt mål om lägsta arbetslöshet. Som enda arbetarparti är vi naturligtvis mycket oroade över att vi nu har en rödgrön regering som driver en skattepolitik som inte leder till fler jobb utan färre, och vars överordnade mål i princip är helt beroende av hur det går för andra EU-länder. Det viktigaste för oss är hur många som har ett jobb att gå till i , inte om det är relativt sett fler eller färre än i . Under Alliansens tid skapades 350 000 nya arbetstillfällen. Reformagendan var stor, och det gick snabbt. Ska vi klara vår gemensamma välfärd är det absolut nödvändigt att fler, inte färre, människor har ett jobb att gå till, att fler vill jobba högre upp i åldrarna och att fler vill jobba extra. Därför sätter vi jobben främst på vår politiska agenda. Jag har svårt att se att detsamma gäller för er med den rödgröna skattepolitiken. Inte heller svenska folket tror det. En undersökning som gjorde visar att åtta av tio svenskar, och en majoritet av Socialdemokraternas egna väljare, inte tror att Socialdemokraternas viktigaste vallöfte om lägsta arbetslöshet kommer att uppnås. Men vad är arbetsmarknadsministerns uppfattning? I budgetpropositionen är det svårt att utläsa vad man själv har gjort för analys av eller handlingsplan för hur vi i med den jobbfientliga politiken ändå ska uppnå lägsta arbetslöshet. Alliansen redovisade under sin regeringstid sådana beräkningar. Varför gör inte den nuvarande regeringen det? Med tanke på de rödgrönas politik kan jag förstå om man är orolig i regeringen för att svart på vitt inför väljarna tvingas redovisa att den socialdemokratiskt ledda regeringen återigen levererar ett brutet vallöfte. Det var stora ord i valrörelsen och även när regeringen tillträdde. Regeringen har framfört att 90-dagarsgarantin för unga med utbildningskontrakt och traineetjänster samt extratjänsterna för långtidsarbetslösa skulle vara bärande delar i arbetet med att nå lägst arbetslöshet i EU 2020. visar arbetsmarknadsministerns egen myndighet, Arbetsförmedlingen, att det finns betydande problem att skapa de platser som man har gjort prognoser för. Arbetsförmedlingen sänker nu förväntningarna på dessa åtgärder. reviderades antalet deltagare i de olika insatserna ned kraftigt. Dessutom har medierna granskat detta och sett att en traineetjänst faktiskt hade registrerats . När regeringen talar om investeringar i jobb, jobbagendor och arbetslöshetsmål klingar det väldigt fel i mina öron. I den egna budgetpropositionen kommer man själv fram till att den faktiskt dämpar antalet jobb och tillväxten i . Lite tips från oppositionen är att man kanske borde fokusera på att ha ett jobbmål i stället för ett arbetslöshetsmål, eftersom detta arbetslöshetsmål inte uppnås och dessutom ger fel fokus och sågas av många. Jag har i tidigare interpellationsdebatter fört fram att det har varit brister när det gäller jobbstreamning i regeringens arbete, och i budgetpropositionen saknas sysselsättningseffekter av framlagda förslag. Arbetsmarknadsministern ska kunna hålla många bollar i luften, men vi kan hålla oss till två. skriver i svaret "att den ekonomiska tillväxten i kommer att öka i en god takt som sysselsättningen fortsätter att stiga och arbetslösheten fortsätter att sjunka". Ja, så sker för att tuffar på, men så sker trots att regeringens reformer bromsar detta. Det hade varit bättre med en annan politik. Visst sker det en tillväxt, men det är inte tack vare regeringens reformer eller jobbpolitik. Snarare är det tvärtom, att regeringens reformer och jobbpolitik bromsar den. Men om vi ska hålla oss till regeringens jobbmål och arbetslöshetsmål har till exempel ekonomiprofessor tidigare dömt ut dem. sa han att spiken i kistan nu kommer på grund av flyktingströmmen men att målen var omöjliga redan tidigare. har gång på gång försvarat detta. Men i en intervju med henne i går verkade det som om regeringen tvingas överge jobbmålet. Det säger alltså själv. Min fråga blir därför: Håller regeringen och fast vid jobbmålet? undrar jag vilken verklighet lever i. Just nu har vi en mycket positiv utveckling på arbetsmarknaden. Arbetslösheten sjunker snabbare än vad de flesta bedömare hade väntat sig. Särskilt snabbt faller ungdomsarbetslösheten. Men även långtidsarbetslösheten, som med borgerligt styre har bitit sig fast på en mycket hög nivå, sjunker . Det är tråkigt att inte gläds åt denna positiva utveckling på arbetsmarknaden utan i stället målar upp en bild av att utvecklingen skulle gå åt fel håll. Det gör den inte. Den går faktiskt åt rätt håll. Arbetsmarknadspolitiken måste förstås anpassas till den verklighet som finns. Det viktigaste för att lösa problemet med arbetslösheten är investeringar som leder till att det växer fram nya jobb och att nya företag kan starta och växa. Det andra som är viktigt är utbildningssatsningar för att de som är arbetslösa ska kunna rustas för att kunna ta de lediga jobben. Under den gamla regeringens tid gjorde man anmärkningsvärda nedskärningar i fråga om utbildningsmöjligheterna. Resultatet blev också att mismatchen på arbetsmarknaden ökade, arbetslösheten ökade och ungdomsarbetslösheten ökade dramatiskt. har vi en motsatt utveckling. Det beror delvis på att vi har lagt om arbetsmarknadspolitiken för att kunna vara mer flexibla och anpassa oss till den verklighet vi har. har vi en utveckling där allt fler, inte minst ungdomar, får jobb utan hjälp av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det ser som ett misslyckande. Jag ser det som en framgång. Det är alldeles utmärkt att människor får arbete utan hjälp av arbetsmarknadspolitiska insatser. Dock behöver vi arbetsmarknadspolitiken för de personer som inte får jobb självmant utan kanske behöver extra satsningar på utbildning, lönesubventioner eller andra typer av insatser. Det är klart att vi ska rikta arbetsmarknadspolitiska insatser till de personer som behöver dem bäst. sjunker ungdomsarbetslösheten mycket snabbt. Den är nu nere säsongsrensat. Den är ännu lägre om man tittar momentant. Den har sjunkit med . Det är fortfarande en hög nivå, och det finns fortfarande behov av stora insatser när det gäller framför allt de ungdomar som saknar gymnasiekompetens. Men det är självklart bra om fler ungdomar får jobb utan stöd av arbetsmarknadspolitiska insatser. Då kan vi styra om dessa insatser till andra grupper som kanske behöver dem bättre. Verkligheten förändras snabbt. Det har blivit tydligt, inte minst under den här hösten. Efter att regeringen presenterade sin budgetproposition har hela situationen i förändrats dramatiskt i många avseenden. Det är självklart en regerings uppgift att alltid kunna styra landet och laga efter det läge som gäller. Det betyder att arbetsmarknadspolitiken måste anpassas utifrån de nya förutsättningarna. De nya utmaningarna, med rekordmånga människor som söker och får skydd i i en mycket orolig och farlig tid i världen, kommer såklart att påverka vår möjlighet att nå vårt ambitiösa mål om lägsta arbetslöshet. Än så länge är det Alliansens skattepolitik som gäller. Sysselsättningsgraden är den högsta i . Det är jag glad över. Den försiktiga konjunkturupphämtningen i vår omvärld öppnar för att fler människor kommer att ha ett jobb att gå till. Det kan vi se inte minst på ungdomssidan. Vad gör då den socialdemokratiska regeringen? Jo, den löser morgondagens utmaningar med samma recept som . Det var inte särskilt framgångsrikt då och är förmodligen inte någon större framgångssaga heller. Det handlar om höjda skatter på bredfront, att jobbskatteavdraget trappas av, att skiktgränsen för statlig skatt justeras upp, att löneskatten för personer över 65 återinförs, att sänkningen av arbetsgivaravgifter för unga tas bort helt, att ROT-avdraget försämras, att RUT-avdraget halveras och att bensin- och dieselskatten höjs. Det innebär totalt i skatter, varav går tillbaka till näringspolitiken. går den stora delen faktiskt till bidrag. Vad innebär då detta? Leder det till att fler jobbar om det lönar sig mindre att ha ett jobb? Blir det fler som utbildar sig om utbildning inte lönar sig? Blir det fler arbetade timmar om belöningen är liten? Blir det fler över 65 som stannar kvar på arbetsmarknaden om vinsten är marginell? Blir det fler som anställer unga om det blir dyrare? Blir det fler jobb om färre reparationer i våra bostäder görs? Blir det fler jobb om RUT-sektorn halveras? Blir det fler jobb om transportkostnader på landsbygden blir oerhört dyra? Jag låter som en dysterkvist. Och det är precis vad jag är. behöver, inte minst i dessa tider, en skattepolitik som leder till att fler, inte färre, får jobb. Tror att någon av de skattehöjningar som jag nämnde leder till fler jobb i stället för färre? Diskuterade arbetsmarknadsministern med statsministern om dessa skattehöjningar skulle leda till fler eller färre jobb? Statsministern lovade trots allt i valrörelsen att han skulle fråga varje statsråd vid nya beslut om de skulle leda till fler eller färre jobb. Fick den frågan, och vad blev i så fall svar till statsministern? Att jobben blir fler och att arbetslösheten sjunker på vissa håll är absolut glädjande. Men på vilket sätt kan detta tillskrivas regeringens politik? Arbetsmarknadsministern har i den här kammaren beklagat sig över att regeringen varit tvungen att regera på Alliansens budget, på Alliansens politik. Vilka insatser har lett till att arbetslösheten har sjunkit, arbetsmarknadsminister ? Det är min fråga, som jag vill ha ett konkret svar på. Min kollega talade om unga. Många unga har fått sina första jobb i RUT- och ROT-branscherna. Här gör regeringen försämringar. Det varnar olika institut och professorer för. Det vi står här och diskuterar är att är på väg åt fel håll. Hur ska regeringen stå fast vid att uppnå EU:s lägsta arbetslöshetsmål till 2020 när den lägger fram reformer som försämrar chanserna för unga att få det första jobbet? En annan grupp som det är tydligt att arbetsmarknadsministern har glömt bort är människor med funktionsnedsättning. Jag har inte sett reformer eller någon politik på detta område. Om fler ska komma i arbete måste vi också ha ett funktionshindersperspektiv inom arbetsmarknadsområdet. Det saknas helt och har varit frånvarande i debatten och på . Många som är arbetslösa och inskrivna på Arbetsförmedlingen har just en funktionsnedsättning. Det saknas förslag på hur människor med funktionshinder ska komma i arbete. Jag upprepar min fråga så att jag kan få ett svar. Vilka insatser från regeringen har lett till att arbetslösheten har sjunkit? Det förvånar mig lite att de moderata företrädarna som är här i kammaren slår sig för bröstet för att man tillsammans med lyckades skaka om det svenska samhället och utsätta för påfrestning när man försökte obstruera regeringens möjlighet att få igenom sin budget. Man har sedan krupit till korset och mer eller mindre bett om ursäkt för det. Det är väl bra. Men då kan jag tycka att man kanske ska brösta sig lite mindre i den frågan . Påståendet att regeringen skulle regera på någon annan politik än sin egen är helt befängt. Det kommer arbetsmarknadsministern naturligtvis också att ta upp. Regeringen regerar självklart på sin egen politik. Det som egentligen fick mig att begära ordet var några påståenden från . Hon sa bland annat att hon låter som en dysterkvist. Det kan vi låta dem som lyssnar på debatten avgöra. Jag skulle snarare vilja säga att låter som en gammelmoderat, med gammal politik och en gammal uppfattning om hur de problem som vi står inför ska lösas. Det är inte konstigt att man har uppfattningen att det inte är relevant om det är fler eller färre arbetslösa i än i , som sa i sitt första anförande, när man företräder den politik som i regeringsställning gav upphov till att jämfördes med just , - de länder som fick stöd av Europeiska unionen. Tyska skattebetalare fick gå in och betala för och dåvarande regerings misslyckade politik. Det är därför slarvigt att uttrycka att det inte skulle vara relevant om har fler eller färre arbetslösa än . Tyvärr fick de svenska ungdomarna betala ett högt pris för den nonchalans som ger uttryck för i talarstolen. Jag har sagt det här i kammaren, och jag säger det igen: Även om röstade igenom en borgerlig budget har jag och regeringen fört en socialdemokratisk och miljöpartistisk arbetsmarknadspolitik. påbörjade vi en radikal förändring av arbetsmarknadspolitiken. Vi har inlett ett mycket omfattande och nära samarbete med kommuner, ett mycket omfattande och nära samarbete med arbetsmarknadens parter och en radikal avreglering och omläggning av arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingen. Det märks också ute i verksamheten . sa att är en gammelmoderat. Det låter faktiskt så. Hon ser skattepolitiken som det enda instrumentet som går att använda för att lösa samhällsproblem. Jag tror att det är svårt att hitta någon ekonomiskt kunnig person som tycker att det vettigaste i ett läge då vi har ganska starkt drag i svensk ekonomi och ganska stark tillväxt av nya jobb är att stimulera ekonomin med ytterligare breda skattesänkningar. I stället är det ju, precis som visar, satsningar på utbildning som absolut är det som behövs. Redan under den sämre konjunkturen dömde de flesta ut den typen av generella skattesänkningar som riktades mot alla som var anställda eller redan hade ungdomar anställda, eftersom det var en reform som gav väldigt lite pang för pengarna. Den var dyr och ineffektiv. säger att regeringen försämrar möjligheterna för unga att få sitt första jobb. Då vet man inte mycket om vad det är som gör att ungdomar får ett första jobb. Jag kan berätta för vad som är den stora skillnaden mellan de ungdomar som har relativt lätt att få sitt första jobb och de som har väldigt svårt att få det. Det är gymnasiekompetens som är den helt avgörande vattendelaren på arbetsmarknaden. Utvärderingar har visat att generella skattesänkningar - till exempel nedsättning av arbetsgivaravgiften för ungdomar, som även numera har övergett - var en politik som inte hjälpte de ungdomar som saknade gymnasiekompetens. De blev lämnade i sticket. Precis som sa hamnade vi i ett läge där under den gamla regeringen hade så hög ungdomsarbetslöshet att vi fick stöd från andra EU-länder för att bekämpa den. har vi lagt om politiken. sätts allt fokus på att rusta ungdomar med den kompetens som krävs för att de ska komma in på arbetsmarknaden och bli kvar där. Bostadsbristen är akut, den är omfattande och den är ett av de enskilt absolut största hindren mot en ytterligare ekonomisk tillväxt och en stark konkurrenskraft för . Det är nödvändigt att bygga bort bostadsbristen så att det kan bli en annan rörlighet på arbetsmarknaden för att företag ska kunna få tag i personer med rätt kompetens. Man måste ifrågasätta om det är rätt prioritering att i det läget satsa alla skattepengar på att subventionera ombyggnad av verandor och kök. Regeringen gör en omprioritering. Det finns fortfarande subventioner för ombyggnad av verandor och kök, men de är inte riktigt lika generösa - detta för att man ska kunna frigöra arbetskraft och resurser för bostadsbyggande. vill jag säga till att i mitt skriftliga interpellationssvar, som hon har haft tillgång till , tog jag just upp insatserna för funktionshindrade på arbetsmarknaden. Jag kan hålla med arbetsmarknadsministern om att den rödgröna regeringens skattepolitik är radikal och dessutom - vill jag lägga till - jobbfientlig. Jag håller också med arbetsmarknadsministern om att står inför stora utmaningar. är nog som jag av den åsikten att ska vi klara av den här extraordinära situationen som vi befinner oss i krävs det också extraordinära åtgärder. Dagens situation handlar väldigt mycket om tak över huvudet, men det kommer ju en morgondag när många nyanlända människor snabbt behöver komma in på svensk arbetsmarknad och hitta sin väg dit. Jag tycker att det är bra att vi över blockgränserna har en överenskommelse, men jag tror att vi alla inser att det är långt ifrån tillräckligt. Jag vet att har sagt att hon vill avskaffa RUT-reformen helt.