ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H31026 · 2015-09-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:26 Skatteintäkter från nedtrappning av jobbskatteavdraget av (M) till Finansminister (S) En av mest aktade nationalekonomer, , har utvärderat Socialdemokraternas förslag att trappa av jobbskatteavdraget för högre inkomster. Med anledning av att samma förslag (med mindre justeringar) återfinns i budgetpropositionen har skrivit följande i Ekonomisk debatt: ”Enligt en utvärdering av och (2014) gav det ursprungliga socialdemokratiska förslaget att fasa ut jobbskatteavdraget praktiskt taget inga effekter på skatteintäkten. Av de ca av skatteintäkten som beräknas vid en mekanisk (statisk) utvärdering, utan att ta hänsyn till beteendeeffekter, kvarstår ingenting när vi tar hänsyn till förväntade beteendeeffekter i form av ett minskat arbetsutbud. Även om den i budgetpropositionen aktuella reformen skiljde sig något så torde detta resultat gälla i stort. Fler berörs då avtrappningen av jobbskatteavdraget börjar vid en lägre inkomst, men blir marginalskatten något lägre under hela avtrappningen.” Trots kritiken mot förslaget finns inte någon djupgående konsekvensanalys av förslagets beteendeeffekter i budgetpropositionen. Detta trots att har tillgång till utvärderingsverktyg som mikrosimuleringsverktyget Facit och att det finns ett mycket robust vetenskapligt stöd för att höjda marginalskatter på höga inkomster leder till färre arbetade timmar. Att vara återhållsam med vilka beteendeförändrande effekter skattesänkningar har finns det en viktig försiktighetspoäng i. Att bygga glädjekalkyler för skattesänkningar leder lätt till underskott i offentliga finanser. För skattehöjningar, däremot, bör den omvända principen gälla. Att höja en skatt och förvänta sig högre skatteintäkter än vad samma höjning faktiskt inbringar skapar lika mycket hål i offentliga finanser om samma resurser intecknas för att öka offentliga utgifter. Detta är precis vad regeringen nu gör. Det är inte en ansvarsfull ekonomisk politik att finansiera reformer med glädjekalkyler över hur mycket pengar skattehöjningar kommer att inbringa. Med anledning av detta vill jag fråga finansministern: Hur förhåller sig finansministern till de beräkningar som pekar på att en nedtrappning av jobbskatteavdraget inte kommer att inbringa de skatteintäkter som budgetpropositionen anger? Hur förhåller sig finansministern till det mycket robusta forskningsstöd som finns till stöd för att höjda marginalskatter leder till färre arbetade timmar?
ip · H31027 · 2015-09-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:27 Sjunkande intäkter från arbetsgivaravgifterna av (M) till Finansminister (S) Enligt tabell 7.13 på s. 373 i budgetpropositionen kommer statens intäkter från arbetsgivaravgifterna att minska i förhållande till vårpropositionens prognoser. reviderar regeringen upp prognoserna för tillväxten och sysselsättningen. Frågan är hur detta går ihop. Sammantaget rör det sig om dryga 4 miljarder . Regeringens främsta finansieringskälla till de reformer man presenterat i vår- och budgetpropositionerna är höjningen av arbetsgivaravgifterna för ungdomar. I full effekt beräknas förändringen inbringa nästan i ökade skatteintäkter. Eftersom regeringen vägrar att ta hänsyn till sina reformers beteendeförändringar är det dock sannolikt att intäktskalkylerna överdrivs. Ju fler ungdomar som förlorar jobbet till följd av regelförändringen, desto mindre kommer skattehöjningen att inbringa. Frågan är helt enkelt om regeringen överdrivit hur mycket pengar höjningen av ungdomsarbetsgivaravgifterna kommer att ge. Prognosförändringen ger en antydan om detta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Hur förklarar finansministern att intäkterna från arbetsgivaravgifterna minskar i förhållande till tidigare prognoser som tillväxten och sysselsättningen spås öka? Har finansministern korrekt redovisat intäkterna från sin höjning av arbetsgivaravgiften för unga?
ip · H31029 · 2015-09-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:29 av (M) till Utrikesminister (S) Vi närmar oss nu ett sedvanligt så kallat presidentval i sista diktatur, . har vi kunnat se ett traditionellt mönster av frisläppande av politiska fångar inför valet och andra kosmetiska förbättringar som brukar äga rum innan internationella observatörer anländer till landet. Fortsatt kvarstår kraftiga inskränkningar i demokratiska fri- och rättigheter, medierna är starkt begränsade och censurerade, mänskliga rättigheter åsidosätts och mycket annat saknas för att landet skulle kunna kallas en demokrati. Sedan det brutala våldet mot folket som samlats för att manifestera mot det omfattande valfusket valnatten 2010 samt på grund av det fortsatta förtrycket av de oppositionella i landet har EU, med starkt och drivande stöd av , infört omfattande, effektfulla och för regimen kännbara sanktioner mot . roll och inflytande i dessa frågor, oftast i samarbete med , ska inte underskattas. finns tendenser och klara strömningar som vill luckra upp sanktionerna och driva en mindre kraftfull politik mot regimen i . Medlingsrollen för den vitryske presidenten i kölvattnet av den ryska invasionen av och annekteringen av kan tänkas vara en av anledningarna till detta. Oavsett har inga substantiella förbättringar kunnat ses gällande reformer på det demokratiska området i . Det finns alls inga rimliga anledningar att luckra upp sanktioner och visa en mer välkomnande attityd från EU:s sida. Mina frågor till utrikesminister är med anledning av ovanstående: Är det utrikesministern och den ståndpunkt även i fortsättningen att EU:s sanktioner, och policyn kring dessa, ska ligga fast, inkluderat att de snabbt kan utökas och kompletteras vid fortsatt förtryck och övergrepp på demokratiska principer från den vitryska regimens sida? Kommer utrikesministern och den även i fortsättningen att på ett tydligt och kraftfullt sätt vara pådrivande i frågan om sanktioner tills verkliga demokratiska reformer antas och genomförs i ?
ip · H31030 · 2015-09-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:30 Motköp i samband med vapenaffärer av (V) till Försvarsminister (S) Än en gång har tveksamheter runt motköp i vapenaffärer avslöjats, och än en gång har det ljugits kring vapenaffärer. Den här gången handlar det om JAS Gripen-affären med . har avslöjat att motköpet bestått av gratis utbildning till 37 av den thailändska militärdiktaturens officerare, detta trots att officiella svenska företrädare förnekat förekomsten av motköp. I det här fallet kan summans relativa obetydlighet lämnas därhän, såvida det inte bara är toppen av ett . Det är i stället principerna med motköp och ljugande kring detta som bör diskuteras. I den betydligt större JAS Gripen-affären med påstås det att inga motköp förekommer, enbart tekniköverföring. Men förekomsten av motköp förnekades ju också i affären med , trots att det uppenbarligen förekommit. Mot bakgrund av detta vill jag fråga försvarsminister följande: Kände försvarsministern till de ”stipendier” som erbjudits de 37 thailändska officerarna inom ramen för JAS Gripen-affären med ? Kan försvarsministern förklara varför detta har hemlighållits? Hur anser försvarsministern att trovärdigheten ska kunna återerövras när det gäller tidigare uttalanden om motköp? Vilka mer principiella slutsatser drar försvarsministern av det inträffade?
ip · H31031 · 2015-09-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:31 Samlad styrning och planering av totalförsvaret av (FP) till Försvarsminister (S) I propositionen (2014/15:109) Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 skriver regeringen att den, mot bakgrund av det försämrade omvärldsläget, anser att planeringen för totalförsvaret behöver återupptas. Regeringen framhåller även vikten av en ”samlad styrning av planeringen för totalförsvaret”. Regeringsbildningen innebar emellertid att bland annat Myndigheten för samhällssäkerhet och beredskap (MSB) kom att hamna inom inrikesministerns beredningsområde. Med anledning av vad som ovan anförts vill jag veta vilka åtgärder försvarsminister är beredd vidta för att garantera en samlad styrning och sammanhållen planering av det svenska totalförsvaret.
ip · H31032 · 2015-09-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:32 Förankring av försäljningsprocess av tyskt brunkol av (M) till Närings- och innovationsminister (S) har via ett pressmeddelande lämnat beskedet att de kommer att ta ytterligare ett steg i försäljningsprocessen av tyskt brunkol – detta som ett steg i att ställa om energiportföljen. Avsikten är att sälja gruv- och produktionstillgångar i . Även vattenkraftstillgångar bestående av tio vattenkraftverk, huvudsakligen geografiskt placerade i regioner närbelägna brunkolsdistriktet, kan komma att ingå i en försäljning, dock enbart som en del av försäljningen av brunkolstillgångarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Om hittar en köpare och går vidare i försäljningen, hur avser regeringen och närings- och innovationsminister att förankra försäljningen av de av tillgångar som berörs av försäljningsprocessen i ?
ip · H3104 · 2015-09-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:4 Jobben i energisektorn av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) som näringsminister använder uttryck som ”exportoffensiv” ökar energiminister kostnaderna på exportindustrin genom höjningen av effektskatten. gick ut med att man skulle behöva stänga av två av kärnreaktorerna på , på grund av höjningen av effektskatten. gick Eon i ut med liknande nyheter. Två av kärnreaktorerna i måste stängas. När kärnreaktorerna stänger försvinner arbetstillfällen. Bara i hotas 2 000 jobb av att reaktorerna försvinner. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Anser arbetsmarknadsministern att regeringens ökade kostnader för energisektorn kan vara ett hot mot arbetstillfällena i energibranschen?
ip · H3105 · 2015-09-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:5 Jobben i exportindustrin av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringens jobbsatsningar baseras på en utbredd bidragspolitik. Höjningen i a-kassan är bara en åtgärd av många i ledet av detta. Men detta kostar pengar, och tyngden av den kostnaden ligger på jobben och företagen. Regeringen har föreslagit skattehöjningar på , och av dem slår mot jobb och företagande. som näringsminister använder uttryck som ”exportoffensiv” ökar energiminister kostnaderna på exportindustrin genom höjningen av effektskatten. Enligt energiministern skulle en höjning av skatten på termisk effekt, den så kallade effektskatten, öka energikostnaderna med ett öre (). För industrin, och i synnerhet den elintensiva industrin, blir kostnaderna påtagliga som en konsekvens av detta. exportindustri prövas allt hårdare, eftersom den internationella konkurrensen ökar ihop med den internationella prispressen. Om industrier och export belastas med ökade kostnader försvinner jobben. Mitt hemlän, , har en stark historia av basindustri. Skogs- och järnindustrin är alltjämt en mycket viktig del för såväl den värmländska som den svenska tillväxten och för våra jobb. Jag är därför starkt oroad över regeringens kraftiga kostnadsökning för våra företag och inte minst gällande den energiintensiva industrin. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Vilka risker ser arbetsmarknadsministern för jobben i exportindustrin när man höjer kostnaderna för industrierna?
ip · H3106 · 2015-09-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:6 Handgranat mot polisbuss av (SD) till Statsrådet (S)
ip · H3107 · 2015-09-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:7 Omprioritering av biståndet för att möta det akuta behovet av (M) till Statsrådet (MP) WFP är underfinansierat. Det saknas för att täcka behoven. är en av världens största givare till multinationella organisationer, där just nu (), Världslivsmedelsprogrammet (WFP) och FN:s kontor för humanitärt bistånd (Ocha) tillhör de viktigaste. Vi får nu tydliga signaler om skriande resursbrist. WFP når 6 miljoner människor i och därtill många flyktingar i regionen. Men det saknas medel. Vi anser att vi kan och bör göra mer och att omgående bör göra omprioriteringar inom biståndet för att till exempel kunna svara upp mot FN:s humanitära appell. Min fråga till statsrådet är: Varför omprioriterar inte regeringen i nuvarande budget för att möta det akuta behovet?
ip · H3108 · 2015-09-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:8 Regeringens prioriteringar av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Jobb skapas främst i företag som växer och vågar anställa. En åtgärd som riskerar att slå mot jobben är höjningen av a-kassan. höjde regeringen taket i a-kassan till per dag och till därefter. Regeringen borde i stället fokusera på att fler människor ska kunna kvalificera sig för att få a-kassa genom att möjliggöra för fler jobb. Regeringens jobbsatsningar baseras på en utbredd bidragspolitik. Höjningen i a-kassan är bara en åtgärd av många i ledet av detta. Men ökade bidragsåtgärder kostar pengar, och tyngden av den kostnaden ligger på jobben och företagen. Regeringen har föreslagit skattehöjningar , och av detta slår mot jobb och företagande. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Varför satsar ministern och regeringen på att bygga ut bidragssystemen i stället för att skapa nya vägar till fler jobb?
ip · H3109 · 2015-09-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:9 Drivkrafter till jobb av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Att förbättra drivkrafter till arbete är centralt för att fler ska komma i jobb. Det har vi exempelvis sett i och med införandet av jobbskatteavdragen. vill öka drivkrafterna ytterligare genom bland annat införandet av ett första-jobbet-avdrag. Tyvärr verkar regeringen snarare vilja minska incitamenten och drivkrafterna till arbete genom höjd a-kassa och ett borttagande av den bortre gränsen i sjukförsäkringen. Att höja ersättningarna för arbetslösa så mycket som regeringen gör utan att föra en politik för fler jobb är riskabelt. Den kraftiga höjningen av a-kassan gör det mindre lönsamt att arbeta och leder till ökad arbetslöshet. Detta i ett läge där det finns 400 000 arbetslösa i . Många av dem har aldrig ens kvalat in till a-kassan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad avser arbetsmarknadsministern att göra för att öka drivkrafterna till arbete?
· H21015 · 2015-10-15 12:01:32 — Vi socialdemokrater har ju sagt att vi står bakom ett turkiskt medlemskap. Frågan handlar för oss inte om ifall det blir av utan om när. Vi är självklart medvetna om att landet måste skydda sina minoriteter, garantera yttrandefriheten och sluta kränka de mänskliga rättigheterna. Det är också viktigt när vi diskuterar Köpenhamnskriterierna. Det finns nämligen tydliga krav på ett medlemskap. Vi anser också att det ligger i både och intresse att kurdfrågan löses på ett fredligt sätt. och EU måste ha fortsatt goda kontakter med , vilket utrikesministern också gav uttryck för. Jag menar att vi behöver inkludera snarare än att exkludera eller isolera landet när det gäller en fredlig lösning på konflikten. är också en viktig framtida part i fråga om relationerna med och utvecklingen i hela . I det arbetet är vi redo att hjälpa till med det vi kan. Jag vill tacka ledamöterna för synpunkterna. Jag tror förstås att det är vanskligt att tvinga någon till förhandlingsbordet. Det är alltid bättre om parterna vill komma till ett förhandlingsbord. Oavsett, kan vi bara önska oss eller erbjuda en roll. Genom politisk dialog och reformstöd, som vi ger både bilateralt och genom EU, understöder vi från svenskt håll processer och aktörer i . Det är dessutom väldigt viktigt att ha en öppen dialog, vilket vi har genom inte minst min kollega förstås och den dialog som organiseras via EU. Vi talar även om situationer vad gäller fri- och rättigheter i och den demokratiska framtiden för landet. Just nu är det en ganska svårbedömd situation. Nyvalet blir väldigt viktigt för den fortsatta utvecklingen i landet, både ekonomiskt och politiskt. Trots osäkerheten är nyckeln till framgång för såväl reformer som fredsprocess att vi fortsätter dialogen, genom att ibland trycka på men också genom att erkänna det som är framsteg och viktiga bidrag till den globala situationen, inte minst migrations- och flyktingsituationen. Där kommer vi att fortsätta betrakta som ett mycket centralt land att hålla öppen kontakt med. Tack för diskussionen och debatten! Överläggningen var härmed avslutad.
· H210765 · 2015-10-15 12:01:32 — Vi socialdemokrater har ju sagt att vi står bakom ett turkiskt medlemskap. Frågan handlar för oss inte om ifall det blir av utan om när. Vi är självklart medvetna om att landet måste skydda sina minoriteter, garantera yttrandefriheten och sluta kränka de mänskliga rättigheterna. Det är också viktigt när vi diskuterar Köpenhamnskriterierna. Det finns nämligen tydliga krav på ett medlemskap. Vi anser också att det ligger i både och intresse att kurdfrågan löses på ett fredligt sätt. och EU måste ha fortsatt goda kontakter med , vilket utrikesministern också gav uttryck för. Jag menar att vi behöver inkludera snarare än att exkludera eller isolera landet när det gäller en fredlig lösning på konflikten. är också en viktig framtida part i fråga om relationerna med och utvecklingen i hela . I det arbetet är vi redo att hjälpa till med det vi kan. Jag vill tacka ledamöterna för synpunkterna. Jag tror förstås att det är vanskligt att tvinga någon till förhandlingsbordet. Det är alltid bättre om parterna vill komma till ett förhandlingsbord. Oavsett, kan vi bara önska oss eller erbjuda en roll. Genom politisk dialog och reformstöd, som vi ger både bilateralt och genom EU, understöder vi från svenskt håll processer och aktörer i . Det är dessutom väldigt viktigt att ha en öppen dialog, vilket vi har genom inte minst min kollega förstås och den dialog som organiseras via EU. Vi talar även om situationer vad gäller fri- och rättigheter i och den demokratiska framtiden för landet. Just nu är det en ganska svårbedömd situation. Nyvalet blir väldigt viktigt för den fortsatta utvecklingen i landet, både ekonomiskt och politiskt. Trots osäkerheten är nyckeln till framgång för såväl reformer som fredsprocess att vi fortsätter dialogen, genom att ibland trycka på men också genom att erkänna det som är framsteg och viktiga bidrag till den globala situationen, inte minst migrations- och flyktingsituationen. Där kommer vi att fortsätta betrakta som ett mycket centralt land att hålla öppen kontakt med. Tack för diskussionen och debatten! Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H310100 · 2015-10-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:100 Avveckling av toppmodernt radarsystem av (KD) till Försvarsminister (S) Av Försvarsmaktens skrivelse FM2015-7003:1 framgår att avvecklingen av det toppmoderna radarsystemet ArtE 740 ska fortsätta. Själva radarsystemet ska demonteras från de splitterskyddade terrängfordon systemet är monterat i. Fordonen kännetecknas av hög rörlighet i kombination med ett mycket gott skydd mot olika former av vapenverkan och elektroniska störningar. Radarsystemet ArtE 740 utgör själva kärnan i amfibiebrigadens spanings- och ledningssystem för spaning mot såväl luft- som vattenyta. Bland systemets egenskaper återfinns också möjligheten att samverka med sensorer i andra förband. Försvarsberedningen skriver i departementsskrivelsen Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid (s. 59) att ”en kustrobotvariant för basering på bör tillföras”. För att återanskaffa kustrobot till Försvarsmakten, vilket beredningen föreslår, krävs radarsystemet som hotas med avveckling. Att avveckla systemet , för att bara inom vara tvungen att återigen införskaffa motsvarande system för att kunna driva kustrobotsystemet verkar för mig vara fullständigt ologiskt. Dessutom är det ett riktigt slöseri både med Försvarsmaktens och FMV:s resurser, för att inte tala om vilket slöseri det är med svenska medborgares säkerhet och skattebetalarnas pengar. Hur tänker försvarsministern hindra avvecklingen av ett system som Försvarsmakten med mycket stor sannolikhet kommer att behöva igen ? Avser försvarsministern att ta initiativ så att detta radarsystem överförs till förbandsreserven?
ip · H310101 · 2015-10-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:101 Avdragsrätt för gåvor av (M) till Finansminister (S) Vi moderater tycker att det är en glädjande utveckling att människor skänker pengar för att hjälpa utsatta människor runt om i världen. Det var också därför alliansregeringen införde en avdragsrätt om för gåvor till ett värde av . har vi sett en oerhört positiv utveckling av människors gåvor. Enligt gav 761 000 personer tillsammans bort . Det är en ökning med jämfört med året innan. Ingenting tyder på att människors givmildhet har minskat , och väl är väl det – vi upplever just nu väldigt oroliga tider i världen, med miljontals människor på flykt för att rädda sina liv. Från länder som , och kommer just nu tusentals människor till . meddelar på sin hemsida att de saknar resurser att hantera och fördela de både fysiska och monetära gåvorna från alla människor som vill hjälpa. I stället väljer regeringen att gå fram med ett förslag om att slopa avdragsrätten för gåvor. har väl ett politiskt förslag kommit så fel i tiden. Dessa kunde ha använts annorlunda. De kunde genom en stor hjälporganisation till exempel ha köpt 4,6 miljarder vattenreningstabletter, eller erbjudit 80 miljoner människor skydd från mässling genom vaccin. Saker som vi här i tar för givna. Avdragsrätten för gåvor sänder en viktig signal från politiskt håll om att vi vill öka drivkrafterna för människor att dela med sig – en signal som nuvarande regering inte vill sända. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister vad som är ministerns och regeringens prioritering för dessa .
ip · H310102 · 2015-10-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:102 Omprövning av synen på och av (M) till Närings- och innovationsminister (S) RUT- och ROT-avdragen är träffsäkra reformer som har sänkt trösklarna till arbete för dem som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden, där svarta jobb har blivit vita med pensionsgrundande inkomster och försäkringar för arbetstagarna. Företag har startats, utvecklats och expanderat. Detta har gett nya jobb och fler kunder. Fler människor kommer i arbete och underlättar vardagen för andra när tjänsteföretag startas och nyanställer. underlättar vardagen för bland annat småbarnsföräldrar, personer mitt i livet som har svårt att få tiden att räcka till, och seniorer. använde fler än en halv miljon människor RUT-avdraget. har rapporterat om hur svarta jobb blivit vita, och har gett en redogörelse för hur avdraget för hushållsnära tjänster har öppnat upp för ökat företagande, framför allt bland utrikes födda kvinnor. har regeringen beslutat att minska avdraget på RUT- och ROT-tjänster, och många företagare har flaggat för att de kommer att behöva lägga ned sina företag eller minska antalet anställda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister om ministern och regeringen är beredda att ompröva sin syn på och för att behålla viktiga vägar in på arbetsmarknaden för nyanlända.