ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210260 · 2015-02-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:260 HVB-hem och mobiltelefoner av (M) till Statsrådet (S) Barn och ungdomar som placeras i HVB-hem är i behov av ett särskilt skyddsperspektiv. Skyddsaspekten är av största vikt initialt i behandlingen och kan inte tillgodoses vid till exempel fri användning av elektronisk utrustning. har däremot en annan uppfattning och menar att det saknas lagstöd för mobilbegränsning. Vid begränsningsåtgärder krävs samtycke av den unge. För att ett sådant frivilligt samtycke ska anses föreligga ska ungdomen till fullo förstå vad samtycket innebär och vara informerad om att det när som helst kan tas tillbaka. Det är naivt att tro att det är enkelt, om ens möjligt, att få ett samtycke av en ung person att lämna ifrån sig mobilen, där hela ”livet” finns. Betalande kommuns vårduppdrag och krav på HVB-hemmet är att placerade ungdomar ska få hjälp med att hitta alternativa levnadssätt och därmed bryta med exempelvis ett destruktivt leverne. Men via internet och mobiltelefon fortsätter införskaffandet av droger, prostitution och de destruktiva kompiskontakterna. Den viktiga initiala behandlingen blir därför svår att genomföra. i behandling ska ungdomen ha tillgång till mobil och internet eftersom det ingår i en normal livsföring för ungdomar – men de behöver lära sig hantera det på ett sunt sätt. Hur ser statsrådet på denna problematik? Avser statsrådet att utreda om HVB-hemmen bör få en möjlighet att utifrån individuella bedömningar helt eller delvis begränsa mobil- och internetanvändningen för de ungdomar som har placerats där för behandling med stöd av socialtjänstlagen eller lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU)?
ip · H210263 · 2015-02-06 00:00:00 — Interpellation 2014/15:263 Vargpolitiken av (C) till Statsrådet (S) har människor i mitt hemlän på länge kunnat ägna sig åt en aktiv förvaltning av varg. Att man ska kunna göra detta är en förutsättning för att kunna bo och verka i mina delar av . Regeringen har aviserat att man dels ska utreda gynnsam bevarandestatus än en gång och dels att man än en gång ska se över systemet med licensjakt på varg. När man tänker sig att utredningarna ska vara klara har inte presenterats. Detta skapar en stor oro i mina hemtrakter om hur framtiden för den aktiva rovdjursförvaltningen ser ut och möjligheterna att bo och verka i min del av . Mina frågor till statsrådet är följande: Anser statsrådet att den nu gällande ordningen kring licensjakt strider mot ? När avser statsrådet att presentera förslag på förändringar av systemet för licensjakt? Vad gör statsrådet för bedömning rörande möjligheten till licensjakt kommande vinter?
ip · H210264 · 2015-02-06 00:00:00 — Interpellation 2014/15:264 Skogsnäringens konkurrenskraft av (M) till Statsrådet (S) Skogsnäringen är en av de bärande näringarna i och är en av nycklarna till att vi ska ha en levande landsbygd. Genom att ta vara på tekniska framsteg och nya produkter kan skogsnäringens konkurrenskraft stärkas. Givetvis ska de som verkar inom skogsnäringen och dess binäringar ta till sig nya metoder för att ständigt trimma verksamheten, men ur det följer också att man från politiskt håll följer utvecklingen och ändrar i lagar och regler. Alliansregeringen initierade ett arbete för att inrätta ett nationellt skogsprogram. Genom hållbar skogsskötsel, ökad export och nya biobaserade produkter kan skogen bidra till att nå både produktionsmålet och miljömålet, som nya jobb och ökad tillväxt tillkommer. Regeringens inställning till vad syftet med ett nationellt skogsprogram ska vara är dessvärre otydlig. Det har talats om större avsättningar av skyddsvärd skog, vilket kan bidra till att miljömålet uppnås. Däremot är det oklart hur produktionsmålet ska kunna nås med sådana insatser. En av de största konkurrensnackdelarna för skogsnäringen är de stora avstånden i landet. Att tillåta längre och tyngre fordon skulle med allra största sannolikhet medföra minskade transportkostnader, en viktig insats för att stärka näringens konkurrenskraft. Därtill kommer minskad klimatpåverkan genom minskad bränsleåtgång och högre trafiksäkerhet med färre lastbilar på vägarna. Resultatet av , ett försök med och tunga lastbilar, är att bränsleåtgången minskade med . Alliansregeringen uppdrog Transportstyrelsen och att vidta förberedelser för att fordonståg med bruttovikt upp till ska kunna trafikera delar av det allmänna vägnätet. har välkomnat detta initiativ och meddelade i ett yttrande att tyngre lastbilar skyndsamt bör tillåtas, med särskild hänvisning till skogsnäringens konkurrenskraft. Mina frågor till statsrådet är: Avser statsrådet att verka för att ett nationellt skogsprogram inrättas och vilka är i så fall regeringens intentioner? Vilka åtgärder avser statsrådet att genomföra för att stärka skogsnäringens konkurrenskraft, bland annat för att effektivisera dess transporter?
ip · H210267 · 2015-02-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:267 Psykisk ohälsa och sjukskrivningar av (M) till Statsrådet (S) Psykisk ohälsa är den vanligaste orsaken till längre sjukfrånvaro. Mer än var tredje ny sjukskrivning har sin grund i en psykisk diagnos, och stressrelaterad ohälsa är en av de vanligaste orsakerna till långtidssjukskrivning. Kvinnor drabbas i större utsträckning än män och prognosen är mycket oroväckande. Eftersom psykisk ohälsa i grund och botten ofta orsakas av stress måste vi öka förståelsen och kunskapen om vilka faktorer som skapar stress. Det finns självklart en lång rad variabler som enskilt och i samverkan skapar en skadlig stress som i förlängningen kan leda till sjukskrivning. Avser statsrådet att vidta några åtgärder som syftar till att motverka den ökande arbetsrelaterade psykiska ohälsan hos framför allt kvinnor?
ip · H210268 · 2015-02-06 00:00:00 — Interpellation 2014/15:268 Skogsnäringens roll i klimatomställningen av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Skogsnäringen är fundamentalt viktig för svensk ekonomi men också för möjligheterna att möta klimatutmaningen och ställa om vår ekonomi till en hållbar biobaserad sådan. Alliansregeringen såg skogsnäringens stora potential och tog en rad initiativ för att ännu bättre ta vara på allt vad skogen – vårt gröna guld – kan ge oss. Bland annat tog alliansregeringen initiativ till ett nationellt skogsprogram och gav Formas, och i uppdrag att i samråd ta fram en nationell strategi för utvecklingen av en biobaserad samhällsekonomi för en hållbar utveckling. är det oerhört viktigt att den nya regeringen fullföljer detta viktiga arbete. Det är mycket tack vare bioenergin från skogen som med stor framgång lyckats fasa ut fossil energi som energikälla för uppvärmning. Bioenergin från skogen kan också förädlas till drivmedel så som metanol och biogas. Att ta vara på restprodukter och ny teknik i kombination med längre och tyngre lastbilar har god potential att bidra till stärkt konkurrenskraft i skogsnäringen och minskad klimatpåverkan. Dessvärre tycks regeringen motsätta sig längre, tyngre och effektivare transporter. Dessutom hotas nu uttaget av biobränsle ur skogen också av den nya regeringens planer på att införa en straffskatt på avstånd, en kilometerskatt. En sådan skatt skulle kraftigt höja priset på svenskt biobränsle från skogen och riskera att göra skogsbränsleuttag olönsamt på många håll i landet. Att införa en kilometerskatt, som ju inte är en skatt på utsläpp utan på just avstånd, skulle alltså riskera att bromsa i stället för påskynda klimatomställningen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till klimat- och miljöminister : Hur ser ministern på risken att regeringens planerade kilometerskatt kommer att försvåra den svenska klimatomställningen genom att utbudet av biobränsle minskar? Hur ser ministern på skogsnäringens roll i klimatomställningen?
ip · H210269 · 2015-02-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:269 Säkerhetspolitiskt råd på av (M) till Statsminister (S) Statsminister höll en presskonferens i samband med presentationen av Försvarsmaktens analys av underrättelseoperationen i . Statsministern redogjorde för det alltmer osäkra säkerhetspolitiska läget i närområde, men även kring säkerhetsfrågor i en bredare kontext såsom terrorism, pandemier och klimatutmaningar. För att ta ett samlat grepp på säkerhetsfrågorna skulle därför ett säkerhetspolitiskt råd inrättas på . Enligt statsministern ska rådet regelbundet mötas för att samordna hanteringen av frågor som rör säkerhet. ska själv leda rådets arbete. I rådet ingår även vice statsministern, utrikesministern, försvarsministern och inrikesministern. Även andra statsråd ska vid behov delta i rådets arbete, liksom några statssekreterare. Det gäller även de myndigheter som ibland kan vara direkt berörda. har det snart gått sedan statsministern informerade om det säkerhetspolitiska rådets inrättande. har vi sett ett flertal stora händelser som har förstärkt bilden av ett osäkert läge i omvärlden. Som exempel kan nämnas terrorattentaten i , ett flertal ryska kränkningar av andra Östersjöstaters luftrum och militära plan som har flugit med sina transpondrar avstängda och därmed utgjort en fara för den civila luftfarten. Konflikten i har inte visat några tecken på att avta, tvärtom. Försvarsmakten har också varnat för att underrättelsehotet och risken för påverkansoperationer mot har ökat. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga statsminister om det nya har påbörjat sitt arbete. Om så är fallet – hur ofta har det sammanträtt, vilka har deltagit, vad har avhandlats och vilka slutsatser har dragits?
ip · H210270 · 2015-02-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:270 Rekrytering av deltidsbrandmän av (M) till Statsrådet (S) I ett geografiskt vidsträckt land som är organisationen av räddningstjänsten beroende av deltidsbrandmän för att upprätthålla säkerhet och rädda liv på de platser där ordinarie räddningstjänst inte med acceptabel tidsdräkt kan inställa sig. finns dock problem med att rekrytera deltidsbrandmän i hela landet. Detta medför givetvis flera problem framför allt för möjligheten att rädda liv och egendom vid brand och olyckor men försvårar också för näringsverksamhet på landsbygden. Erfarenheten från den stora skogsbranden i visar likaså att deltidsbrandmännen är en viktig resurs vid större olyckor som är svår ett ersätta med andra yrkeskategorier. I utanför har deltidsbrandkåren stått helt obemannad. Erfarenheterna från andra delar av landet visar på liknande svårigheter att bemanna deltidsbrandkårer. Med anledning av ovanstående önskar undertecknad ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i syfte att underlätta för rekryteringen av deltidsbrandmän?
ip · H210271 · 2015-02-06 00:00:00 — Interpellation 2014/15:271 Anställningsvillkor och trygghet för löntagarna vid upphandling av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) I Region ska delar av busstrafiken upphandlas på nytt. Minst 300 chaufförer är direkt berörda av denna upphandling. Samtliga chaufförer kommer att sägas upp. Om en ny utförare vinner anbudet får de anställda söka sina jobb igen. Risken är uppenbar att en del inte blir återanställda medan andra kan få tillfälliga anställningar eller deltider. Detta är ett av många exempel på hur anställdas rättigheter sätts ur spel i samband med upphandlingar. anser att en ny utförare ska ha ett ansvar för att överta befintlig personal. Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Vad avser arbetsmarknadsministern att göra för att komma till rätta med denna situation?
ip · H210272 · 2015-02-09 00:00:00 — Interpellation 2014/15:272 Framtidens svenskundervisning för invandrare av (FP) till Statsrådet (S) Ett av de absolut viktigaste momenten i integrationspolitiken för att nyanlända snabbare ska komma in i utbildning och arbete är en fortsatt reformering av dagens sfi-undervisning. Återkommande rapporter och granskningar från har pekat på stora förbättringsbehov. Det gäller kvaliteten, det gäller flexibiliteten samt individualiseringen av utbildning. Kring samtliga dessa parametrar har inspektionen riktat kritik. aviserade i regeringsställning ett antal förslag på hur vi vill utveckla och reformera framtidens sfi. Ett förslag var att avveckla sfi som en egen skolform och inordna det under vuxenutbildningen (komvux). Det finns också ett stort behov av att knyta momenten närmare Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag när det gäller att också erbjuda yrkesutbildning snabbare. I regeringens budgetproposition till står det ytterst allmänt om sfi trots att det utgör en allt större verksamhet i kommunernas uppdrag och att allt fler deltar i undervisningen, inte minst genom att man har en etableringsplan via Arbetsförmedlingen. Trots att etableringsuppdraget ligger på Arbetsförmedlingen är det fortfarande kommunernas ansvar att enligt skollagen erbjuda sfi-undervisning. Även här visar lokala exempel från till exempel kommun att den enskilde inte erbjuds heldagsverksamhet, i den meningen att det går att kombinera studier i sfi samt praktik. Olika kommuner gör olika tolkningar kring sfi-delen och vad som är att anse som heldagsverksamhet. Detta påverkar effektiviteten och flexibiliteten i statens nationella integrationspolitik. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vad planerar statsrådet för reformförslag kring sfi-undervisningen? Vad tänker statsrådet vidta för åtgärder för att höja kvaliteten och flexibiliteten kring sfi inom Arbetsförmedlingens etableringsreform?
ip · H210273 · 2015-02-09 00:00:00 — Interpellation 2014/15:273 Förstärkning av jämställdhetsbonusen av (M) till Socialförsäkringsminister (S) införde alliansregeringen en jämställdhetsbonus med syftet att ge föräldrar bättre ekonomiska möjligheter och drivkrafter till att fördela föräldraledigheten mer jämlikt samt att förbättra förutsättningarna för en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. förenklades och förtydligades bonusen. Män använder en allt större del av föräldrapenningen, men utvecklingen går långsamt. Allianspartierna föreslår därför att jämställdhetsbonusen förstärks för att öka mäns och kvinnors drivkrafter att fördela föräldrapenningen mer jämnt mellan sig. Allianspartierna har föreslagit att jämställdhetsbonusen ska förstärkas för att uppmuntra en jämnare fördelning av föräldrapenningdagarna mellan föräldrarna, vilket också kan bidra till en ökad jämställdhet även på arbetsmarknaden. Ett mer jämställt föräldraskap ser vi som en central del i arbetet med att minska sjukskrivningstalen bland kvinnor och att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor. har ställt sig bakom Alliansens förslag och det åligger nu regeringen att skyndsamt genomföra de nödvändiga lagändringar som krävs. Min fråga till socialförsäkringsminister är: När kommer socialförsäkringsministern att påbörja och slutföra det nödvändiga lagstiftningsarbetet som krävs för att beslut om förstärkt jämställdhetsbonus ska verkställas?
ip · H210274 · 2015-02-09 00:00:00 — Interpellation 2014/15:274 Flygstrategi av (M) till Statsrådet (S) skrev statsrådet i att regeringen kommer att presentera en strategi för flygets utveckling i . Jag välkomnar detta eftersom ett konkurrenskraftigt flyg är av yttersta vikt för att säkra konkurrenskraft och ekonomiska tillväxt i en globaliserad värld. skriver regeringen i sin budgetproposition att ”ska även olika metoder för att få flyget att i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader undersökas” – det vill säga en flygskatt. Men faktum är att en flygskatt skulle ha marginell miljöeffekt men däremot förödande negativa effekter för bland annat företag, handel, sysselsättning, turism och övrig samhällsekonomi. Svensk flygtrafik bidrar med till svenskt bnp och skapar 80 000 arbetstillfällen. är det land i som har längst mellan landsändarna vilket alltid kommer att göra flygförbindelser absolut nödvändiga om man vill att människor ska kunna leva och verka i hela landet. Både och har infört och sedan avskaffat flygskatter eftersom en sådan skatt visat sig ha allvarliga samhällsekonomiska effekter men inga påvisbara miljöeffekter. Utifrån denna beskrivning vill jag fråga statsrådet : Vad ska denna flygstrategi innefatta, förutom en flygskatt?
ip · H210275 · 2015-02-09 00:00:00 — Interpellation 2014/15:275 Flygsäkerhet av (M) till Statsrådet (S) har vi läst om oroväckande flygsäkerhetsbrister hos flygbolaget som sköter flygtrafiken på en rad olönsamma men trafikmässigt motiverade inrikeslinjer. Det estniska flygbolaget flyger på linjer till och från , och . Upphandlingen av dessa flyglinjer har gjorts av . Det har rapporterats om flera incidenter och på bara har minst tre allvarliga tillbud inträffat. När har undersökt tillbuden har man upptäckt ett lufttrycksrör som var provisoriskt lagat med en gummislang och andrar rör som var angripna av korrosion. Ett annat oroande exempel är när ett plan tvingades nödlanda på grund av att båda motorerna slogs ut. Det har rapporterats om ett fönster som gick sönder under själva flygningen och har man delvis landat utanför landningsbanan. gick ut med en varning till passagerare för att använda sig av flygbolaget. Dock är det inte möjligt att dra in tillståndet från svensk sida eftersom det bara är luftfartsmyndigheten i det land där bolaget är skrivet som kan dra in flygtillståndet. Detta är ett problem som blir allt vanligare, alltså så kallad regulation shopping, där flygbolagen registrerar sig i länder med sämre tillsyn och lägre löner för att sedan flyga i andra länder. Utifrån denna beskrivning vill jag fråga statsrådet : Föranleder det anförda något lagstiftningsinitiativ eller någon annan generell åtgärd från statsrådets sida?
ip · H210277 · 2015-02-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:277 Särskild löneskatt för äldre av (M) till Finansminister (S) Regeringen har aviserat flera skattehöjningar som får negativ effekt på sysselsättningen. Den höjda löneskatten för personer som vill fortsätta att arbeta är ett exempel. uppgår arbetsgivaravgiften för denna grupp till , vilket är lägre än den ordinarie avgiften på . Regeringen föreslår nu att man inför en så kallad ”särskild löneskatt” om . I strikt mening kallar man det för något annat än arbetsgivaravgift, men i praktiken kan man betrakta det som en höjning av densamma till . Genom att höja skatten på arbete riskerar man att bryta trenden att allt fler äldre valt att stanna kvar på arbetsmarknaden . ökade till exempel sysselsättningsgraden från i gruppen 65–. Särskilt stark har utvecklingen varit bland kvinnor. Denna utveckling är bra för samhället eftersom befolkningen åldras och vi procentuellt sett får färre i arbetsför ålder som ska försörja en växande befolkning. Nya vill, till skillnad från regeringen, sänka trösklarna för att äldre ska vilja stanna på arbetsmarknaden. Genom att sänka åldersgränsen för det förstärkta jobbskatteavdraget till ger man ännu fler äldre ökade möjligheter och drivkrafter att fortsätta att arbeta. När fler arbetar längre bidrar det också till högre tillväxt och mer resurser till välfärden. Därför finner jag regeringens införande av en särskild löneskatt för äldre mycket oroande. Jag vill därför fråga finansminister (S): Varför har finansministern och regeringen valt att straffa de äldre som väljer att fortsätta arbeta med högre skatt? Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för att öka drivkrafterna för äldre för att stanna kvar på arbetsmarknaden?
ip · H210278 · 2015-02-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:278 Livsmedelsstrategin av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet har varit runt i landet och har på många möten talat om hur viktigt det är med en livsmedelsstrategi i . Jag delar statsrådets vilja att ta fram en nationell livsmedelsstrategi. Det är mycket viktigt att få en tydlig strategi för hur vi ska kunna öka svensk livsmedelsproduktion, öka exporten och skapa fler arbetstillfällen på den svenska landsbygden. En livsmedelsstrategi är också viktig för att lantbruket och landsbygden långsiktigt ska få stabila spelregler som gör att fler vågar satsa och investera i en ökad svensk livsmedelsproduktion. Statsrådet har sagt att strategin ska vara klar . Därmed vill jag fråga statsrådet om arbetet med att ta fram en livsmedelsstrategi har påbörjats , vilka direktiv som har givits och vilka livsmedelsområden som kommer att behandlas i livsmedelsstrategin.
ip · H210280 · 2015-02-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:280 Demografisk utmaning för arbetsmarknaden av (M) till Finansminister (S) minskade andelen 25–64-åringar i befolkningen kraftigt i . I till exempel har den andelen varit . Trots att den mest produktiva andelen av befolkningen krympte tillhörde de ekonomiskt mest framgångsrika länderna. är det dock en utmaning för att den andel av befolkningen som arbetar mest krymper. För att bibehålla samma bnp per capita med en procentuellt krympande arbetande befolkning behöver den delen av befolkningen antingen arbeta fler timmar eller höja sin produktivitet. För många skulle krav på fler arbetade timmar eller kraftigt höjd produktivitet riskera bli en arbetsmarknad med alltför stora krav. Ett annat alternativ, som man stöttar arbetade timmar och produktivitet, är att tidigare få in ungdomar på arbetsmarknaden och förlänga arbetslivet. Tack vare till exempel sänkta kostnader för att anställa och ökade drivkrafter för att stanna kvar i arbetskraften är det dubbelt så många i arbetskraften jämfört med . När finansministern presenterade sin budget innehöll den flera förslag som förstärker i stället för möter de demografiska problem står inför. Finansministern föreslår höjda trösklar till jobb för unga och såväl svagare drivkrafter som sämre möjligheter för äldre att stanna kvar i jobb. Enligt min uppfattning försvårar regeringen för yngre och äldre på arbetsmarknaden när vi har en demografisk utveckling som gör att fler behöver komma i jobb tidigare och fler behöver stanna kvar längre i arbetskraften. Jag vill därför fråga finansminister : Vilka åtgärder avser finansministern och regeringen att vidta för att underlätta för yngre och äldre på arbetsmarknaden med hänsyn till den ovan beskrivna demografiska utvecklingen?
ip · H210281 · 2015-02-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:281 Regeringens aviserade höjda skatter av (M) till Finansminister (S) Trots löften i valrörelsen om att inte höja skatterna för vanliga löntagare har den nya vänsterregeringen redan aviserat en rad skattehöjningar som drabbar både löntagare och företag. Jobbskatteavdraget ska trappas ned, arbetsgivaravgifterna för unga höjas och en särskild löneskatt för äldre införas. Finansministern har också meddelat att hon vill göra begränsningar i RUT-reformen, att hon vill höja beskattningen i den finansiella sektorn och att hon ser en rad miljöskatter, bland annat införandet av en flygskatt, som i slutändan kommer att få betalas av resenärerna. Finansministern har vid åtskilliga tillfällen sedan valet påstått att statens finanser är illa skötta och att ”ladorna är tomma”. föreslås omfattande utgiftsökningar i jämförelse med den tidigare regeringens prognoser i vårpropositionen. Detta kommer att medföra både att statsskulden ökar nominellt sett och att överskottsmålet inte nås. Finansministern intar alltså den självmotsägelsefulla positionen att ”det saknas pengar, så därför spenderar vi mer pengar”. Detta är särskilt oroväckande eftersom det är nu måste bygga buffertar för kommande kriser. Med så få och otydliga besked från regeringen är det många som är oroliga över hur de kommer att drabbas av de kommande skattehöjningarna. Så min fråga till finansminister är: Vilka skatter kommer finansministern att föreslå höjningar av, och för vilka kommer dessa höjningar att gälla?