ip · H210410 · 2015-03-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:410 Demokrati och mänskliga rättigheter i svensk handelspolitik av (V) till Närings- och innovationsminister (S) presenterade statsminister och närings- och innovationsminister på utgångspunkterna för en ökning av svensk export. En av huvudutmaningarna beskrevs som ”att svensk export i för liten utsträckning riktar sig till nya tillväxtmarknader i , och ”. presenterades en konkretisering där näringsministern pekade ut 26 länder som ska prioriteras i regeringens exportfrämjande arbete. Listan inkluderar en rad auktoritära regimer som , , och . saknas en rad demokratiska länder som beräknas ha en hög tillväxt , exempelvis , , , och . presenterade regeringen att man nu skulle inleda ett arbete med en svensk handlingsplan för att genomföra FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Men utöver dialogmöten i , och med näringsliv, fackföreningar och civila samhället är det mer vagt vad en ny handlingsplan i praktiken skulle innebära. Regeringens olika besked i handelspolitiken skapar frågor om hur regeringens handelspolitik ska vara samstämmig med löftet i regeringens utrikespolitiska deklaration om att ska vara en stark röst för ”demokrati, jämlikhet och solidaritet”. Enligt politik för global utveckling, PGU, (prop. 2002/03:122) ska regeringens alla politikområden bidra till mänskliga rättigheter och ett bättre liv för fattiga människor. är syftet med regeringens exportfrämjande att ”öka antalet personer i sysselsättning och antalet arbetade timmar”. I det exportfrämjande arbetet är (), () och Business (tidigare och Invest in ) centrala verktyg. Men det har funnits stora frågetecken kring huruvida deras exportfrämjande verksamhet också skulle främja mänskliga rättigheter och utgå från fattiga människors perspektiv på utveckling. granskade Amnesty och , SEK och dåvarande . Granskningen sammanställdes i rapporten till priset av mänskliga rättigheter. Rapporten fann brister vad gäller uppdrag, transparens och uppföljning som gör det svårt för organen att på ansvarsfullt sätt hantera målkonflikten mellan exportfrämjande och utveckling. En uppdatering av rapporten visar på förbättringar, men att det fortfarande finns mycket kvar att göra. Regeringen har tagit ett positivt steg när den i regleringsbrevet till EKN kräver att myndigheten ska ”säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med samt informera om” internationella riktlinjer. EKN säger att man tar hänsyn till mänskliga rättigheter i sina affärer. Men EKN:s bedömningar är i huvudsak sekretessbelagda. Det är bara de största affärerna – kategori A – som behöver redovisa en begränsad mängd information (projektets namn, lokalisering och typ samt en sammanfattning av en miljö- och social konsekvensbedömning) innan ett slutligt beslut fattas, men även från detta krav kan undantag göras. Insynen är därför starkt begränsad; både för svenska beslutsfattare och för dem som berörs av besluten i olika diktaturer. har bett att undersöka det svenska statliga stödet –2014 till investeringar och handel med länder som av organisationen – en obunden organisation som arbetar med övervakning av människors fri- och rättigheter – klassas som ”not free”, det vill säga det vi kallar för diktaturer och auktoritära regimer. är det 51 länder som klassas som ”not free”. För att kunna göra undersökningen behövs uppgifter om utställda krediter och lån sammanställas från dels EKN, dels SEK. Detta har inte låtit sig göras, då det statliga bolaget vägrat redovisa sin verksamhet i regionen. Vad gäller EKN (som omfattas av offentlighetsprincipen) ser det ut på följande sätt: Den totala volymen exportkrediter till dessa länder 2010–uppgick till . Det motsvarar nästan en tredjedel av EKN:s totala garantivolym. Under detta intervall utmärker sig 2011 som ett särskilt mörkt år ur människorättssynpunkt. Det året gick EKN in och garanterade affärer med och för mer än . Enbart för affärer med utfärdade EKN garantier för mer än . Den enskilt största mottagaren av svenska exportkrediter –2014 är diktaturen : , alltså strax . Ett annat exempel på hur svenska exportkrediter understött handel med diktaturer är . Trots att landet fängslat den svenske medborgaren för hans deltagande i protesterna mot landets diktatur fortsatte EKN att utfärda exportkrediter även . Mot bakgrund av det anförda vill jag ställa följande frågor till närings- och innovationsminister : Vilka initiativ avser närings- och innovationsministern att ta för att svenskt exportfrämjande ska vara samstämmigt med politik för global utveckling och de utrikespolitiska målen om demokrati, jämlikhet och solidaritet? Vad avser närings- och innovationsministern att göra för att öka möjligheterna till insyn i den verksamhet som EKN och SEK bedriver? Vad avser närings- och innovationsministern att göra för att öka möjligheterna till ansvarsutkrävande för den verksamhet som EKN och SEK bedriver?