ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210426 · 2015-03-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:426 Kamerautrustade drönare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har en explosionsartad ökning av antalet obemannade radiostyrda luftfarkoster ägt rum. Det har inneburit att många vanliga medborgare har kamerautrustade flygfarkoster i sina hem och använder dessa på sin fritid. Ofta är det barn och unga eller allmänna entusiaster som använder farkosterna som leksaker och för rekreation. Datainspektionen har dock meddelat det som sin uppfattning att samtliga dessa kamerautrustade leksaker är tillståndspliktiga eftersom man anser användning av dem vara kameraövervakning, då kamerorna är fast monterade på farkosten. Drönarna ska alltså likställas med monterade kameror i till exempel en butik eller på allmän plats. Rättsläget är ännu osäkert eftersom frågan inte har prövats i domstol, men frågan huruvida dessa leksaker ska vara tillåtna utan tillstånd är ändå aktuell. Jag vill mot bakgrund av bland annat ovanstående fråga justitie- och migrationsminister : Tänker justitie- och migrationsministern ta något lagstiftningsinitiativ för att klargöra om drönare av leksakskaraktär med kamera ska omfattas av tillståndsplikten eller inte?
ip · H210427 · 2015-03-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:427 Ratificering av 169 av (V) till Kultur- och demokratiminister (MP) () konvention nr 169 innehåller ett antal bestämmelser och åtaganden till skydd för ursprungsfolken. Ett grundläggande krav, enligt konventionen, är att ursprungsfolken till fullo ska åtnjuta mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Det måste vidtas åtgärder mot diskriminering samt utformas särskilda insatser som främjar de berörda folkens sociala och ekonomiska rättigheter och som skyddar deras andliga och kulturella värden. Detta innebär bland annat att det måste vidtas konkreta åtgärder för att skydda samers land, vatten, kultur och miljö. Det borde vara självklart att ska ratificera 169 och garantera samer de rättigheter som anges där. Så ser det tyvärr inte ut. Att inte lyckats ratificera 169 är förstås inte heller bra för konventionens ställning och för möjligheterna att sätta tryck på andra länder i världen att ratificera den. har vid ett flertal tillfällen kritiserat för brister när det gäller samernas rättigheter som urfolk. kritiserades för att inte ha tagit tillräcklig hänsyn till samebyarna i samband med olika gruvetableringar och kommittén uppmanade då även den att stoppa processen kring etableringen av en nickelgruva i , söder om , i väntan på att kommittén utrett frågan om huruvida gruvplanerna stred mot . I tidigare rapporter har kommittén även uttryckt oro över att den svenska minerallagen tillåter stora industriprojekt och andra aktiviteter inom samiskt område, utan samernas fria och förhandsinformerade samtycke. har dessutom rekommenderat att ändra lagstiftningen för att ge samerna ett större inflytande över sitt landområde så att samernas rättigheter överensstämmer med FN:s konventioner. Därför vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att ska ratificera 169 och i så fall när?
ip · H210428 · 2015-03-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:428 Ökad konkurrens på järnvägsnätet av (M) till Statsrådet (S) avgår bolaget första avgång mellan och . Det innebär att SJ konkurrensutsätts ordentligt på denna lönsamma sträcka. För resenärerna innebär det fler avgångar och lägre priser. Uttalanden från representanter från de två regeringsbärande partierna, Socialdemokraterna och , tyder på att det finns en konflikt mellan hur partierna ser på denna utveckling. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet gjort ställningstagandet att det är positivt med ökad konkurrens på det svenska järnvägsnätet? Tänker statsrådet verka för ökad konkurrens på vårt järnvägsnät?
ip · H210429 · 2015-03-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:429 Varsel och jobb som försvinner av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Den senaste månaden har varit en dyster tid med flera stora varsel om uppsägningar som lämnats. Det är mycket stora varsel inom telekombranschen. varslade 1 000 personer i . varslade 2 200 anställda, som i en förlängning kan innebära total nedläggning av arbetsplatser. har över 4 000 personer varslats om uppsägning i branschen. Även mindre varsel kan få stora konsekvenser. På i är det 210 varslade och 130 anställda på ett plåtföretag i . Effekten av dessa varsel är ofta kännbara för hela bygden, inte bara de uppsagda och deras familjer. I flera fall är samhället beroende av företagets etablering, och liknande arbeten finns ej att få. Svensk arbetsmarknad går igenom snabba omställningar. Automatisering, digitalisering, hård konkurrens från länder med billigare arbetskraft och mindre efterfrågan är några orsaker. Svenska storföretag växer mer utomlands än i . Svensk industri är inte längre vad den varit, branscher försvinner, andra omvandlas och utvecklingen går snabbt. Detta ställer stora krav på omställning och nya chanser för de anställda men också omställning för företag så att nya jobb växer fram. Därmed ställs också krav på politiken om ett gynnsamt företags- och arbetsgivarklimat. Förslagen är tyvärr mycket få från regeringen. Det har talats om försämringar, olika skattehöjningar och att det blir dyrare att anställa med mera. Arbetsförmedlingens arbete kritiseras, och vi vet att deras effektivitet inte är god överallt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att skapa goda förutsättningar för nya jobb i ? Hur avser ministern att se till att Arbetsförmedlingens resurser används så att omställningen för dem som står utan arbete blir bra och effektiv?
ip · H210430 · 2015-03-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:430 Ett längre arbetsliv av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetsmarknadsminister har påtalat vikten av att fler arbetar längre upp . Ett välkänt faktum är att vi lever allt längre och är friskare långt upp . Den demografiska utvecklingen ställer allt högre krav på den arbetsföra delen av befolkningen att klara resurser till pensioner, skola, vård och omsorg. Vi menar att man måste göra allt för att underlätta ett förlängt arbetsliv – i bägge ändar. behöver den kompetens och erfarenhet som finns hos 40- och 50-talister, till exempel ingenjörer, sjuksköterskor och många andra erfarna yrkesmänniskors kompetens, som är svår att ersätta och hitta . Inom vissa branscher skriker man efter välutbildad arbetskraft när deras anställda börjar närma sig pensionen. Det råder exempelvis akut brist på behörig personal inom vården och skolan. Här gör många äldre en viktig insats för välfärden. Det har också tillkommit många särskilda veteranföretag där pensionerade erbjuder tjänster av olika slag, vilket är ett värdefullt tillskott inom tjänstesektorn. Under Alliansens regeringstid mer än fördubblades antalet som jobbar ! Vi har stimulerat människor att fortsätta arbeta på olika sätt, med högre jobbskatteavdrag, med lägre löneskatt och har gjort det enklare och billigare att starta och driva företag. Detta avser regeringen att försämra. Trots det uppenbara behovet av äldres kompetens på svensk arbetsmarknad avser regeringen att göra det dyrare för äldre att arbeta, med en extra löneskatt för dem som fyllt . För dessa höjs arbetsgivaravgiften med närmast en fördubbling. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur ser ministern och regeringen på äldres insatser på svensk arbetsmarknad? Ser man behovet och, i så fall, hur ska ministern och regeringen få äldre att fortsätta att arbeta om man försämrar villkoren?
ip · H210431 · 2015-03-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:431 Förutsättningar för havsbaserad vindkraft av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) planerar för att investera i vad som kan bli största havsbaserade vindkraftspark i . Bolaget har i första hand yrkat på en park med 700 vindkraftverk, på en samlad effekt på , och i andra hand har bolaget yrkat på tillstånd för att upprätta 350 vindkraftverk, med en samlad effekt på . motsvarar effekten från tre reaktorer. Projektet skulle utöver att generera förnybar el till fastlandet även ge jobbmöjligheter i regionen. Beskedet om slutligt tillstånd för att upprätta vindkraftparken har dock dragit ut . Mark- och miljödomstolen har gett klartecken för att starta bygget av vindkraftsparken, men det slutliga beslutet fattas av regeringen. Med anledning av detta frågar jag klimat- och miljöminister : Vad avser ministern att göra för att möjliggöra Offshores satsningar på havsbaserad vindkraft i ?
ip · H210432 · 2015-03-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:432 Åtgärder mot den organiserade brottsligheten av (FP) till Statsrådet (S) De hänsynslösa skjutningarna i i visar återigen att samhället, lokalt som nationellt, måste fortsätta sitt arbete. Dels finns det lokala ansvaret med att förebygga brott, dels finns staten och de nationella myndigheterna, exempelvis Nationella operativa avdelningen, som har ett ansvar att agera med full kraft mot den organiserade brottsligheten oavsett var den opererar. har för drygt en månad sedan avslutat en så kallad särskild insats i . För är det viktigt att riksdag och regering skickar en glasklar signal om vad som gäller i arbetet mot de kriminella gängen och nätverken. noterar att det i regeringens regleringsbrev till inte står någonting om den grova organiserade brottsligheteten. Därför är vi angelägna om att följa upp hur arbetet kan föras vidare. och Alliansen skärpte straffen för vapenbrott. En vapenamnesti har genomförts. Problemet med illegala tunga vapen är dock också fortsättningsvis ett allvarligt samhällsproblem. Mot bakgrund av händelserna har jag följande frågor till statsrådet : Avser statsrådet att lägga fram förslag för att ytterligare öka polisens möjlighet att effektivt komma åt de kriminella nätverken? Avser statsrådet att lägga fram förslag för att ytterligare komma åt problemet med illegala tunga vapen som används vid grov brottslighet? Avser statsrådet att ge ytterligare uppdrag åt med anledning av händelserna i ?
ip · H210433 · 2015-03-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:433 Nedläggningshotet mot och konsekvenserna för utbyggnad av (M) till Statsrådet (MP) Frågorna kring vara eller icke vara är många och blir fler ju som fortlöper innan man får ett besked. En effekt av denna limbo som man slängt in i är bland annat att den planerade utbyggnaden av till måste försenas. Anledningen till detta är att man måste flytta flera hangarer på flygplatsområdet om det ska vara möjligt att dra spårvägen vidare förbi flygplatsen till en kostnad som flygplatsens ägare inte kan räkna hem med mindre än att man får besked om att flygplatsen ska få vara kvar. Resultatet blir att den utbyggnad som var tänkt att börja 2016 får invänta besked från regeringen om får vara kvar. I det fall flygplatsen ska läggas ned kan inte byggnationerna påbörjas förrän detta har skett och hangarerna ska rivas. Detta får såklart stora effekter för och utvecklingen i det forsknings- och innovationskluster som finns i , som är oerhört viktigt för regionens utveckling och konkurrenskraft inom it-området. Mot bakgrund av bland annat detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet tidigare varit medveten om de konsekvenser som nedläggningshotet mot har fått för utbyggnaden av till ? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkerställa att Kistagren kan börja byggas enligt plan ?
ip · H210434 · 2015-03-24 00:00:00 — Interpellation 2014/15:434 Valhemligheten och det svenska valsedelssystemet av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Med anledning av det eventuellt förestående extra valet gästades av . Jag tog då upp den kritik som riktas mot för att vi inte tillräckligt respekterar principen om hemliga val, det vill säga omständigheten att de som ska rösta är tvungna att välja sin valsedel inför öppen ridå, såvida man inte har varit förutseende nog att ha med sig valsedeln hemifrån. I samband med höstens val var det ett antal statsvetare som kritiserade denna ordning på (). Min fråga till gällde om man hade funderat på detta och i så fall – hade man några tankar om hur systemet kan förbättras? Krävs det regeländringar eller skulle det räcka med att myndigheten skriver nya anvisningar? Från gjordes klart att vad som behövs är en översyn av hela valsedelssystemet. förklarade att man är bunden av regelverket som säger att valsedlar ska tillhandahållas i närheten av ”skärmarna” i vallokalen. I strikt mening anses valhemligheten inte vara röjd, eftersom väljarna kan plocka med sig samtliga partiers valsedlar in i valbåset. Gör man så avslöjar man inte vad man röstar på. deltog statsrådet i en utfrågning på i . Själv hade jag ingen möjlighet att närvara men har tagit del av evenemanget via länken . Statsrådet får bland annat en fråga som just tar upp kritiken mot den bristande valhemligheten i och frågeställaren undrar om det är något som statsrådet tänker titta på. På det svarar statsrådet ja, och om jag uppfattar inspelningen korrekt välkomnar de kritiska rapporterna och tycker det är ”ovärdigt” att ska behöva få den typen av kritik. Att döma av statsrådets svar på är vi överens om att kritiken mot den svenska valhemligheten är befogad och att det är demokratiskt tveksamt med ett system där väljarna i närvaro av andra tvingas plocka på sig alla partiers valsedlar för att inte avslöja på vilket parti man lägger sin röst. Dessutom innebär det ju en kapital- och miljöförstöring av stora mått att, som vid senaste valet, trycka upp och distribuera långt över 600 miljoner valsedlar, varav bara någon futtig procent kommer till användning. Förutsatt att inget extra val kommer att utlysas under resterande mandatperiod är det kvar till nästa val. Jag vill därför ställa följande fråga till kultur- och demokratiminister : Vad vill ministern göra för att det svenska valsedelssystemet ska nå upp till godtagbara krav på bevarad valhemlighet i valet ?
ip · H210435 · 2015-03-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:435 Matchningsanställningar av (C) till Arbetsmarknadsminister (S) Den tidigare alliansregeringen initierade en utredning om att införa matchningsanställningar som ett komplement till sysselsättningsfasen i jobb- och utvecklingsgarantin (fas 3). presenterades den utredningen för regeringen. Förslaget med matchningsanställningar innebär att individen får en anställning hos en matchningsaktör, med löner och villkor enligt avtal. Matchningsaktören kan till exempel vara rekryteringsföretag, omställningsföretag, sociala företag, utbildningsföretag och bemanningsföretag. Individen utför sitt arbete hos ett kundföretag, som betalar matchningsaktören för tjänsten. Matchningsaktören blir en spindel i nätet och bidrar till att minska den osäkerhet en arbetsgivare kan känna inför att pröva en person som varit utan arbete en mycket . Matchningsanställningen innebär en trygghet för individen, som oavsett hur matchningen mellan en individ och en specifik arbetsplats fungerar har sin anställning och lön hos matchningsaktören. Matchningsanställningarna syftar till att sänka trösklarna för långtidsarbetslösa att komma in på arbetsmarknaden. finns en utredning på plats som föreslår hur regeringen kan gå vidare med frågan om att införa matchningsanställningar. Så med anledning av ovanstående undrar jag följande: Hur avser arbetsmarknadsministern och regeringen att gå vidare med förslaget om att införa matchningsanställningar?
ip · H210436 · 2015-03-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:436 Statliga jobb ute i landet av (M) till Statsrådet (S) har annonserat att man tänker anpassa sin organisation. Man har arbetat fram en långsiktig inriktning för en organisation utifrån vissa principer. Där framgår tydligt att man behöver minska antalet orter man finns på. Det betyder att lokalkontor ute i landet kommer att läggas ned, vilket innebär ännu färre statliga jobb ute i landet. Just nu är det oroligt på många håll i , från till . I ryktas det dessutom om att även kommer stänga ned. På många orter är samordnat med andra myndigheter, som Arbetsförmedlingen, och , så nedläggningar av kontor kan få större konsekvenser även för annat än skatte- och folkbokföringsärenden. Det hävdas att det inte är av ekonomiska skäl lägger ned kontor utan att man vill ha en långsiktigt hållbar verksamhet. Den tanken kan väl alla sympatisera med – men vad betyder det? I ett läge där allt större del av verksamheten hanteras digitalt – här är väldigt framgångsrikt – finns det inte längre en direkt koppling till personliga besök. Eftersom man har sett till att kontoren har specialiserat sig torde inte heller kompetens eller personalrekrytering vara ett problem. Det har visat sig att man inte har problem att rekrytera och att man har lägre personalomsättning än i storstäderna. I exempelvis arbetar man med registervård, i med personer som jobbar utomlands. I båda fallen har man byggt upp sina specialkompetenser. Personalen med just denna kompetens finns rent faktiskt just nu här, inte i storstäderna. Statsrådet har vid upprepade tillfällen sagt sig arbeta för att behålla eller till och med utöka antalet statliga jobb ute i landet. Mina frågor rör hur det rent praktiskt går till. Jag vill mot denna bakgrund fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på konsekvenserna av att flera orter ute i landet mister jobbtillfällen när lägger ned kontor? Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att inte fler statliga jobb ska lämna landsbygden? Anser statsrådet att statliga verk och myndigheter har ett regionalpolitiskt ansvar? Om ja, vad innebär det, och hur följs det upp? Om nej, hur tänker statsrådet säkerställa att statliga jobb inte centraliseras till storstadsregionerna?
ip · H210437 · 2015-03-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:437 Avskaffandet av fritidspeng av (M) till Statsrådet (S) har i rapporten (, Levnadsförhållanden rapport 116, 2009) kommit fram till att barn som lever i ekonomiskt utsatta hushåll har begränsade möjligheter till en aktiv fritid. Rapporten visar också att barn som lever i ekonomiskt utsatta hushåll tenderar att i mindre utsträckning än andra barn spela instrument och vara med i . Mot bakgrund av att barn och unga i ekonomiskt utsatta hushåll är underrepresenterade i organiserade fritidsaktiviteter ansåg alliansregeringen att det fanns starka skäl att förstärka möjligheten för barn i dessa hushåll att få en aktiv fritid. Alliansregeringen beslutade därför om att införa en fritidspeng för barn i hushåll med försörjningsstöd. Förslaget trädde i kraft . Syftet med fritidspengen är att förbättra möjligheterna för barn i ekonomiskt utsatta familjer att delta i organiserade fritidsaktiviteter i samma utsträckning som andra barn. Målgruppen för fritidspengen är alltså barnen. vill regeringen avskaffa fritidspengen. Regeringen menar att de utsatta barnens behov av fritidsaktiviteter ska tillgodoses genom att i stället använda de medel som avsatts för fritidspengen till att höja försörjningsstödet. Hälften av remissinstanserna avstyrker regeringens förslag. Remissinstanserna kan bland annat inte se hur en höjning av försörjningsstödet skulle ha avgörande betydelse för det område och det behov som regleras genom fritidspengen. Dessutom framförs att regeringen, innan ett beslut om avskaffande av fritidspengen fattas, bör presentera andra mer precisa insatser och utvärdera fritidspengens påverkan på utsatta barns deltagande i fritidsaktiviteter. Jag vill därför fråga statsrådet : På vilket sätt menar statsrådet att ett avskaffande av fritidspengen kommer att öka utsatta barns deltagande i fritidsaktiviteter?
ip · H210439 · 2015-03-24 00:00:00 — Interpellation 2014/15:439 Det palestinska fördömandet av utrikesministerns agerande av (M) till Utrikesminister (S) beslöt regeringen att erkänna som stat och därefter att höja det svenska biståndet till med . Utrikesministern sa då att detta förbättrade möjligheter att ställa krav på bland annat arbetet för tillvaratagande av mänskliga rättigheter i . valde bland annat att fördöma utrikesminister för att hon kritiserat för spöstraffet riktat mot en regimkritisk bloggare. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till utrikesministern: Hur ser utrikesministern på fördömande av henne ställt i relation till det utlovade extra kravställandet på ? Hur bedömer utrikesministern efterlevnad av mänskliga rättigheter, för exempelvis hbtq-personer? Hur kommer det svenska kravställandet på med inriktning mot mänskliga rättigheter att ta sig uttryck framöver?
ip · H210440 · 2015-03-24 00:00:00 — Interpellation 2014/15:440 Jobbskatteavdragens koppling till grov brottslighet av (M) till Statsrådet (S) Inrikesminister sa i en direktsänd intervju i Aktuellt med anledning av morden i att jobbskatteavdragen var en bidragande orsak till dessa. Ministern sa bland annat: ”De senaste 10–15 åren har det varit dåligt. Sociala klyftorna, arbetslösheten ökat, skolresultaten sjunkit, därför behövs fler åtgärder.” ”Jag tror att dagordningen och samhällsutvecklingen varit en annan. Man har pratat skattesänkningar och jobbskatteavdrag och andra saker i mycket högre grad än vad man pratat förorter.” Med anledning av statsrådet uttalande i SVT önskar jag få svar på följande: På vilket sätt bär jobbskatteavdragen skulden för skottdåden? Anser statsrådet att morden kunnat undvikas om jobbskatteavdragen inte genomförts? Finns det andra begångna brott som har sin orsak på grund av genomförda jobbskatteavdrag?
ip · H210441 · 2015-03-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:441 Genomförande av förslag av (M) till Finansminister (S) har vi kunnat se en utveckling där den svenska företagsskattebasen alltmer eroderats genom inte sällan aggressiva skatteupplägg som i den allmänna debatten refererats till som ”räntesnurror”. Då frågan tydligt nonchalerades av regeringen landade det på Alliansens bord att snabbt hantera en lagtekniskt mycket komplex fråga. Detta gjordes i två steg genom olika typer av begränsningsregler som i stor utsträckning hanterade problemet, åtminstone för stunden. Regeländringarna var dock endast avsedda som temporära åtgärder och inte en långsiktig lösning, detta då de är ytterst tekniskt komplicerade och svårtolkade. För att attrahera utländskt kapital till behövs enkla och tydliga regelverk. Därför tillsatte den tidigare alliansregeringen en företagsskattekommitté som bland annat skulle presentera mer långsiktigt fungerande regelverk, vilket den också gjorde. ligger frågan på finansministerns bord. Att få till stånd en ny lagstiftning är viktigt för landets långsiktiga konkurrenskraft. Det är också centralt att regeringen genomför förslag i dess helhet. Att till exempel bara genomföra de presenterade avdragsbegränsningarna utan att införa det kompenserade finansieringsavdraget skulle kraftigt försämra attraktionskraft som investeringsland. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansministern: Kommer finansministern att ta initiativ till ett genomförande av förslag att företagens räntekostnader och andra finansiella kostnader bara ska få dras av mot ränteintäkter och andra finansiella intäkter? Kan finansministern garantera att verka för att förslaget om finansieringsavdrag genomförs så att konkurrenskraft inte försämras?