ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H31012 · 2015-09-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:12 Minskad arbetskraft av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) presenterade siffror som visar att antalet sjukdagar fortsätter att öka, än så länge från en relativt låg nivå jämfört med hur det såg ut . Vad som dock riskerar att få sjuktalen att ta fart ytterligare är regeringens förslag om att ta bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, trots att expertmyndigheter som varit negativa. I stället för att värna ett regelverk som för människor tillbaka till arbetsmarknaden riskerar vi att få en snabbare ökning av sjukskrivningstalen och en minskande arbetskraft. Att flytta människor ut från arbetsmarknaden har testats förr och förbättrar visserligen arbetslöshetsstatistiken, men det minskar också sysselsättningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Ser arbetsmarknadsministern några risker med att en slopad bortre gräns i sjukförsäkringen minskar arbetskraften?
ip · H31013 · 2015-09-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:13 Höjda kostnader för att anställa unga av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) De företag som växer och vågar anställa är de främsta jobbskaparna. En lägre kostnad för att anställa en ung person utan arbetslivserfarenhet gör att fler arbetsgivare vågar satsa på att anställa. Från höjde regeringen arbetsgivaravgifterna för unga i ett första steg, och har man aviserat att man avser att helt ta bort den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga. De ökade kostnader som höjningen av arbetsgivaravgifterna innebär motsvarar över 50 000 heltidstjänster runt om i landet, enligt . Regeringen har gång efter annan tillbakavisat kostnadsökningens effekt. Mina frågor till arbetsmarknadsminister är därför: Varför anser arbetsmarknadsministern att man bör kompensera kommunerna för den kostnadsökning som den höjda arbetsgivaravgiften medför? Varför anser arbetsmarknadsministern att företagen ska ta den kostnadschock som regeringen uppenbarligen och korrekt noterar drabbar arbetsgivare och som den vill skydda kommunerna från?
ip · H31014 · 2015-09-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:14 SJ:s nattåg och utdelningspolicy av (M) till Närings- och innovationsminister (S) SJ har aviserat stora neddragningar på nattågstrafiken, vilket kommer att drabba både pendlare och besöksnäring i hårt. Ansvarig minister, , menar i en intervju i att hon har förståelse för att man i blir orolig men att hon inte har mandat att gripa in där tågbolagen bestämmer. aviseras nu en rekordutdelning från SJ:s sida. Den rödgröna regeringen gör enligt (16/9) ett rekorduttag på , mitt i SJ:s sparpaket. Totalt handlar det om i utdelningar. I kölvattnet av neddragen nattågstrafik känns detta beslut som en dålig prioritering. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Hur menar ministern och regeringen att det är angeläget att ta en sådan stor utdelning från SJ som man aviserar neddragningar i den viktiga nattågstrafiken?
ip · H31015 · 2015-09-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:15 krigspolitik av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) Det finns anledning att känna stor oro över den senaste tidens utveckling i . Efter att president förlorat det senaste valet – och därmed möjligheten att ändra i författningen i syfte att stärka sina maktbefogenheter – har han i vredesmod över förlusten provocerat fram ett krig som snart kommer att genomsyras av nationalister och andra krafter som är emot en fredlig lösning i den kurdiska frågan. har , som man tagit emot flyktingar från i stort antal, släppt igenom ett stort antal personer som varit på väg att kämpa för IS/Daesh. Sent och motvilligt upplät man en flygbas åt för att amerikanska flyg skulle kunna gå till angrepp mot IS/Daesh. Detta för att formellt visa sin lojalitet med och Nato. har dock inte gjort några ansträngningar för att bekämpa IS/Daesh. I stället har man i skrivande stund genomfört minst 400 bombangrepp mot PKK i flera kurdiska byar i Irakiska , Kandilbergen. har förhindrat PKK:s gerillasoldater som försökt skynda till de syriska kurdernas försvar. Man har gått till angrepp med trupper inne i Irakiska , vilket medfört att civila fått sätta livet till, bland dem flera barn. Situationen har även hårdnat mot journalister och oppositionella politiska aktivister. Över tusen av dem har gripits på lösa eller inga grunder alls. har angripits och förstörts. Flera angrepp och förstörelse mot restauranger och butiker som ägs av kurder har genomförts. Mobbar har samlats utanför regimkritiska tidningars redaktioner. Tidningen har angripits, vilket kan jämföras med att man skulle tillåta angrepp på i . I syfte att försöka få det nationalistiska på sin sida i det kommande valet har president börjat föra en alltmer turknationalistisk politik. Nationalistiska stämningar riktade mot kurder och andra minoriteter har piskats upp i flera städer i . Denna situation kan inte tillåtas fortsätta. Det redan mycket svåra politiska läget kommer att förvärras. I denna situation kan och EU inte förhålla sig stillatigande. Skarp kritik måste riktas mot president utmanande politik som förvärrar och fördjupar krisen i . Hans politik måste fördömas. En ny dialog med sikte på en fredlig utveckling måste inledas mellan kurdiska organisationer och partier. har när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter tagit ett steg . Med anledning av det anförda vill jag ställa följande frågor till utrikesminister : Avser utrikesministern att förmå EU att fördöma president krigspolitik, som förhindrar en demokratisk utveckling, en ökad respekt för mänskliga rättigheter i landet samt förvärrar den svåra situationen i och ? Vad kan och EU göra för att få parterna till förhandlingsbordet? Avser utrikesministern att ta initiativ för att tvinga parterna till förhandlingsbordet? Vad avser utrikesministern göra för att kriget ska stoppas ? Vad avser utrikesministern göra för att ska garantera att kurdernas kommande valrörelse kan genomföras utan repressalier och attacker? Vad avser utrikesministern göra för att kurdfrågan ska lyftas i FN och i EU?
ip · H31016 · 2015-09-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:16 Tydlighet om samarbete med Nato av (M) till Statsminister (S) har ett omfattande samarbete med Nato på flera olika områden. Det gäller allt från svenskt deltagande i Natoledda internationella insatser till gemensamma övningar och ett värdlandsavtal som är på väg att slutföras. Enligt uppgifter i medierna diskuterar regeringen ett svenskt deltagande i den (). JEF tillkännagavs och syftar till att skapa en snabbt gripbar enhet som utgörs av brittiska soldater tillsammans med soldater från , , , , och . Styrkan ska kunna användas i hela skalan från humanitär krishantering till krigföring. I regeringens inriktningsproposition inför försvarsbeslutet pekas JEF ut som ett samarbete som aktivt bör söka deltagande i. Joint Task Force (VJTF) skapades 2014 som ett svar från Nato på det försämrade säkerhetsläget i efter konflikten i . Snabbinsatsstyrkan ska vid en kris kunna sätta in 5 000 soldater . Ett svenskt deltagande i JEF skulle därmed innebära ett steg närmare verksamhet i Nato som tangerar Natos artikel 5 och de gemensamma säkerhetsgarantierna. Att närmar sig Nato är inte problematiskt utan positivt. Det förstärker bilden av som en del av Nato, dock utan de fördelar som ett faktiskt Natomedlemskap skulle innebära. Dessutom sker närmandet utan öppenhet och tydlighet gentemot och det svenska folket. Å ena sidan nämner inte Nato i regeringsförklaringen men säger i en kommentar i efterhand att inte ska söka medlemskap. Å andra sidan tar regeringen steg som för mycket nära kärnan i Natosamarbetet men som är ensidiga och inte ger några säkerhetsgarantier tillbaka. Denna dubbelhet skapar osäkerhet i omvärlden kring säkerhetspolitiska vägval. statsminister behöver vara tydlig när det gäller försvars- och säkerhetspolitiska linje. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsminister : Hur ser processen för deltagande i Joint Expeditionary Force ut? Hur avser statsministern att hålla informerad om viktigare förändringar i samarbete med Nato? Hur avser statsministern att agera för att skapa en öppen och tydlig debatt kring samarbete med Nato?
ip · H31017 · 2015-09-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:17 medverkan i Europols antiterroraktion i sociala medier av (FP) till Statsrådet (S) Jag inlämnade tidigare en skriftlig fråga till inrikesministern (2014/15:715) kring hantering av Europols nya enhet som sjösattes med uppgift att förhindra propaganda och stoppa rekrytering till IS med flera terrororganisationer i sociala medier. Enligt ett nyhetsinslag i TV4 deltar ingen svensk representant i enheten. I samma nyhetsinslag hänvisade inrikesministern till svensk grundlag som förklaring till att ingen svensk deltar. Den skriftliga frågan inlämnades för att bringa klarhet i position och hur regeringen kommer att stötta denna viktiga insats, inte minst mot bakgrund av att är ett av de länder som har över 300 ungdomar som rest för att delta i terrorverksamhet utomlands. Parallellt finns just nu sedan Alliansen skärpte terrorlagstiftningen 2010 ett ärende i domstol där två personer är misstänkta för rekrytering till terrorism. Svaret på frågan kan tolkas på flera sätt. Där står bland annat att är med och stöttar Europol och att vi genom vår avgift till organisationen också därmed stöttar denna enhet. Men frågan gällde inte den svenska avgiften till organisationen utan om aktivt och operativt kommer att delta i antiterrorisminsatsen i sociala medier för att stoppa rekrytering och radikalisering. Även inom ramen för det starka svenska grundlagsskyddet för yttrandefriheten – som inte ska rubbas – torde det finnas goda möjligheter att delta operativt i europeiska insatser för att kartlägga och motverka terrororganisationers rekrytering via nätet. Regeringen har också , i samband med det franska premiärministermötet, aviserat ett utökat samarbete mot extremism, bland annat ett arbete på internet och i sociala medier. Eftersom frågesvaret synes stå i ett oklart förhållande till statsrådets tidigare tv-uttalanden vill jag ställa följande frågor till statsrådet för att bringa klarhet i den svenska positionen: Har regeringen beslutat att ska delta operativt i Europols insats i sociala medier mot terrorism? Kommer statsrådet och regeringen att vidta nödvändiga åtgärder för att möjliggöra ett svenskt deltagande om svaret är nej på fråga 1 ovan? Om inte, hur kommer statsrådet och regeringen att agera mot bakgrund av att hundratals ungdomar rekryterats i , många via just sociala medier, för att resa till konfliktområdena i och ?
ip · H31018 · 2015-09-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:18 Effekter av regeringens politik av (M) till Finansminister (S) Enligt tabell 26 på s. 18 i budgetpropositionen kommer – enligt regeringens egna beräkningar - av svenska folket att få se sin disponibla inkomst minska till följd av regeringens politik. Frågan är dock om det stannar där, det vill säga att ens tjänar på den föreslagna politiken. Eftersom sex av tio personer trots allt inte lever ensamma utan tillsammans med en eller flera familjemedlemmar kan en person som för egen räkning får en förhöjd disponibelinkomst ändå bli en förlorare genom att dennes partner förlorar desto mer. Därmed kan alltså ännu fler än drabbas. Märkligt nog innehåller inte årets budgetproposition en sådan redogörelse, i motsats till vad som brukar vara praxis. Enligt uppgifter som figurerat i medierna beror detta på att finansministern aktivt stoppat att samma fördelningspolitiska analyser tas med i budgeten. Orsaken till detta ska i sin tur bero på att samma siffror är klart ofördelaktiga för regeringen. av de svenska hushållen kan vara förlorare på regeringens politik. Att finansministern skulle vilja hemlighålla samma information är logisk. Givetvis kan det finnas andra politiska skäl för finansministern att ändå vilja genomföra sin politik trots att av hushållen förlorar på den. Det är ytterst en fråga för finansministern själv med väljarna som jury, men ett öppet demokratiskt samtal förutsätter transparens. Att (S) försöker dölja effekterna av den egna politiken är därför väldigt anmärkningsvärt. Det är inte heller första gången detta sker. har finansministern tagit bort analyserna av hur regeringens politik slår mot jobb och sysselsättning. Utvecklingen är oroande och inte bara ur ett ekonomiskt perspektiv. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Varför innehåller inte budgeten en analys av hur hushållens disponibelinkomst påverkas av regeringens politik? Hur stor andel av hushållen kommer att få se sin disponibelinkomst öka respektive minska enligt finansministern? Anser inte finansministern att det bör ligga i det demokratiska samtalets intresse att regeringen är så transparent och öppen med att redovisa effekterna av den egna politiken?
ip · H31019 · 2015-09-24 00:00:00 — Interpellation 2015/16:19 Arbetslöshetsskapande åtgärder av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen har i såväl vårändringsbudgeten 2015 liksom i budgetpropositionen antagit ett antal förslag som förändrar villkoren för jobb och företagande på flera områden på ett negativt sätt. Kraftigt höjda arbetsgivaravgifter för att anställa unga är en del. Den väntade försämringen av RUT-avdraget liksom den kraftiga försämringen av ROT-avdraget, där den nuvarande regeringens företrädare inför valet gav ett helt annat besked än det man nu föreslår, är en annan. Reaktionerna på budgetens förväntade negativa inverkan på jobben har varit många. Bland kritikerna återfinns bland andra Arbetsförmedlingens generaldirektör som tydligt uttalat att vi kan förvänta fler arbetslösa ungdomar på grund av arbetsgivaravgiftshöjningarna, men även att de kraftiga försämringarna av RUT- och ROT-avdragen kommer att trycka ut folk från jobb till arbetslöshet. När det gäller RUT-avdraget har ju jobben också ofta gått till personer som tidigare stått långt ifrån arbetsmarknaden, och många nya företag med kvinnliga företagsledare har skapats. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister därför: Hur ser arbetsmarknadsministern på det faktum att regeringens förslag döms ut av chefen för , den på området största och viktigaste myndigheten?
ip · H31020 · 2015-09-24 00:00:00 — Interpellation 2015/16:20 Höjda marginalskatter av (KD) till Finansminister (S) Konkurrensen i den globala ekonomin hårdnar . Om vi i ska kunna hålla en hög välfärds- och välståndsnivå också framöver så behöver vi förhålla oss till detta och genomföra reformer som stärker våra möjligheter att konkurrera – om arbetstillfällen, kapital och talanger – med andra snabbfotade länder och regioner i vår omvärld. Även om regeringspartierna hållit ett högt tonläge i frågor om jobb och ekonomi så har regeringen – både i vårbudgeten och i budgetpropositionen – presenterat ett flertal förslag som slår hårt mot vår ekonomi och konkurrenskraft. I den framlagda budgetpropositionen redogör regeringen bland annat för hur den dels vill förändra uppräkningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt, dels för hur den vill göra en avtrappning av jobbskatteavdraget. I praktiken innebär dessa förslag att löntagare med månadsinkomster högre än drabbas av skattehöjningar . Världens näst högsta marginalskatter blir ännu högre. De föreslagna skattehöjningarna är problematiska av flera skäl. De kommer att minska drivkrafterna till utbildning, företagsamhet och hårt arbete, vilket inte är rättvist då det rimliga är att den som tillför något – genom arbete, idéer, entreprenörskap eller annat – också får behålla frukten av sina ansträngningar. Men det är inte heller förnuftigt eftersom vår ekonomi framöver än mer kommer att baseras på kunskap, och då måste även skattesystemet vara utformat för att premiera utbildning. De högre marginalskatterna kommer också att göra det svårare för att attrahera talanger från andra länder. Den högkvalificerade arbetskraften är lättrörlig, och då är det viktigt att vi erbjuder en miljö där det är attraktivt att bo, även skattemässigt, om vi ska locka den till oss. Jag vill därför ställa följande fråga till finansminister : Hur ser finansministern att möjligheter att framgångsrikt konkurrera i den globala ekonomin påverkas av de föreslagna skattehöjningarna på utbildning, företagsamhet och hårt arbete?
ip · H31022 · 2015-09-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:22 Förbättrad lärarutbildning av (M) till Statsrådet (S) Alliansen införde en ny lärarutbildning – en nödvändighet med tanke på den massiva kritik som den tidigare utbildningen fått. En viktig del i att göra läraryrket attraktivt och att locka de bästa studenterna till lärarutbildningen är att den uppfattas som en kvalificerad utbildning med hög kvalitet. Det har skett förbättringar i och med införandet av den nya lärarutbildningen, men det finns också kritik kvar. Enligt många lärarstudenter jag pratat med anses tempot vara för lågt, och de är inte förberedda för den verklighet som möter dem i klassrummet. I de flesta klassrum i finns det elever med särskilda behov. Skolor och kommuner brottas med att hitta bra lösningar och arbetssätt för dessa elever. Det går att göra mycket om läraren bara vet vad som är ett lämpligt sätt att organisera undervisningen på för att möta dessa elever. Ett lämpligt steg vore att säkerställa att alla lärare har läst specialpedagogik, det vill säga göra detta obligatoriskt i lärarutbildningen. En annan grupp elever som generellt har sämre resultat och som också blir större är nyanlända och elever som har ett annat modersmål. Det går att stärka deras språkutveckling i alla ämnen i skolan om läraren har kompetens i andraspråksinlärning. erbjuder utbildning i språkutvecklande arbetssätt, vilket i princip är just andraspråksinlärning. Detta är en utbildning som efterfrågas och som många lärare är nöjda med och som ger bättre resultat för eleverna. Vi moderater föreslår att det sker en justering i lärarutbildningen som innebär att både specialpedagogik och andraspråksinlärning blir obligatoriska på utbildningen, något som också de båda lärarfackens studerandeföreningar skriver under på. Det skulle göra att lärarna är bättre förberedda på den verklighet de möter, och eleverna skulle få bättre möjligheter att nå goda resultat. Mot bakgrund av detta frågar jag statsrådet: – Varför vill inte statsrådet och regeringen göra andraspråksinlärning obligatoriskt på lärarutbildningen? – Är statsrådet och regeringen beredda att göra specialpedagogik obligatoriskt på lärarutbildningen?
ip · H31023 · 2015-09-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:23 Karenssystem för personal som lämnar statsförvaltningen av (KD) till Försvarsminister (S) I regeringens proposition Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016-2020 gör regeringen bedömningen att ”behovet av, och möjligheterna till, att införa ett karenssystem för personal som lämnar statsförvaltningen till förmån för försvars- och säkerhetsindustrin bör ses över.” Behovet har även framförts av Försvarsberedningen både 2008 och 2014. Försvarsområdet är unikt till sin karaktär. Relationen mellan kunden, det vill säga vi skattebetalare, och industrin är ofta mycket tät och sekretessbehovet stort. största försvarsföretag skriver i samband med en ingången affär att: "Branschens karaktär och omständigheterna som rör produkten och kunden gör att ytterligare information om kunden inte kommer att offentliggöras." Denna bransch ställer särskilt höga krav på förtroende, eftersom den inte alltid passar sig för ett traditionellt upphandlingsförfarande. Under en följd av år har flertalet statligt anställda officerare, tjänstemän och politiker gått över till försvarsindustrin direkt från sin tjänst inom statsförvaltningen. Blotta misstanken om att någon på ett otillbörligt sätt skulle kunna gynnas av dessa övergångar på skattebetalarnas bekostnad måste undvikas. Ett viktigt steg i den riktningen skulle kunna vara införandet av ett karenssystem. Med hänvisning till det ovan anförda och den samsyn som tycks finnas hos alla politiska partier i frågan vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : Hur avser försvarsministern att gå vidare med den översyn som aviseras i den försvarspolitiska inriktningspropositionen?
ip · H31024 · 2015-09-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:24 Matchfixning av (M) till Statsrådet (S) inleddes en rättegång i om matchfixning. Rättegången är unik i sig, då den inbegriper alla tre led; person högre upp i brottshierarkin som initierar fixandet med matchen, mellanhand som sköter kontakten med spelare och idrottaren själv. Uppgjorda eller manipulerade matcher, även kallat matchfixning, har ökat i och är ett växande hot mot svensk elitidrott. har varit relativt skonat från illegalt spel och matchfixning i organiserad form. kan vi förmoda att det finns ett stort mörkertal. Självklart inkräktar detta på idrottens värdegrund om rent spel. , polisen, och har byggt upp ett gott samarbete för att tillsammans motverka matchfixning. Dock behövs ytterligare insatser från politiskt håll. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ytterligare stävja förekomsten av matchfixning?
ip · H31025 · 2015-09-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:25 Regeringsutspel om försvårande av uthyrning av bostad av (M) till Statsrådet (MP) Bostadsminister (MP) och justitieminister (S) klargjorde i en debattartikel införd i att regeringen, efter krav från , ämnar strama upp, begränsa och de facto försvåra möjligheterna till uthyrning av bostad – i synnerhet andrahandsuthyrning. Tilläggas kan att , en förutsättning för det rödgröna regeringsunderlaget, inte framlagt ett enda förslag för att göra det lättare att bygga fler bostäder utan tvärtom endast framlagt förslag som begränsar just detta. Alliansregeringen genomförde en räcka effektiva åtgärder och förenklingar vad gäller ökade möjligheter till andrahandsuthyrning för att öka rörligheten på bostadsmarknaden, få ett bättre utnyttjande av befintligt bestånd och stimulera framväxten av en ”spotmarknad”. Avsaknaden av en ”spotmarknad” för bostäder med mer eller mindre kortvariga kontrakt blir i sig ett tillväxtproblem – framför allt i men också i andra storstadsregioner och i landet som helhet. Resultatet av dessa åtgärder och regelförenklingar avseende andrahandsuthyrning var att utbudet ökade kraftigt, i synnerhet i regionen med det största bostadspolitiska trycket , den högsta tillväxten och följaktligen det största behovet av detta – . I exempelvis ökade utbudet med . Tusentals lägenheter som inte var tillgängliga har kommit ut på marknaden. Vad behöver är inte fler regler som gör det svårare att hyra ut bostad utan i stället färre regler samt åtgärder som gör det lättare att åstadkomma fler bostäder. Min fråga till statsrådet , mot bakgrund av det stora behovet av fler bostäder, är därför följande: Hur ska förslagen om försvårande av uthyrning av bostad leda till ett ökat utbud, bättre utnyttjande och frigörande av fler bostäder i ?