ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210361 · 2015-03-06 00:00:00 — Interpellation 2014/15:361 Stabsläge på sjukhus av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetsmiljön är viktig för alla. Arbetsmiljön är ofta bäst när arbetet kan planeras och när de arbetsuppgifter man har att utföra hinns med på ett bra sätt. Ofta hänger arbetsmiljö och kvaliteten på det arbete man utfört ihop. När arbetet blir för stressigt blir man ofta orolig efter utfört arbete, orolig för att något missats eller att det jobb man gjort inte har rätt kvalitet. För alla som arbetar på våra sjukhus är arbetet ofta varierande, vissa perioder har man ett stressigt jobb och andra perioder en mer normal arbetsbelastning. Att jobbet varierar tempomässigt är de flesta vana vid och de vet hur det ska hanteras. Då ett sjukhus sätts i så kallat stabsläge blir dock arbetsbelastningen extraordinärt hög. Alla tvingas prioritera sina arbetsuppgifter hårt, och alla vet att det då är lättare att man missar något som för patienten kan vara viktigt och till och med livsviktigt. Man hinner kanske inte heller vare sig ta den rast man borde eller äta lunch. signalerar nu att stabsläge på sjukhus har förekommit utan att vi sett extraordinära händelser som orsak till läget. Detta är enligt min mening anmärkningsvärt. Mot den angivna bakgrunden vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Ser ministern stabsläge på sjukhus som ett arbetsmiljöproblem, och vad vill ministern i så fall göra för att åtgärda problemet?
ip · H210362 · 2015-03-06 00:00:00 — Interpellation 2014/15:362 Ett eventuellt godkännande av giftiga bly- och kadmiumfärger i EU av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) EU:s kemikaliemyndighet bedömer risker och användning av olika kemikalier. Även om EU:s kemikalielagstiftning Reach behöver reformeras och stärkas så utgör ECHA:s arbete en viktig del i att nå en giftfri vardag som är den målsättning som alliansregeringen och beslutade om under den förra mandatperioden. Genom arbete i den numera omgjorda Miljömålsberedningen enades med bred majoritet om att ska vara pådrivande inom EU för en mer kraftfull kemikalielagstiftning. beslutade dock ECHA att rekommendera att två pigment som innehåller bland annat bly och kadmium, ett rött och ett gult, ska få användas inom EU i ytterligare . Bly kan skada inre organ och nervsystemet, inte minst hos barn och unga, och kadmium är mycket skadligt för bland annat njurarna. Båda dessa pigment finns på Reachs kandidatlista och är klassade som både hormonstörande och cancerframkallande. Risker för att de giftiga ämnen i färgerna ska påverka människor och natur finns vid målning, användning av och kassering och återvinning av produkter där dessa färger använts. I slutade man på frivillig basis att använda dessa ämnen . Om ECHA:s rekommendation följs kommer de alltså återigen att bli tillåtna att använda i , och resultatet blir att mer giftiga ämnen riskerar att släppas ut, tvärtemot vad beslutat. Det riskerar också att undergräva arbetet för att på frivillig väg fasa ut andra ämnen om EU kan besluta att kemikalier som alla är överens om är giftiga och kan och bör ersättas kan bli tillåtna att använda. Rekommendationen från ECHA ligger nu för beslut hos kommissionen och i den så kallade kommittologin. Jag vill därför fråga klimat- och miljöminister : Tänker klimat- och miljöministern och regeringen medverka till att dessa typer av färg återinförs inom EU? Hur har klimat- och miljöministern och regeringen agerat, samt vilka kontakter och möten har ministern haft, för att se till att användningen av dessa giftiga ämnen inte ska tillåtas öka i EU?
ip · H210366 · 2015-03-04 00:00:00 — Interpellation 2014/15:366 Feministisk utrikespolitik och regeringens exportsatsning i diktaturer av (FP) till Utrikesminister (S) I regeringens utrikesdeklaration från står att läsa att regeringen nu formar en feministisk utrikespolitik med målet att motverka kvinnors diskriminering, stärka kvinnors del i beslutsfattande och förbättra kvinnors villkor världen över. Veckan innan utrikesministern läste upp den utrikespolitiska deklarationen i kammare kunde vi i medierna läsa om att regeringen nu lägger om sin exportstrategi. Av de länder som ska prioriteras märks några av världens mest hårdföra diktaturer, som , och – regimer som är kända för avskyvärda övergrepp på de egna medborgarna i allmänhet och för förtrycket av den kvinnliga delen av befolkningen i synnerhet. välkomnar att regeringen vill driva kvinnors rättigheter inom utrikespolitiken. Mot bakgrund av kommande satsning på export till diktaturer vill jag dock ställa följande frågor till utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att arbetet för kvinnors rättigheter ska genomsyra också handelspolitiken? Avser utrikesministern att vidta några särskilda åtgärder för att säkerställa att frågor om kvinnors rättigheter integreras i de handelsfrämjande insatser som riktas mot diktaturer som , och ?
ip · H210367 · 2015-03-09 00:00:00 — Det är en fråga om trafficking, där slavarbetare i mer eller mindre kidnappas ombord på trålare som sedan trålar i vatten. Det är en fråga om spridning av hiv och aids i fattiga fiskesamhällen. Hur kommer det sig att det är just i i som ebolautbrottet är som värst bland fattiga fiskare? Jag tycker att det vittnar om en oerhörd brist på perspektiv att dra in mitt tidigare engagemang i fiskefrågor i den här frågan. Det har över huvud taget inte med saken att göra. Jag skulle vilja se var någonstans eller de som tar upp den här frågan ser de politiska prioriteringarna på räkområdet i den svenska biståndspolitiken just . Den här regeringen drivs av ett genuint engagemang för framtiden, för vår planet och för människorna som befolkar den, oavsett kön, sexuell läggning eller politisk orientering. Vi drivs av detta. Vi vill göra världen bättre. Vi kommer inte att nedprioritera de här frågorna på minsta sätt. Jag har redan redogjort för att vi kommer att ha en ökad insats vad gäller utbildning inom , och vi kommer att gå vidare med hur vi ytterligare kan integrera frågan. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H210370 · 2015-03-09 00:00:00 — Interpellation 2014/15:370 Tolkning av begreppet särskilt ömmande skäl av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) ändrades utlänningslagen så att asylsökande barn skulle kunna beviljas uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter. krävdes synnerligen ömmande omständigheter för både vuxna och barn. Syftet med lagändringen var att förtydliga barnrättsperspektivet och principen om barnets bästa. Enligt har kraven på att omständigheterna ska vara ömmande sänkts för att barn ska få uppehållstillstånd. Fler barn ska få stanna var tanken. kom den första domen från Migrationsöverdomstolen efter lagändringen, och domen blir vägledande för kommande domar på området. Den visar oroväckande nog på motsatsen: en 13-årig flicka med mer än halva sitt liv i , som pratar svenska och har hela sitt liv förankrat här och svag anknytning till ursprungslandet med mycket mera har inte beviljats uppehållstillstånd. Vad ska då krävas för att nå upp till särskilt ömmande omständigheter? , en av främsta migrationsrättsjurister, pekar i en analys av fallet på ett antal brister i domen och varnar för att ”konsekvensen av domstolens dom är att vi nu riskerar att gå i precis rakt motsatt riktning jämfört med vad lagstiftaren sa sig vilja uppnå genom den senaste lagändringen”. delar den oron. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Vilka generella slutsatser drar justitie- och migrationsministern av utfallet av domen? Syftet var att fler barn skulle få stanna, har justitie- och migrationsministern gjort ställningstagandet att det syftet kan uppnås med denna dom som praxis? Tänker justitie- och migrationsministern ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd för att ytterligare förtydliga barnrättsperspektivet och barnets bästa?
ip · H210373 · 2015-03-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:373 Kalkbrytningen på norra av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Cement behövs till viktiga byggprojekt i hela landet, och en av de viktigare beståndsdelarna i cement är kalken som man utvinner ur kalksten. En betydande del av svensk kalk kommer från norra , där det finns flera kalkbrott samt utbyggd infrastruktur för att förädla och distribuera produkterna. finns stora naturvärden på norra . Flera av dessa områden har avsatts till naturreservat, och detta arbete har accelererat sedan EU inom art- och habitatdirektivet pekat ut norra som särskilt viktigt i arbetet med att skapa nya Natura 2000-områden. Detta står i direkt kontrast till kalkbrytningen, eftersom Natura 2000-områden omöjliggör kalkbrytning både inom och i angränsning till Natura 2000. tvister, bland annat angående Ojnareskogen, har uppmärksammats medialt, men domstolar har givit kalk- och cementindustrin rätt att bryta kalk i flera områden. Detta genom domar i miljödomstolen, Mark- och samt . har åter givit på i uppdrag att ta fram förslag på nya och utvidgade Natura 2000-områden. Om dessa förslag blir verklighet omöjliggörs kalkbrytning på norra , trots att bland annat Stora och pekas ut som riksintressen för kalkbrytning. Processen har kantats av missnöje, eftersom den varit alldeles för kort och i mångas ögon ensidig. Det är med grund i detta som en enig regionstyrelse också kritiserat agerande, då man upplever att dialog och helhetssyn saknas. Arbetet med att utlysa nya Natura 2000-områden på är inget som borde göras lättvindigt. Stora naturvärden står mot riksintressen för kalkbrytning, och boende på norra känner stor oro för sin försörjning. hamnar frågan på regeringens bord. Enligt min mening är denna påskyndade process olycklig. Jag ifrågasätter om bildandet av nya och utvidgade Natura 2000-områden borde prioriterats högre än såväl riksintresset för kalkbrytning som regional utvecklingspotential och hundratals arbetstillfällen. Mot denna bakgrund vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka initiativ tänker närings- och innovationsministern ta för att stå upp för den nationellt viktiga kalkindustrin och säkra de gotländska arbetstillfällena?
ip · H210374 · 2015-03-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:374 Kontanthantering i hela landet av Per Åsling (C) till Statsrådet (MP) Kontanterna håller på att försvinna i snabb takt. Ny teknik, med större möjligheter att sköta bankärenden hemifrån och nya digitala betalningslösningar, innebär stora möjligheter. I många fall är detta en välkommen utveckling som gör oss mindre beroende av fysiska bankkontor. är det uppenbart att personer och företag riskerar att hamna i kläm till följd av minskad kontanthantering. Det är en fråga som vi i noga har följt och kommer att fortsätta att följa, då det inte sällan är landsbygden som drabbas hårdast. Särskilt allvarligt är det när exempelvis småföretagare på landsbygden inte har möjlighet att lämna in sina dagskassor. Det innebär stora kostnader och risker för dessa företagare, som ofta redan kämpar hårt med små marginaler. Även personer som bor på orter utan en välfungerande digital infrastruktur riskerar att få åka långt för att hantera vanliga bankärenden. hade ansvar för att kontantförsörjningen skulle fungera i hela landet. Sedan den socialdemokratiska regeringen avreglerade ansvaret är det nu fler aktörer, både offentliga och privata, som tillsammans ansvarar för den så kallade kontanthanteringskedjan. Bankernas ansvar är stort, men tyvärr tar inte alla banker detta ansvar på allvar. Från ett konsumentperspektiv är det därför viktigt att enskilda kunder premierar de banker som erbjuder den service som efterfrågas – och vågar byta bank. Men också politiken måste dra sitt strå till stacken. Från sida har vi jobbat hårt för att höja anslagen till service på landsbygden. Tack vare satsade alliansregeringen 700 miljoner på stöd till bland annat bensinmackar och handlare i gles- och landsbygd. Det är viktigt, då fler mackar och lanthandlare kan dra med sig annan verksamhet till bygden och därigenom stärka incitamentet även för bankerna att behålla eller utöka sin verksamhet. Alliansen tillsatte också en välkommen utredning om kontanthantering (SOU 2014:61). En del av problemen belystes förtjänstfullt, och ett antal potentiella lösningar lyftes också. Men mer behöver göras för att garantera att det ska gå att bo och driva företag i hela . Regeringens politiska ambitioner vittnar tyvärr om ett kompakt ointresse för landsbygdens villkor. Många är därför oroliga för att Per inte ska ta denna viktiga fråga på allvar. Ett välkommet första steg vore att bjuda in bankerna och andra aktörer till samtal om hur en välfungerande kontanthantering ska kunna garanteras i hela landet. Min fråga till statsrådet är om han är beredd att bjuda in till sådana samtal.
ip · H210376 · 2015-03-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:376 Regeringens engagemang vid uppsägningar i av (M) till Närings- och innovationsminister (S) varslade 1 000 personer om uppsägning i . Näringsminister besked då var att frågan i första hand var ett regionalt ansvar, inte ett statligt. , , varslade 2 200 personer, utspritt på sju orter, om uppsägning. drabbas hårdast med drygt 1 100 tjänster. tappar 400 jobb. besked då var att tillsätta en krisgrupp, med statssekreterare från fem departement för att koordinera arbete i frågan ”för att ha kontakter med lokala och regionala aktörer och för att säkerställa att det finns handlingskraft i ”. har 912 000 invånare. varsel motsvarar av befolkningen. har 33 000 invånare. varsel motsvarar av befolkningen. har 116 000 invånare. Sonys varsel motsvarar av befolkningen. Arbetslösheten i är . Arbetslösheten i är . Arbetslösheten i län är . (Genomsnittet i landet är .) Det framstår onekligen som märkligt att ministern ser det som så oerhört angeläget att regeringen agerar och tillsätter en krisgrupp i det ena fallet, medan man skjuter ifrån sig ansvaret helt till den regionala nivån i det andra fallet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Varför anser ministern och regeringen det vara angeläget att agera i fallet som främst rör , men inte i fallet som rör ? Vilka principer avgör hur ministern och regeringen gör avvägningen för när man väljer att agera och när man väljer att inte göra det? Vilken typ av insatser är ministern och regeringen beredda att göra i Ericssonfallet, och varför anser ministern att dessa inte är lämpliga i Sonyfallet?
ip · H210378 · 2015-03-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:378 Tobaksdirektivet och det svenska snuset av (M) till Statsrådet (S) presenterades utredningen gemensamma tobaksregler – ett genomförande av tobaksproduktsdirektivet. Den innehåller förslag på förändringar i lagstiftningen för tobaksvaror. I utredningen kan man läsa förslag om att det bland annat bör bli förbjudet att märka varorna med smak, doft eller smaktillsatser. Svenskt snus är undantaget från innehållsregleringen i direktivet till skillnad från tuggtobak. Utredaren tolkar direktivet som att svenskt snus inte längre får utmärkas med smak på snusdosan. Eftersom i princip allt svensk snus är smaksatt kommer det att bli problem för konsumenterna om smak inte fortsättningsvis får anges på snusdosan. Europaparlamentariker , som länge jobbat med den här frågan, menar att smakmärkningsförbudet för svenskt snus är ett misstag som man inte rättat till, i paritet med ett feltryck. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att säkerställa att snuset, som inte alls har samma negativa folkhälsopåverkan som cigaretter, undantas ifrån dessa direktiv? Har statsrådet tagit initiativ till en analys för att granska vilka konsekvenser ett eventuellt smakmärkningsförbud skulle få för svensk snustillverkning och för konsumenterna?
ip · H210380 · 2015-03-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:380 Svenskt företagsklimat av (M) till Finansminister (S) tillsattes var det med ett brett uppdrag att se över det svenska företagsklimatet, inklusive skatter och sociala avgifter. Det hänger ihop naturligt och har stor betydelse för förutsättningarna att starta och driva företag. Det går inte att blunda för att fortfarande har klart högre skattetryck än genomsnittet bland . meddelar regeringen att en ny utredning tillsätts med fokus på innovation men med ett betydligt tunnare uppdrag. Skatter och avgifter, som påverkar företagande, ska inte längre utredas. Det känns märkligt att regeringen väljer att ta bort skatter och avgifter från utredningen då och har påpekat att skattetrycket är ett problemområde. Att tillsätta en industrikansler och inte se över företagandets villkor, där skatter och avgifter är en betydande del, blir mer av ett slag i luften än hjälp för nya och befintliga företag. I startas det visserligen många nya företag, men vi måste även bli bättre på att se till att de vill stanna och utvecklas inom landet. Därför blir min fråga till finansminister : Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för att se över de skatter och avgifter som påverkar företagen?
ip · H210381 · 2015-03-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:381 Marginalskatten av (M) till Finansminister (S) Vid den stora skattereformen 1990/91 var ett av huvudsyftena att minska den höga marginalskatten som var uppe i . skrev den kända fabeln Pomperipossa i Monismanien när hon till och med fick betala i marginalskatt. Målsättningen 1990/91 var en högsta marginalskatt på . Marginalskatten är den skatt man betalar på den sista intjänade hundralappen. Den svenska marginalskatten ligger på . Det är näst högst i världen, endast ligger högre. utmärker sig dessutom med att den höga marginalskatten sätter in vid relativt låga inkomster. Den nedre brytpunkten, då statlig skatt inträder och marginalskatten därmed i ett slag ökar , ligger redan vid en månadsinkomst på ca . Inom parentes sagt bryter även det mot skattereformens överenskommelse. 1990/91 sa man att av inkomsttagarna skulle betala statlig skatt. är det , alltså dubbelt så många som betalar i marginalskatt i stället för , det vill säga enbart kommunalskatt. Vi är alla överens om att det är angeläget att fler arbetar och att de som arbetar gärna får arbeta mer. Fler arbetade timmar bidrar till ökade skatteintäkter och innebär mer resurser till skolan, vården och omsorgen. inser de flesta att det kanske inte är självklart att arbeta de där extra timmarna när man bara får behålla en liten del av den extra intjänade inkomsten. Det betyder att arbetsutbudet minskar, konkurrenskraft och välstånd drabbas negativt. Det finns belägg för detta i en rad forskningsrapporter. Redan nu är alltså de höga marginalskatterna ett problem för och är något som vi alla borde arbeta för att minska. Flera förslag i den budgetproposition som S och MP lade fram hade höjt marginalskatten ytterligare: dels förslaget att trappa ned jobbskatteavdraget för månadsinkomster över ca , dels genom att inte räkna upp skiktgränsen. Som tur var vann Alliansens budget gillande. Annars hade marginalskatten , i kommuner med hög skatt, uppgått till . Det hade allvarligt hotat konkurrenskraft. Man kan hävda att det drabbar dem som har mycket. Men vi pratar om helt vanliga löntagare. Dessutom är det de svaga i samhället som drabbas när de med högre inkomster arbetar mindre: skatteintäkterna minskar och därmed blir resurserna till skola, vård och omsorg lägre. Mina frågor till finansminister är: Delar finansministern den allmänna åsikten att alltför höga marginalskatter är skadliga för ? Om inte, varför? Om ja, hur avser finansministern att säkerställa att de redan höga svenska marginalskatterna, som är skadliga för samhällsekonomin, inte ökar ännu mer?
ip · H210383 · 2015-03-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:383 Lågstadielöftet och Lågstadielyftet av (M) till Utbildningsminister (MP) På skriver statsrådet om det han beskriver som Lågstadielöftet. Ambitionen går i linje med Alliansens satsningar men det saknas fortfarande detaljer kring hur det ska genomförs och hur Lågstadielöftet ska finansieras. På en punkt är det mer tydligt – målet är att det ska vara igång . Redan i årets budget från Alliansen avsätts dock 2 miljarder till det vi kallar Lågstadielyftet. Dessa pengar ska bland annat gå till att minska klasstorleken, ha fler lärare i klassrummet, fler timmar med halvklass och för att anställa fler speciallärare. Parallellt med detta avsätter vi också pengar för att garantera att alla får tillgång till läxhjälp i skolan och extra undervisning på loven för de elever som inte når kunskapskraven i årskurs 6–9. Därtill fortsätter Lästlyftet för att fler lärare ska kunna delta i kompetensutveckling för lärare som undervisar i svenska, och till detta avsätts ytterligare . Dessutom fortskrider Matematiklyftet som är den enskilt största fortbildningssatsningen för lärare i ett enskilt ämne . Kort sagt finns det en mängd förslag samt avsatta medel redan i Alliansens budget . Mina frågor till utbildningsminister blir med anledning av detta följande: Vad skiljer Lågstadielöftet från Lågstadielyftet? Vilka pengar kommer ministern att avsätta till det aviserade Lågstadielöftet? Varför vill ministern vänta med Lågstadielöftet ?
ip · H210384 · 2015-03-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:384 Strategier för större skatteintäkter av (M) till Finansminister (S) Representanter ifrån vänsterpartierna S, MP och V ställer ofta sänkt skatt mot en fungerande och trygg välfärd – underförstått att Alliansens sänkta skatter skulle innebära en sämre välfärd för svenska folket. Den retoriken bygger på att det finns en bestämd storlek på kakan som ska fördelas på olika utgiftsposter. Men detta stämmer inte. I själva verket är det precis tvärtom: Med sänkta skatter får kommuner, landsting och staten högre skatteintäkter – och därmed mer resurser till välfärden. Med politiska beslut påverkar vi storleken på kakan. När kakan blir större finns mer resurser till välfärden. Det kan låta för bra för att vara sant. Men de reformer Alliansen genomförde, som exempelvis jobbskatteavdragen, sänkt matmoms på restaurang och RUT- och ROT-avdragen har alla lett till fler jobb, att fler människor arbetar och att de som arbetar arbetar mer. Inte minst inför framtida demografiska utmaningar är det viktigt att vi från politiskt håll ser till att fortsätta förbättra förutsättningarna för företag och jobbskapande så att vi bidrar till att kakan fortsätter att växa. Mot denna bakgrund blir min fråga till finansminister Vilka skattereformer och/eller andra reformer på det finanspolitiska området tänker finansministern ta initiativ till för att fler ska komma i arbete och därmed öka skatteintäkterna?