ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210637 · 2015-05-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:637 Arbetslöshetsmålet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen har som målsättning att når lägst arbetslöshet i EU . har den målsättningen väckt mer frågor än svar kring hur det ska nås. har kritiken kring arbetslöshetsmålet och regeringens jobbpolitik varit hård. skrev i sin rapport : ”Sammantaget menar rådet att de åtgärder som regeringen har presenterat är långt ifrån tillräckliga för att arbetslöshetsmålet ska nås, vilket även är regeringens bedömning. Förändringar inom arbetsmarknadspolitiken kan ha viss effekt på den strukturella arbetslösheten, men för att arbetslösheten ska närma sig de lägsta nivåerna inom EU krävs med stor sannolikhet mer genomgripande reformer av arbetsmarknaden. Exempel på områden där arbetsmarknaden förefaller fungera dåligt är utformningen av det svenska anställningsskyddet och nivån på de kollektivavtalade minimilönerna.” nämnde på SNS arbetsmarknadsdag : För det första måste regeringen precisera vilken åldersgrupp de menar när de pratar om sitt mål. Sedan kan man fråga sig varför vi överhuvudtaget ska sätta upp mål i förhållande till EU. Det här är inte . Även arbetsmarknadsministern yttrade : Det beror lite grann på vad man menar med ett mål. Man kan ha mål och så bedömer man sannolikheten av att man ska nå dem, ungefär som det kan vara med nyårslöften, man bedömer sannolikheten av hur många dagar man ska hålla det. Men man kan också sätta upp ett mål för att det ska styra de politiska prioriteringarna. Det är det som är regeringens avsikt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att på riktigt öka sysselsättningen och skapa EU:s lägsta arbetslöshet? Tror regeringen att man kan nå sitt arbetslöshetsmål?
ip · H210638 · 2015-05-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:638 Bristen på närvaro och studiero i skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) Svenska skolelevers resultat har halkat efter i en omvärld där kunskapsutvecklingen skjutit i höjden. Från en tätposition en generation tillbaka växer nu luckan mellan skolkunskaperna i och i många snabbt utvecklande länder. Vi tappar på kort sagt nästan alla mätbara områden, och även om alliansregeringen genomförde en rad reformer för att vända utvecklingen behövs ytterligare insatser för att lyfta svensk skola för framtiden. Ett område där svensk skola sticker ut är på det föga smickrande området beträffande studiero och sena ankomster. Av jämförbara länder tillhör toppen när det gäller bristen på studiero i klassrummet. Vi tillhör även toppen när det gäller sena ankomster och hög frånvaro. Utan studiero, eller om man inte ens är på plats i skolan, blir det svårt att nå goda resultat. har den nuvarande regeringen varit avståndstagande kring reformer som kan stärka studieron och minska frånvaron. Därför vill jag fråga utbildningsminister : Hur tänker utbildningsministern minska frånvaron och öka studieron i de svenska klassrummen?
ip · H210639 · 2015-05-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:639 Problem kopplade till hitresta tiggare av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har vid ett antal tillfällen framfört önskemålet att förbjuda det hitresta tiggeriet då det medför stora problem för både samhället och enskilda individer i vårt samhälle. Rapporter och uppgifter pekar på att delar av detta fenomen är kopplat till organiserade ligor som utnyttjar redan hårt utsatta människor under slavliknande förhållanden. Människor som frivilligt valt att ta sig till har i vissa fall blivit indragna eller aktivt involverats i kriminell verksamhet och vittnesmål om nedskräpning samt dålig djurhållning hör till det normala när diskussionen kring dessa EU-medborgare förs i såväl det offentliga rummet som vid tysta samtal vid arbetsplatsernas fikabord. Om man väljer att bortse från allt detta finns ytterligare ett problem: Vanliga människor upplever de hitresta tiggarna som obehagliga. Företagare har beskrivit dessa som ett problem för deras fortsatta affärsverksamhet och hemlösa svenskar känner sig kraftigt undanträngda på grund av hot eller konkurrens på gatorna. När det hitresta tiggeriet nu inte bara uppenbarat sig i flera av större, medelstora och mindre städer utan även i så gott som i varje svensk kommun är det helt enkelt en självklarhet att något behöver göras. som dessa EU-medborgare blir fler för var dag, blir förslag som hårdare tag eller förbud och ökade kontroller snabbt avfärdade av ledade politiker. Regeringen är till skillnad från andra regeringar passiv och man väljer att lägga skulden för fenomenet på länder som kämpar för att bryta romskt utanförskap. Man talar om förståelse för att de tiggande EU-medborgarna har det svårt och uppmuntrar nästan människor att fortsätta att göda denna verksamhet. Med anledning av detta önskar jag att justitie- och migrationsminister svarar på följande: Har ministern gjort ställningstagandet att det hitresta tiggeriet är ett problem för och avser ministern att arbeta för att färre tiggande EU-medborgare ska söka sig till vårt land? Vad har ministern gjort och vad avser ministern att göra för att öka möjligheten att komma åt den kriminella verksamhet som är kopplad till tiggeriet och öka tryggheten för personer som känner sig utsatta som följd av detta? Vad avser ministern att göra för att förbättra situationen för tiggarna?
ip · H210640 · 2015-05-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:640 Regeringens uppföljning av beslut om utökad matematikundervisning av (M) till Utbildningsminister (MP) Svenska skolelevers resultat har halkat efter i en omvärld där kunskapsutvecklingen skjutit i höjden. Från en tätposition en generation tillbaka växer nu luckan mellan skolkunskaperna i och i många snabbt utvecklande länder. Ett av de områden där rasat snabbast är kunskaperna i matematik. Resultaten inom matematik sjunker. Många elever vittnar om att man just finner matematiken som en bidragande orsak till besvär i skolarbetet. En av tio grundskoleelever missar behörigheten till gymnasiet just på grund av bristande kunskaper i matematik. som man konstaterar de allt växande bristerna i matematikkunskap kan man även konstatera att svenska elever får mindre undervisning i matematik än vad elever i andra jämförbara länder får. Mot bakgrund av detta beslutade alliansregeringen att utöka matematikundervisningen i de tidigare åldrarna med . Den reformen följdes upp av ett beslut i om att även utöka matematikundervisningen i högstadiet med . I den vårbudget som regeringen lagt fram för är det dock oklart om regeringen ämnar följa beslut, eller om man i det dolda försöker trotsa . Utifrån detta vill jag fråga utbildningsminister : Hur ämnar utbildningsministern följa upp beslutet om utökad matematikundervisning?
ip · H210641 · 2015-05-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:641 och flygplatser av (M) till Statsrådet (S) Under ett seminarium uttalade statsrådet följande rörande statsrådets syn på antalet flygplatser i . ”Om man tänker på flygplatser som hubbar, så kan man fråga sig om det är vettigt att ha två flygplatser i en så liten stad som . Det kan bli lättare att få långa linjer exempelvis till om vi bara har en”. Min önskan, som förhoppningsvis delas av statsrådet, är att en bibehållen god tillgänglighet till har en avgörande betydelse i de beslut som regeringen avser att fatta inom det flygpolitiska området. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt anser statsrådet att sannolikheten att kan attrahera fler långa flyglinjer ökar om flygplatsen måste ta emot de flygplan som överflyttas dit från efter att den avvecklats?
ip · H210642 · 2015-05-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:642 Antalet flygplatser i av (M) till Statsrådet (S) Under ett seminarium uttalade statsrådet följande rörande statsrådets syn på antalet flygplatser i . ”Om man tänker på flygplatser som hubbar, så kan man fråga sig om det är vettigt att ha två flygplatser i en så liten stad som . Det kan bli lättare att få långa linjer exempelvis till om vi bara har en”. Befolkningsökningen i är kraftig och uppskattas regionen växa med två fulla . Regionen är även en tillväxtmotor för hela vårt land och utgör ett nav för många företag som är verksamma utanför våra största städer. Dessa faktorer, tillsammans med andra, leder till att vikten av goda flygförbindelser till och från med största sannolikhet enbart kommer att öka. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det råder ett motsatsförhållande mellan att bygga ut kapacitet för att kunna attrahera fler flygbolag och etablera ytterligare interkontinentala långlinjer och att bevara ?
ip · H210643 · 2015-05-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:643 Osäkerhet kring ansökningar om jordbruksstöd av (C) till Statsrådet (S) var att skicka in SAM-ansökan för att få jordbruksstöd. efter ansökningstidens utgång är det dock fortfarande oklart om vilka villkor och regler som faktiskt gäller. Osäkerheten är stor hos många huruvida man gjort rätt eller inte. Till detta kommer att , den myndighet som ska bistå i ansökningsförfarandet, med mycket kort varsel ändrat villkor och förutsättningar för ansökan. Vissa delar ska ha ändrats innan och inte kommunicerats ut till berörda förrän sista ansökningsdagen. Det är ett helt ohållbart ansökningsförfarande vi nu har sett. , som är experter på att göra denna typ av ansökningar och som bistår många lantbrukare, vittnar också om osäkerhet, nya besked i sista stund och en oklarhet om huruvida man gjort rätt eller inte. I då många lantbruksföretag är extra utsatta så är det självklart att vi från det offentliga måste göra allt vi kan för att administrativa rutiner ska vara så enkla som möjligt. I stället har årets process varit något som ytterligare spär på oro och osäkerhet. Det är viktiga pengar det handlar om för våra lantbrukare, inte minst i . Mina frågor till statsrådet är: Vad har statsrådet vidtagit för åtgärder för att minska den osäkerhet och den otrygghet som många lantbrukare nu känner kring SAM-ansökningsprocessen? Mot bakgrund av den situation som fortfarande råder, vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att minska den otrygghet, ovisshet och osäkerhet som råder? Avser statsrådet att vidta några åtgärder så att ansökningsförfarandet blir mer rättssäkert och förutsägbart för lantbrukarna?
ip · H210644 · 2015-05-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:644 Teckenspråkstolkning via bildtelefon av (KD) till Statsrådet (MP) I finns största tolkcentral där Region län förutom vanliga tolkuppdrag med hjälp av bildtelefoni servar hela landet med 230 000 tolkuppdrag. Bildtelefontjänsten startade i form av ett projekt för vardagstolkning, och upprätthålls tjänsten genom ett samarbete mellan tio regioner och landsting där Region län har ett huvudansvar. Teckenspråkiga kan ringa förmedlingstjänsten och med hjälp av video få omedelbar tillgång till teckenspråk och om så önskas vidare kommunikation med myndighet eller annan som den teckenspråkiga önskar kommunicera med. Denna tjänst har tidigare, , varit föremål för offentlig upphandling men ingen privat aktör har kunnat presentera ett hållbart anbud och lösning. Efter ett beslut i är dock Region län utifrån lokaliseringsprincipen förhindrad att fortsättningsvis delta i upphandlingen av bildtelefontjänsten. Tillsammans genomför landets samtliga regioner och landsting 80 000 tolkuppdrag på plats. Till det kommer 230 000 bildtelefontolkningar via tolkcentralen i . Om denna tjänst upphör kommer det att leda till svårigheter och ökad isolering för många teckenspråkiga och en kraftigt ökad belastning för tolkning på plats vid landstingens och regionernas tolkcentraler. På tolkcentralen i kommer det att leda till uppsägning av ett femtiotal professionella teckenspråkstolkar. Bildtelefonitolkning har stor utvecklingspotential då tekniken även kan användas för språktolkning av utländska språk. Mot bakgrund av ovanstående ber jag att till statsrådet få ställa följande frågor: Vad har statsrådet vidtagit för åtgärder för att hitta lösningar på ovanstående problem? Vad avser statsrådet att göra för att den viktiga bildtelefontolkningen inte ska upphöra?
ip · H210645 · 2015-05-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:645 SVT:s oberoende ställning av (FP) till Kultur- och demokratiminister (MP) har precis avslutats. och tog en glädjande seger i tävlingen och finalen kommer att gå av stapeln i . Efterspelet har dock inte enbart präglats av segeryra och vilken ort som ska få äran att stå som värd för evenemanget . Efterdyningarna har även präglats av Europeiska radio- och tv-unionens (EBU) val att ersätta publikens burop mot applåder. SVT ansvarade för sändningen av i och sände EBU:s produktion där man ersatte burop med applåder som man kan uppfatta som en form av censur av publiken. SVT har ett enormt viktigt publicistiskt och demokratiskt uppdrag. Med sin ställning har public service ett viktigt uppdrag att förmedla innehåll som inte är censurerat och inte är partiskt, särskilt inte i direktsändning. Detta levde man inte upp till under sändningen av . SVT sände material som censurerades. Enligt de flesta bedömare kommer systemet för att ersätta burop med applåder att användas även . Public service bör inte sända censurerat material. Om man accepterar att burop ersätts med applåder befinner man sig på ett sluttande plan. Vad är nästa åtgärd för att vara politiskt korrekt i direktsändning? Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Anser kulturministern att SVT ska sända censurerat innehåll? Om inte, vilka åtgärder avser statsrådet att vidta?
ip · H210646 · 2015-05-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:646 Minskad öppenhet och transparens av (M) till Finansminister (S) Regeringens första ekonomiska vårproposition är presenterad. Det är en budget som innehåller skattehöjningar, bidragshöjningar och nedskärningar av reformer som bidragit till ökad sysselsättning. Detta görs trots att står inför stora utmaningar med ett snabbt ökande utanförskap och att vikten av välavvägda och genomtänkta politiska beslut är stor. På kort sikt kan man vara upprörd över brutna vallöften och över att man från regeringens håll smyger in olika förändringar. På lite kommer det att märkas i hushållens plånböcker. Sedan slår det mot arbetstillfällen och därmed även välfärden. Men det finns ett annat trendbrott i S-MP-regeringens finansrelaterade dokument: Man har börjat mörka information. har en stolt tradition av öppenhet. Offentlighetsprincipen som har funnits är bara ett exempel, arbetet att öka transparensen inom EU ett annat. Därför är det som händer nu oroväckande. Regeringen smyger in indexeringar av skatter och avgifter. Information som funnits med i tidigare års budgetpropositioner har helt sonika tagits bort, liksom att man undviker att analysera och redovisa effekterna av sina politiska förslag. Det sammantagna intrycket är att man inte står för sin politik, alternativt att man vill dölja dess negativa konsekvenser för landets invånare. Det är svårt att avgöra vilket som vore värst. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Varför har finansministern och regeringen inte informerat om de införda indexeringarna av skatter och avgifter? Varför har finansministern och regeringen valt att ta bort relevant information som analyser och konsekvensbeskrivningar av sina förslag i dokument som budgetpropositionen och skrivelsen om skatteutgifter? Har finansministern och regeringen fattat beslut om en ny strategi att minska öppenheten av sina politiska förslag?
ip · H210647 · 2015-05-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:647 Långsiktig finansiering av entreprenörskap i skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) Entreprenörskap i skolan i allmänhet och Ung Företagsamhet i synnerhet är ett viktigt och uppskattat inslag i svensk undervisning. Behovet av kunskaper i och attityder om entreprenörskap i svensk utbildning är väl känt. förändringar för att entreprenörskap ska genomsyra hela den svenska utbildningskedjan har ett brett stöd. Entreprenörskap i skolan är viktigt för att värna svenskt företagande och svensk konkurrenskraft i det långa loppet. Fokus för entreprenörskap i skolan är dock inte framtida företagande, utan snarare att skapa företagsamma elever som är väl rustade att möta världen utanför. Resultaten från Ung Företagsamhet är goda: Eleverna blir mer benägna att starta företag och rent statistiskt riskerar eleverna som har drivit ett UF-företag att, i mindre utsträckning än andra elever, bli arbetslösa och sjukskrivna. Dessutom visar statistiken att elever med UF-erfarenheter har högre inkomster. Möjligheten för Ung Företagsamhet att långsiktigt kunna verka är dock delvis avhängig statlig finansiering. Alliansregeringen stärkte stödet till entreprenörskap i skolan med målsättningen att kunna garantera aktörer som Ung Företagsamhet en långsiktighet i sin verksamhet. Min fråga till utbildningsminister är därför: Delar utbildningsministern bilden av att entreprenörskap i skolan är viktigt, och hur tänker ministern arbeta för att kunna garantera dessa aktörer en långsiktighet i deras verksamhet?
ip · H210648 · 2015-05-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:648 Likvärdig tillgång till entreprenörskap i skolan av (M) till Statsrådet (S) Entreprenörskap i skolan i allmänhet och Ung Företagsamhet i synnerhet är ett viktigt och uppskattat inslag i svensk undervisning. Behovet av kunskaper i och attityder om entreprenörskap i svensk utbildning är väl känt, och tidigare förändringar för mer fokus på att entreprenörskap ska genomsyra svensk utbildning har ett brett stöd. Entreprenörskap i skolan är självfallet viktigt för att värna svenskt företagande och svensk konkurrenskraft i långa loppet. Fokus för entreprenörskap i skolan är dock inte framtida företagande, utan att skapa företagsamma elever som är väl rustade att möta världen utanför. Resultaten från Ung Företagsamhet är goda. Analyser visar att man inte bara blir mer benägen att starta företag, utan man är även i livet, statistiskt sett, i mindre utsträckning arbetslös och sjukskriven än andra, och man har, statistiskt sett, högre inkomst. Möjligheterna att få driva exempelvis UF-företag är dock ojämnt fördelade bland svenska skolelever. Skillnaden mellan skolor, regioner och gymnasieprogram är stora. En likvärdig skola kräver att alla elever åtminstone får samma tillgång till utbildningsinnehåll. Min fråga till statsrådet är därför: Anser statsrådet att alla gymnasieelever i hela ska ha möjlighet att driva exempelvis UF-företag , och vilka åtgärder avser statsrådet i sådant fall att vidta för att öka tillgängligheten till UF-företagande?
ip · H210649 · 2015-05-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:649 Svenskt bistånd till den assyriska folkgruppen i av (FP) till Statsrådet (MP) För lite , när invaderade , fanns det 1,5 miljoner assyrier i . efter kollaps och invasion beräknas det enbart finnas 300 000–350 000 kvar i . har befolkning ökat . Det kan inte beskrivas som någonting annat än en extrem etnisk rensning av det assyriska folket i . Samma sak sker nu med det assyriska folket i . Det pågående folkmordet och den etniska rensningen mot det assyriska folket är ett faktum som inte går att förnekas. är en humanitär stormakt när det kommer till bistånd, och det är något som jag är stolt över. Men för att bistånd ska få en effekt måste medlen och hjälpen nå fram till samtliga folkgrupper. När jag var i och besökte alla typer av samhällen där assyriska flyktingar bor – från den minsta byn till stora flyktingläger – blev det uppenbart att västerländskt bistånd, inkluderat svenskt bistånd, inte når fram till den assyriska gruppen. Det assyriska folket är så pass marginaliserat, så pass rädd för de större grupperna och har inget som helst förtroende för statliga institutioner att de biståndsorganisationer som ger medel till inte når fram till denna folkgrupp. Det är otroligt synd att en folkgrupp som är så otroligt utsatt inte får del av svenskt bistånd. I stället är det kristna hjälporganisationer och assyriska hjälporganisationer som når fram. Svenska Assyrier Utan Gränser tillsammans med deras amerikanska partner når fram till samtliga områden som bor i de områden där assyriska flyktingar finns. De har även personal och kontor i . Utan deras bistånd skulle de assyriska flyktingarna i svälta ihjäl – för inte är det svenska medel som föder dem. Dessa organisationer hjälper samtliga personer i de områden som assyrier finns, till exempel yazidier. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet försäkra att svenskt bistånd når fram till den folkmordsdrabbade folkgruppen assyrier i ? Anser statsrådet att kravet på att bistånd ska ges generellt ska tillämpas även när den assyriska gruppen är så pass diskriminerad att den inte får eller vågar ta del av biståndsmedel som skickar? Varför erhåller muslimska organisationer som Islamic Releif svenska biståndsmedel när inte kristna kyrkor eller Assyrier Utan Gränser anses som lämpliga för biståndsprojekt i ?
ip · H210650 · 2015-05-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:650 Strategi för av (C) till Utrikesminister (S) är det område på jordklotet där klimatförändringarna sker som snabbast. Detta kan få förödande konsekvenser för regionen och för resten av världen. Den smälta isen skapar i ett mycket känsligt marint område nya förutsättningar för exploatering och utvinning av mineraler och fossila bränslen. Det ger nya möjligheter för transporter vilket leder till att fartygstrafiken i detta känsliga område kommer att öka väsentligt. Detta kräver skärpta regler för säkerheten i och en ny bindande handlingsplan för hur skyddet av den arktiska miljön ska utökas. I granskning av Arktiska rådets arbete (RiR 2015:8) framgår behovet av ett bindande internationellt avtal avseende säker sjöfart i rekommendationerna. Allt fler aktörer vill vara med och påverka framtid, och några länder har tydligt markerat sina intressen i området. Detta talar tydligt för att trycket växer, och då måste vara den pådrivande parten för en hållbar utveckling av och skydd för . Vi måste säkerställa skydd för de känsligaste områdena och säkra att oljeexploateringen inte under några förutsättningar sker i eller hotar den känsliga miljön. Till hotet mot från klimatförändringarna kommer även det militära hotet. Tydliga tecken finns nu på ökad militär aktivitet runt inte minst från . ägde Arktiska rådets ministermöte rum i Iqaluit i . Regeringen valde att åka till mötet utan att ha presenterat någon handlingsplan eller avsikt att ta fram en sådan, och man återvände likaså tomhänt därifrån. Mina frågor till utrikesminister blir således: Vad har utrikesministern för prioriteringar och strategi för att skydda den känsliga miljön i ? Delar utrikesministern uppfattning vad gäller behovet av ett bindande internationellt avtal för säkra fartygsvägar? Avser utrikesministern att ta fram en handlingsplan för ?
ip · H210651 · 2015-05-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:651 Samarbete med och Natomedlemskap som option av (M) till Försvarsminister (S) har fått en ny regering efter valet. Med den återgår man till tidigare position att se Natomedlemskap som en möjlighet även om det inte finns majoritet i . Den nye utrikesministern förklarade vid presskonferensen där den nya regeringen presenterades: ”är ett alliansfritt land, men behåller optionen att ansöka om Natomedlemskap.” söker ett fördjupat samarbete med . Vi utesluter inte ens att det kan ske bortom rent fredstida arrangemang. Likheten mellan och är att i båda länderna finns det en majoritet i parlamenten som är emot tanken på Natomedlemskap. Men av regering och riksdag i ses detta steg som en option medan majoritetsretoriken i mer handlar om att helt utesluta det som handlingsväg. Vid en önskad fortsatt fördjupad process mot ytterligare samarbete mellan och kan den officiella synen på Natomedlemskap bli ett växande problem. Ser försvarsminister några långsiktiga utmaningar för svensk del för ett fortsatt fördjupat militärt samarbete att understryker att Natomedlemskap är en option?