· H210485 · 2015-05-08 11:51:52 — har frågat energiministern dels vad han tänker göra för att se till att rörligheten i glesbygden och på arbetsmarknaden inte begränsas, dels hur jord- och skogsbruket kompenseras för höjningen av energiskatten på diesel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Staten har ett stort budgetunderskott. Genom att höja energiskatten på drivmedel kan vi finansiera viktiga reformer och stärka skattesystemets klimatstyrande effekt. Vi höjer energiskatten för att kunna satsa på järnvägen och kollektivtrafiken. För att främja rörligheten på arbetsmarknaden investerar regeringen kraftigt i ökat järnvägsunderhåll. Dessutom kommer andra investeringar att genomföras, bland annat inom landsbygdsprogrammet och regionalfondsprogrammen. Programmen omfattar satsningar på innovation, företagande, kompetensutveckling, riskkapital, bredband, hållbara transporter och service. Insatserna kommer att ha stor betydelse för att stärka landsbygdens förutsättningar för hållbar tillväxt. Regeringen investerar också i en utbyggnad av högskolor i hela landet. Höga drivmedelsskatter ökar efterfrågan på mer bränslesnåla bilar och alternativa transportmedel samt skapar incitament för en mer energieffektiv utveckling av transporter och drivmedel. Jag vill också betona att bensinpriset är lägre än det var för bara . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag är medveten om att jord- och skogsbruket befinner sig i en utsatt konkurrenssituation. Därför föreslås att dessa näringar kompenseras för den höjning som görs av energiskatten på dieselbränsle 2016. Detta görs genom en ökning av den nuvarande nedsättningen av koldioxidskatten. Jag vill tacka ministern för svaret. Jag tycker dock att det här är att ge sig på fel grupp och fel skatter ute på landsbygden. Man kan inte fylla ett budgetunderskott genom att ge dem som jobbar och sliter ute på vår svenska landsbygd och i vår transportnäring, skogsindustri och annat ännu större pålagor. De tappar då ännu mer konkurrenskraft gentemot andra delar av världen. På det viset minskar både jobb och tillväxt. Det här kommer säkert att slå ut en hel del av våra företag. Det kommer att slå ut våra möjligheter att bo kvar på landsbygden och att utveckla de företag som ska ge framtidens jobb här i . Vi är beroende av bilen, och vi är beroende av de nödvändiga transporter som sker. De håller igång våra företag och arbetsplatser runt om i landet. Den här skatten på slår allra hårdast mot den grupp som ligger, nämligen de som bor och verkar på den svenska landsbygden. I svaret tar ministern upp att tanken på att höja skatten hänger ihop med att man ska bygga ut järnvägen och kollektivtrafiken. Men vi som kommer från landsbygden har inte de alternativen, utan den här skatten tas alltså till största delen ut på landsbygden och fördelas sedan till att bygga ut järnväg och kollektivtrafik, framför allt i våra större städer. Det kommer att ytterligare utarma möjligheten att bo kvar och verka på den svenska landsbygden. Vi är beroende av bilen. En familj kanske har två bilar. Och vi kör ungefär 1 000-1 för att ta oss fram och tillbaka till jobbet. Vi måste dessutom göra en hel del resor. Det handlar om att vi måste åka och handla, och det handlar om sjukvård, fritidsverksamhet, besök hos släktingar och vänner och skjuts av barn till olika aktiviteter. Och det finns inga alternativ ute på landsbygden. Där är det bilen som gäller; annars får du stanna hemma. Med tanke på att vi har världens högsta koldioxidskatt är detta slag ännu hårdare. Vi tar in skatter för på bilismen. Man bör därför fundera på om den gruppen verkligen ska beskattas ytterligare, när vi redan har de högsta skatterna i världen. Det kostar att tanka fullt. Av det är skatt. Man lägger 500 av de på skatt. Det är en oerhört stor summa. Om man jämför den med att köpa ett eller något annat kan man direkt se att bilen är en nödvändighet för människorna som bor på landsbygden, för att de ska kunna vara kvar där, kunna sköta sina företag och kunna åka fram och tillbaka till jobbet. Skatten slår hårt mot en grupp som redan ligger. Jag tycker att man borde ompröva detta. Det är inte på det sättet vi ska fylla våra lador. Det är inte landsbygdens folk som ska fylla ladorna. De jobbar med att fylla våra lador genom arbete och företag på landsbygden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Nej, det är inte landsbygdens folk som ska fylla de tomma ladorna som den förra regeringen lämnade efter sig. Hela landet betalar skatt på bensin och diesel. Och det betalas även i storstadsregionerna. Inte minst i storstädernas förorter körs det mycket bil, och där betalas det därmed också mycket skatt på bensin och diesel. När det har lämnats stora underskott i de offentliga finanserna handlar det om att hitta finansieringskällor för att kunna genomföra viktiga reformer. Eftersom vi har hög arbetslöshet, hög ungdomsarbetslöshet, fallande skolresultat och stora underskott i de offentliga finanserna handlar det om att på ett ansvarsfullt sätt kunna beta av de stora underskotten men också finansiera viktiga reformer till bland annat skolan. Därför föreslår regeringen att vi ska höja bensinskatten på bensin och diesel. Det är viktigt att påpeka att oljepriset har fallit . Bensinpriset är alltså lägre än det har varit tidigare. Och därför har vi bedömt att en höjning är ett lämpligt sätt att öka skatteintäkterna. Det är också ett sätt att se till att omställningen till mer miljövänliga bilar inte försämras på grund av det låga oljeprisläget. När jag var på , IMF:s, årsmöte i pekade särskilt på att det låga oljepris som vi har bör användas av regeringarna runt om i världen till att just öka priset på att tanka men också till att fasa ut olika former av subventioner till fossila bränslen. Det tyckte jag var en bra rekommendation. Och jag tror att fler länder och fler regeringar kommer att följa rekommendation. Tack, ministern, för svaret! Man talar här om att i viss mån undanta lantbruket från dieselskattehöjningen på , men man talar ingenting om åkerinäringen i . har vi ett läge där åkerinäringen lever i en oerhört tuff konkurrens. Näringen slåss mot dels en laglig konkurrens, dels en olaglig konkurrens där chaufförer anlitas till undermåliga löner, olaglig diesel används och man struntar i regelverk. På det sättet skapar man sig fördelar. Även om vi tittar på den lagliga konkurrensen finns dessa chaufförer som använder egen diesel med lägre skatt eller olaglig diesel. De åker in i , kör transporter och slår ut den svenska åkerinäringen. En lastbil kör i genomsnitt . per mil blir . Det motsvarar för åkeriägaren för den lastbilen. Sedan har åkeriägaren tre bilar. Då blir skatten för åkeriföretaget . Denna skatt kan självklart lyftas över i olika transportkostnader. Problemet blir då att transportföretagen letar andra transporter. Då landar det ofta på både lagliga och olagliga transporter från utlandet. De kommer in och konkurrerar ut svensk åkerinäring. Vi borde snarare gå åt andra hållet. För att stärka svensk åkerinäring borde vi titta på hur vi kan gynna den genom att sänka skatterna så att de miljövänliga bilarna kan användas, chaufförerna kan köra under lagliga former och verksamheten i övrigt kan utövas på ett lagenligt sätt. Det är så vi skapar jobb i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Ministerns och regeringens politik i den här frågan kommer att skapa jobb i , och . De kommer att köra transporterna i betydligt billigare på helt annan diesel och till lägre skatter. Detta är inte rätt väg att gå. Det skapar arbetslöshet och företagsnedläggelser i , vilket är mycket allvarligt. Det borde ha tagits med i beräkningen. Kommer åkerinäringen också att få någon form av undantag i förslaget till skattehöjning som ministern och regeringen har lagt fram? Även och avstyrker regeringens förslag att indexreglera drivmedelsskatter med bnp. Det innebär att drivmedelsskatterna kommer att räknas upp mycket hårdare än vad som någonsin har skett tidigare. Detta kommer att innebära att det är svårare för företagen att planera hur mycket kostnaderna kommer att stiga och var verksamheten ska förläggas. Problemet är att företag i utlandet kommer hit med utländska chaufförer och kör transporterna. De tar jobben ifrån oss, och vi får inte in skattepengarna. Detta är ingen vinst för . Det kommer att bli en förlust för att flytta ut hela eller delar av åkerinäringen till andra länder på grund av skatter. Det är något som vi kan hålla på rätt nivå så att vi blir konkurrenskraftiga. vill sänka skatten på bensin. Jag kan dock påminna om att när satt i regeringsställning höjde man just skatten på bensin snarare än sänkte skatten på bensin. Indexering skapar en större förutsägbarhet än det system som finns . Dagens indexering innebär de facto att styreffekten av bensin- och dieselskatten minskar i takt med att ekonomin växer. Resultatet av det systemet har blivit ett antal diskretionära höjningar av bensin- och dieselskatterna, både den vi föreslår nu och den höjning som den tidigare moderatledda regeringen och det moderatledda genomförde. Med en indexering som utgår från tillväxten i ekonomin kommer behovet av de diskretionära höjningar som har skett att minska, och därmed bör förutsägbarheten vad gäller bensin- och dieselskatterna öka. Vad gäller möjligheten att bedriva åkerinäring vill jag återigen påpeka för att oljepriset har fallit med så att det är ett helt annat prisläge vad gäller bensin och diesel nu än . tar upp viktiga synpunkter om konkurrensmöjligheterna för svensk åkerinäring. Här har regeringen vidtagit och avser att vidta ett antal åtgärder. Det handlar bland annat om utökade möjligheter för klampning för utländska fordon och en del andra åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta för att stärka polisens möjligheter att stävja osund och illojal konkurrens inom åkerinäringen. När vi kan införa en vägslitageavgift, eller en vägslitageskatt, kommer vi via det tekniska systemet också att ha mycket bättre övervakning över vilka transporter på lastbil som kommer att ske i . Där kommer att finnas goda möjligheter att stävja illojal konkurrens och olika former av fusk inom åkeribranschen. På så sätt kan konkurrensvillkoren utjämnas mellan svenska åkerinäringen och utländska konkurrenter. Via den skatten kommer också utländska lastbilar att få möjlighet att bidra till att upprätthålla infrastrukturen i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi kan börja med vägslitageavgiften, eller vägslitageskatten. Om man lägger på i form av skatt på att få köra olika sträckor i landet förbättrar det inte konkurrenskraften för våra svenska åkerier ett endaste dugg. Då stiger kostnaden precis lika mycket för de utländska som de svenska transporterna. Då är fortfarande konkurrensvillkoren för diesel inte medräknade. Vägslitageavgift är en ren skatt på transporter i . Den kommer inte att bidra till att utjämna konkurrenssituationen. Det finns för tillfället ett bekymmer med ministerns och regeringens politik. För varje åkeriägare i försämras det redan tuffa läget med per lastbil i nya skatter. Det är fråga om per bil. Låt oss titta på vad åkeriföretagen deklarerar som inkomster på sina företag. De håller sig precis ovanför vattenytan för att överleva den tuffa konkurrensen. Det är inte självklart att ytterligare skatter kan läggas som avgifter på fraktsedlarna, utan det handlar om att företag i det läget kommer att jaga billigare transporter eller ta risker med olagliga transporter. Jag vet att alliansregeringen jobbade fram de förslag som den nuvarande regeringen verkställer i fråga om klampning och sanktionsavgifter. Ni kommer att gå vidare med alkobommar och så vidare. Det är mycket bra. Men det går inte att fortsätta att lägga nya skatter på verksamhet som är hårt utsatt på grund av just för höga skatter i landet. Det här innebär döden för svensk åkerinäring och är ett stort hot mot dem som bor på landsbygden som vill fortsätta att bo där och verka och driva företag. Om tycker att det blir höga skatter undrar jag naturligtvis varför hans parti höjde just skatten på bensin och diesel när man satt i regeringsställning. Jag menar inte att vägslitageskatten i sig kommer att utjämna konkurrensvillkoren. Däremot kommer de transpondrar som används för att ta ut vägslitageskatt att öka möjligheten att övervaka lastbilstrafiken. Därmed kommer vi att få bättre koll på de utländska lastbilar som kör i och om de bryter mot regler för omlastning och annat. Därmed kommer konkurrenskraften för den svenska åkerinäringen att förstärkas - om de håller sig till reglerna, naturligtvis! Det kommer att bli en ökad övervakning och ökad kontroll av branschen. Det är också därför som det finns delar av branschen som tycker att skatten kan vara en bra lösning för att det ökar möjligheterna till att ha koll på lastbilarna, hur de kör och lastar, att de håller sig till reglerna i . Där finns en fördel med vägslitageskatten, även om det är sällan som företag jublar över ett ökat skatteuttag. Däremot händer det inte helt sällan att företag jublar när skattepengarna används. De kommer att kunna användas till bättre underhåll av vägarna men också till bättre underhåll och investeringar i järnväg i hela landet, och det är någonting som är viktigt för företag och näringsliv i hela landet. är ett avlångt land. Vi har gott om tung industri och gott om tunga transporter. Det är oerhört centralt för den svenska ekonomins framväxt och för att säkerställa god tillväxt på jobb i hela landet att det också finns en väl fungerande infrastruktur vad gäller både järnvägar och vägar. Givet de stora underskotten behövs det ökade intäkter för att kunna fixa det, och vägslitageavgiften är någonting som kommer att hjälpa till att stärka det svenska infrastrukturnätet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Överläggningen var härmed avslutad.