· H210398 · 2015-04-21 13:02:07 — Herr ålderspresident, åhörare, och andra ledamöter som har kommit till den här interpellationsdebatten om Ojnareskogen och bevarandet av unika naturvärden! har frågat mig om jag avser att verka för att Ojnareskogen skyndsamt ska skyddas så att ytterligare exploatering omöjliggörs och naturvärden säkras, om jag avser att verka för att den så kallade stoppregeln, eller motsvarande lagändring, återinförs i för att stärka skyddet av hotade arter vid exploatering samt om jag avser att verka för att regeringen ska göra en gemensam prövning av tillåtligheten av verksamheterna Bunge Ducker och Bunge Stucks. hyser mycket värdefulla naturområden med naturvärden som bidrar till turistnäringen på . Flera av dessa ingår i det europeiska 2000. För att möta resultat från Europeiska kommissionens utvärdering av den svenska delen av Natura 2000-nätverket samt för att identifiera nationella brister i nätverket gav regeringen i uppdrag till länsstyrelserna att lämna förslag till nya Natura 2000-områden och kompletteringar av redan föreslagna områden. Uppdraget skulle genomföras i enlighet med riktlinjer från och redovisas till , 2015. på redovisade sin del av uppdraget till . överlämnade en del av redovisningen som rör till regeringen . Regeringen kommer att göra en samlad bedömning av de inkomna förslagen och därefter ta beslut om att föreslå nya och justerade Natura 2000-områden till . Processen att utse Natura 2000-områden sker enligt de vetenskapliga kriterier som anges i EU:s art- och habitatdirektiv. Regeringen kommer att bereda förslagen till nya Natura 2000-områden med målsättningen att färdigställa vår svenska del av Natura 2000-nätverket. Det är viktigt att vi har ett bra skydd för den biologiska mångfalden. Vi behöver fortlöpande följa och utvärdera om lagstiftningen ger ett tillräckligt skydd för hotade arter. Slutligen har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen ska göra en gemensam prövning av tillåtligheten av verksamheterna Bunge Ducker och Bunge Stucks. Låt mig, herr ålderspresident, säga följande: Utgångspunkten för denna frågeställning är att underrättade regeringen med stöd av 17 kap. 5 § och anförde att tillståndsprövning pågår av tre olika kalktäkter på norra . De olika prövningar som redovisas är domstolsprövningen av ansökningar om tillstånd enligt för täkter vid Bunge Ducker, Bunge Stucks och Klinthagen. Samtliga täkter bedrivs eller är tänkta att bedrivas utanför befintliga Natura 2000-områden. underrättelse är under beredning i , och som statsråd varken kan eller får jag föregripa ett sådant ställningstagande i denna pågående regeringsprövning. Jag vill tacka klimat- och miljöministern för svaret på mina frågor i interpellationen. Jag kommer ihåg , när jag senast var i Ojnareskogen på norra . Man kunde höra fåglarna kvittra. Flera olika sorters fjärilar flög omkring. Vi gick omkring på myrmarkerna, snokmyren och Ojnaremyr, som för tankarna till myrar som jag själv är van vid från . Det är helt enkelt en helt fantastisk och unik natur. Så är det. Ojnareskogen är kanske största vildmarksområde, tidigt utpekat av som en blivande nationalpark. Bredvid Ojnareskogen finns Bästeträsk, som är största sjö. Det är en väldigt viktig sjö också för tillgången till drickbart vatten på norra . Här vill företaget starta ett storskaligt kalkbrott, ungefär fyra gånger så stort som hela här i och . Det är helt uppenbart att en sådan storskalig industriell verksamhet skulle sätta punkt för Ojnareskogen, den här helt unika vildmarken, som vi känner den . Det här kalkbrottet skulle också äventyra möjligheterna att få bra vatten på norra . Det här har varit en fråga som har passerat flera domstolar . på har pekat ut just Ojnareskogen och föreslagit att den ska ingå i det Natura 2000-område som redan finns runt omkring det här området. Natura 2000 är en form av skyddade områden som finns inom EU:s regi. Det här förslaget upp av . Det var tänkt att Mark- och skulle ha haft slutförhandlingar i det här ärendet för lite drygt sedan. Men de sa: Vi väntar med de här förhandlingarna, för vi vill veta vad regeringen svarar på det konkreta förslaget från och . Vi vill veta ifall regeringen avser att utse området bredvid Bästeträsk, alltså Ojnareskogen, till ett Natura 2000-område. Den här frågan ligger helt och hållet i dina händer. Det är precis som du sa i en debatt i till dåvarande miljöministern. Då sa du så här: Du borde utse detta till ett skyddat område. på den här regeringens bord har ju möjligheten funnits att skydda området. Det är precis det som det handlar om: Regeringen måste fatta ett beslut. Att inte fatta ett beslut, , är också en form av beslut. Jag skulle vilja veta när regeringen kommer att sätta ned foten, och jag hoppas verkligen att regeringen tar sitt förnuft till fånga och utser Ojnareskogen till ett Natura 2000-område så att det kan skyddas . Även jag besökte Ojnareskogen . Jag hade hört talas mycket om detta unika område på norra , men jag blev ändå helt tagen. Det var en väldigt stor upplevelse att vandra bland dessa uråldriga träd med vår guide som berättade om alla de sällsynta växter och djur som finns i området. på pekar ut området där Ojnareskogen ligger som sitt absoluta toppobjekt för ett Natura 2000-område. För mig och var det väntat, liksom att delar den inställningen och har skickat över ärendet till regeringen. I sin hemställan till regeringen har många argument för att området måste skyddas. Jag ska bara återge två stycken. Det första lyder så här: Dess storlek och orördhet har få, om några, motsvarigheter i . Dessutom har området en exceptionellt hög artrikedom med ett mycket stort antal rödlistade arter. Området är föreslaget som nationalpark i nationalparksplan. Det andra stycket jag vill återge handlar om skogen: Skogen innehåller ett stort antal nyckelbiotoper och är på grund av varsamt brukande mycket gammal. Inom stora delar av området visar skogen på såväl trädkontinuitet som skoglig kontinuitet. Väster om är skogarna enligt en utförd landskapsanalys de viktigaste på hela för att bevara biologisk mångfald knuten till gammelskog på landskapsnivå. Detta område som vill skydda hyser som sagt unika naturvärden. Men här finns också något annat som är av största vikt för . Här finns vatten. är klassat som vattenbristområde. För såväl gotlänningarna som det gotländska jordbruket och den gotländska turismen är en säkrad tillgång på sötvatten, på riktigt dricksvatten, en ödesfråga. största sjö Bästeträsk har länge varit utpekad som den viktigaste reservvattentäkten på ön. Vattentäkten tas i full drift efter att Region har investerat 50 miljoner i infrastruktur, bland annat vattenledningar från sjön och ett nytt vattenverk i . Region håller också på att upprätta ett vattenskyddsområde för Bästeträsk, vilket beräknas vara färdigt . Det område där Ojnareskogen ligger och som nu vill skydda är ett tillrinningsområde för sjön . Bästeträsk och hela dess tillrinningsområde skyddades genom ett regeringsbeslut om ett så kallat miljöskyddsområde . Skyddsområdet omfattar förutom sjön till exempel hela Ojnaremyr och Tvärlingsmyr, som är föreslaget av att ingå i nätverket 2000. Regeringsbeslutet att skydda Bästeträsk mot all form av exploatering som kan ha negativ påverkan på vattnet togs av en socialdemokratisk regering ledd av . Jag vill fråga miljöminister vilken vikt hon och regeringen lägger vid vattenfrågan och de tidigare politiska ställningstagandena när nu regeringen ska besluta om Ojnareskogens framtid. Naturområdet kring och Ojnareskogen som vi nu talar om är ovärderligt. För vem kan sätta ett pris i kronor och ören på sådant som rödlistade djur- och växtarter eller för den delen rent dricksvatten, något som är själva förutsättningen för livet? Förvaltning i stället för förbrukning av naturresurser kan ge ekonomiska vinster på lång sikt och för många människor. Med lång sikt menar jag verkligen lång sikt, alltså bortom några decennier framåt i tiden eller rent av sekler. Med många menar jag alla berörda, inte minst de människor som bor i trakten samt kommande generationer. Den 2012 bortgångna , den enda kvinnliga vinnaren av ekonomipriset till minne, dokumenterade hur lokalbefolkningar över hela världen genom sinnrika sociala innovationer lyckades förvalta skogar, fiskrika vattendrag och andra allmänningar på ett uthålligt sätt. Den som lever i och av naturen har nämligen ett egenintresse av att motverka miljöförstöring. Ett framgångsrikt exempel väl värt att inspireras av är hummerfisket i den amerikanska delstaten . De lokala fiskarna är demokratiskt organiserade i råd som i praktiken avgör hur mycket som får fiskas och hur. De som fiskar i kustzonen måste själva äga sina båtar. Storbolagens fartyg med sina frånvarande ägare får hålla sig längre ut till havs på behörigt avstånd från hummerns föryngringsområden. Hummer och lokalsamhällen frodas i tack vare att lokalt näringsliv och delstatspolitiker samarbetar, medan utfiskning och avfolkning är en bister realitet vid många andra kuster, inte minst i grannstater. Det behövs just en sådan hänsyn i , inte minst nu när vi diskuterar området kring - en sådan hänsyn till alla berördas intressen och en långsiktig helhetssyn på samhällsekonomin. En viktig fråga överallt är förstås jobb och försörjning nu och . Turismen är en av de snabbast växande näringarna i , både vad gäller exportvärde och antal sysselsatta - ca 170 000 personer 2013, vilket är fler än de som är anställda av 16 av de stora svenska tillverkningsindustrierna, till exempel. Allt pekar på att turismen kommer att fortsätta öka och ha stor betydelse för sysselsättning och ekonomi i och på . Attraktiva svenska turistmiljöer kommer alltså att ha stor utvecklingspotential, och ligger redan i Sverigetoppen när det gäller turistindustrins relativa betydelse för ekonomin, som den råvarubaserade mineralutvinningsindustrin marginaliseras alltmer som andel av bnp, export och sysselsättning. Utvecklingen är den rakt motsatta för turistindustrin. Jag vill också nämna att ligger i topp i vad gäller företagarnas andel av sysselsättningen. Där finns alltså väldigt många entreprenörer. har tidigare klarat stora omställningar, exempelvis när militärförbanden avvecklades och lades ned. Det är inte särskilt många anställda i kalkindustrin men desto fler i turistindustrin på . Naturligtvis är detta väldigt relevant när man talar om Ojnareskogen, Bästeträsksområdet och norra framtid. Jag undrar därför hur miljöministern och regeringen tänker kring turismens betydelse för och hur förutsättningarna för turismen påverkas av ett Natura 2000-område vid Ojnareskogen. Som andra har sagt är det ett intressant område. Jag har själv druckit från Bästeträsk och vadat i dess iskalla vatten mitt . Men det handlar inte om vår egen privata relation till detta område, utan det handlar om vilken syn vi har . har föreslagit att det ska bli ett naturreservat. finns det äntligen en chans att fatta beslut om att det ska bli så. Det finns en enorm artrikedom. Men det handlar inte om några blommor på klipphällarna eller några insekter i norra skalbaggsartstätaste områden. Det är fantastiskt, men det är inte det som det handlar om. Det handlar om vilken syn vi har - en framtid där människor besöker för att imponeras av vår natur och där arbeten skapas inom turism och kultur, ett hållbart där vattenförsörjningen är säkrad och där man kan koppla av från stressen i naturen. Mot det ställs ett som inte i ett enda fall kan tänka sig att avstå från att gräva upp och gräva ur vår jord och lägga upp slagghögar. Det är ett där man föröder unika naturvärden för en kortsiktig jobbpolitik, där företag i princip utan avgifter kan uttömma framtida generationers naturresurser. Det är ett där det förs en ekonomisk politik , utan tanke på hållbarhet och ekologi, en jämlik arbetsmarknad eller lokalbefolkningens barnbarn. I praktiken handlar det om gruvhål eller resmål. Det handlar också om principer, att fördela våra resurser rättvist mellan generationer och människor, eller att man utan att ens få betalt låter företag suga musten ur både lokalbefolkningen och jorden. Allt detta sker i hopp om några jobb. Här har vi en modern, jämställd regering som utövar en modern jobbpolitik. Här finns ett perfekt exempel för regeringen att gå vidare med planerna och visa vilka jobb som finns på och vilka värden som man försvarar för framtiden. Här har regeringen chansen att visa en ny väg framåt för med hållbara jobb. Läs de bedömningar som forskarna på KTH gör av automatisering ! Även om man skulle skapa några jobb i gruvan skulle det inte ta förrän de är bortrationaliserade till joystickskötande killar eller tjejer i . Det blir få jobb för framtiden för pengarna och naturförstöringen. Varför inte satsa ? Jag hoppas verkligen att vår regering har möjlighet att visa vilka framtidssatsningar man tänker sig för . Tack för oerhört engagerade inlägg från flera riksdagsledamöter om den naturresurs som Ojnareskogen är och dess unika naturvärden! Vi har alla här hört personliga vittnesmål om när man har mött och sett i ögonen den gotlandssnok som fanns på stigen mellan de solbrända, ganska småväxta, oerhört uråldriga tallarna på denna myrmark. Jag har också blivit oerhört fascinerad av området. Det är en av pärlor, liksom många naturområden med denna artrikedom som vårt vackra land innehåller. Det är för att spegla olika naturområdens värden och för att bevara flera sådana värdekärnor av biologisk hänsyn och av naturmässig hänsyn för framtida generationer som arbetet med skyddade områden i bedrivs. Det var med de intentionerna som om Natura 2000-områden utvärderades i . Vi såg att det fanns flera biotoper och områden som kunde behöva kompletteras och stärkas. Det är det arbetet som länsstyrelserna över hela har jobbat mycket med. på har, som jag sa i mitt svar, redovisat att deras bedömning är att flera delar av områdena runt Bunge bör kompletteras i Natura 2000-hänseende. Det är ett förslag som de ska lämna vidare till , som också har gjort en bedömning enligt de kriterier som finns i art- och habitatdirektivet. Efter att underlaget har redovisats till regeringen ligger det nu på regeringens bord att ta ställning till förslag. Ledamoten har helt rätt i att regeringen ska fatta de beslut som behövs och ta ställning till den redovisning som har lagt fram. I den saken är vi helt överens. Vi är också överens om mitt tidigare resonemang om vem som har möjlighet att lämna området vidare till , eftersom Natura 2000 är ett nätverk av skyddsområden inom EU. Detta är processen. Jag har redogjort för att vi nu sitter på och bereder ärendet, liksom andra frågor på området - och ärenden som rör andra Natura 2000-områden. De som är intresserade kan se i allmänna handlingar att det har kommit in omfattande och komplexa handlingar till . De behöver en del beredning. Ärendena bereds, och regeringen återkommer när beslut har fattats och ställningstaganden har skett. Det har också kommit upp flera andra frågor om vatten. Jag är starkt medveten om den oro som finns för hur kalkbrytning på norra , inte minst runt Bunge, skulle påverka vattensituationen på norra . Jag vet att regionen gör flera undersökningar. Kommunen är ansvarig för vattenskyddsarbetet. Det är ett angeläget arbete där, liksom på andra ställen i , att säkra en god vattenförsörjning. Ingen lokalpolitiker och inget samhällsengagemang kan gå före att vi säkrar en bra och säker vattenkvalitet. Där finns arbete att göra också på . Det finns en fråga som jag över huvud taget inte har fått svar på från klimat- och miljöministern. Det är märkligt eftersom den finns med i min interpellation. Det är fråga nr 2 om regeringen avser att återinföra den så kallade stoppregeln, eller om regeringen kommer att lägga fram annan liknande lagstiftning. Stoppregeln, för dem som inte känner till den, var en bestämmelse som fanns i . Den sa att tillstånd för en täkt, att gräva djupt ned i marken, det man vill göra på , inte skulle ges om täkten riskerar att hota rödlistade växt- och djurarter. Stoppregeln togs bort av den tidigare borgerliga regeringen och röstades tyvärr också bort av 2009. Vi i var faktiskt det enda partiet som motsatte oss det då. I efterhand vet jag att har sagt att det var ett dåligt beslut att ta bort stoppregeln. har , tillsammans med oss i , verkat för att stoppregeln eller annan liknande skyddslagstiftning ska återinföras. får jag inte ens svar på frågan. Det vill jag gärna ha, . Sedan var det frågan om beslutet att skydda Ojnareskogen. Det finns ett konkret förslag från och . Det ligger helt och hållet i regeringens händer att hantera förslaget. Regeringen borde känna ett ansvar att ta frågan på största allvar. Det är en hel domstolsprocess som har stoppats och väntar på regeringens beslut, . Jag väntar, alla andra väntar, hela miljörörelsen och människor på väntar på ett beslut. Vad leder frågan till i förlängningen? Precis som säger handlar det inte bara om gotlandssnoken, skalbaggar och fjärilar som finns i Ojnareskogen. Frågan är en del av ett större komplex. Vissa intressen, industriintressen, jobbintressen, regionalpolitiska hänsyn, står i konflikt med naturvården. Då måste vi våga sätta ned foten och säga att naturen är viktigare. Precis som säger när hon citerar ur inlaga och förslag till att det här området ska skyddas är Ojnareskogen ett helt unikt område. Det saknar troligen motstycke i hela , som säger. Man säger också att det finns en exceptionellt hög artrikedom i det här området. Lägger man därtill vattnet - närheten till Bästeträsk och risken för att grundvattnet kommer att förstöras ifall man drar igång den här storskaliga industriella verksamheten - borde det vara självklart att vi borde skydda det här området. Om vi inte kan skydda det här viktiga området, vilka områden i kan då känna att de har ett säkert skydd? Kallak, granne med världsarvet Laponia, där man vill starta en stor gruva? Nej, kanske inte ens det. Det här är viktigt. Det är bråttom. Vi vill ha tydliga besked . Jag vill återkomma till vattenfrågan, för jag tycker att den vid sidan av det här områdets stora naturvärden är ett jätteviktigt argument för att skydda området och för att bryta kalk på andra ställen. Nordkalk har ju sökt tillstånd att bryta kalk inom det gällande miljöskyddsområdet - tillika vattenskyddsområdet under upprättande, för det håller regionen på med. Man vill alltså anlägga en bergtäkt, till ytan stor som eller två innanför ringmuren. Ansökningarna omfattar även vattenverksamhet i form av torrläggning av brotten samt omledning av naturliga vattenstråk inom miljöskyddsområdet. Nordbrottets placering i vattenskyddsområdet, endast från Ojnaremyr, är ett stort risktagande enligt den hydrolog som Region konsulterat. Den slutsatsen delas av övriga ledande hydrologer. Det har också framförts till miljödomstolarna. arrangerade jag, och ett seminarium om Ojnareskogen här i . Att skydda Ojnareskogen har ju länge varit en mycket viktig fråga för . Vid detta kunskapsseminarium hade vi föredragningar av ledande experter på området som gällde såväl ekologi och hydrologi som ekonomi och juridik. Vid seminariet framkom det att det finns en stor oro hos både och hydrologerna för att Nordkalks planerade kalkbrott innebär stora risker för största vattentäkt Bästeträsk. Jag hoppas att jag uppfattade miljöministern rätt när hon i sitt svar uttryckte att den här oron även har nått fram till regeringen. Jag återvänder till besöksnäringen. Jobb i turistbranschen kan inte automatiseras och rationaliseras bort i samma grad som många andra branscher. Gruvindustrin däremot är inte lika arbetsintensiv och är en av de branscher där flest jobb förväntas försvinna på grund av att maskiner kan ta över alltmer av arbetet. Vad betyder det för ? Jo, enligt professor på KTH kommer det på framöver att gå en sysselsatt inom kalkindustrin på tio inom yrken relaterade till turismen om nuvarande utveckling inom mineralhanteringen fortsätter. Lägg därtill att enligt studier som gjorts av bland andra KTH-experter lär kalkarbete på ha väldigt låg så kallad multiplikatoreffekt, det vill säga att de inte ger så många andra jobb omkring - servicejobb och sådant. De jobb som ändå utförs av människor i kalkbrott, gruvor och täkter försvinner ju per definition när allt är upptaget ur jorden. Kvar blir en förödd natur och mer eller mindre förödda förutsättningar för turism och andra långsiktiga verksamheter. Kalkbrott och turism går inte ihop. Ett kalkbrott orsakar oåterkallelig skada på naturen. Ett kalkbrott i ett attraktivt naturområde är samhällsekonomiskt olönsamt. gäller det att tänka i samma banor som i . Jag vill hellre än ett ödelagt månlandskap se framför mig ett blomstrande norra där generation efter generation producerar lokal mat, driver hotell och allt vad det kan vara, ett lokalsamhälle som blomstrar och dit många besökare kommer och trivs. Det vill jag se framför mig, och det är fullt möjligt. Alla förutsättningar finns om vi förstår att ta vara på den unika möjligheten att bevara området kring och Bästeträsk. finns det en fantastisk möjlighet. Jag är glad att vice statsministern visar stor förståelse för vilken framtid skulle kunna ha. Jag skulle dock önska att regeringen kunde vara konkret i hur man ser den framtida jobbmarknaden på . Man kan faktiskt söka inspiration på så långt håll som i en barnvisa. Ni kanske kommer ihåg Ska vi byta med varann? Få skulle väl tänka: Vi tar en oxfilé och maler ned den till köttfärs. Samma sak gäller med kalk. Använder vi den kalk som tas upp på bästa sätt, eller använder vi fel kalk till fel sak? Det finns flera kalkbrott på ; det finns möjlighet att utnyttja den kalk som bryts mer effektivt så att vi undviker slagghögar, slöseri och behovet av nya gruvor. Men slutligen är det här en symbolfråga. Kan vi inte försvara natur- och kulturvärden i detta fall, då kan vi sluta låtsas som om vi väger olika riksintressen mot varandra. Vi kan i stället öppet och ärligt erkänna: Vi kör på en brutal och materialistisk syn. Utveckling är lika med ökad produktion, och inga andra intressen får stå i vägen för kortsiktig ekonomi. kallas saker symbolfrågor när de inte är så viktiga. Men det här är en symbolfråga av allra största vikt, för Ojnare skulle kunna bli en symbol för framtidstro och hopp. Riksintresse kan också vara hållbarhet och nya jobb. Det kan också bli en symbol som säger: Bry dig! Man kan träffas över generationsgränserna för att definiera sin egen framtid i den lokala ekonomin - en framtid där man kan vinna mot vinstmaximeringens kortsiktiga princip, där man kan vinna mot stora företag och där staten faktiskt tar medborgarnas parti. Det här kan bli en symbol för en hållbar framtid, och jag hoppas att regeringen skapar den symbolen i detta ärende. Tack för en fortsatt engagerad debatt också om större perspektiv på utvecklingen på ! Det är ett län och en region som ligger många varmt om hjärtat - inte bara för sin unika natur, sitt speciella läge i och sin skönhet utan också för sin potential att leverera inte minst livsmedel till fastlandet och för andra stora värden. Turistnäringen i har ju som en sina stora noder. Först ska jag svara på interpellantens fråga om stoppregeln. Som jag sa i mitt svar följer och utvärderar regeringen fortlöpande om lagstiftningen ger ett tillräckligt bra skydd för hotade arter. Jag hade själv i min roll som riksdagsledamot för interpellationsdebatter med dåvarande miljöminister om varför man tog bort stoppregeln och vilken bedömning man gjorde av vad det gjorde för svensk miljölagstiftnings skydd för biologisk mångfald. Jag ser i mitt underlag att departementets analys fortfarande gäller. Det går inte att säga att de ändrade täktbestämmelserna - det vill säga borttagandet av stoppregeln - har inneburit ett sämre skydd för den biologiska mångfalden, åtminstone inte med anledning av de domar som meddelats i målet om Nordkalk som är aktuellt här. Vi kan notera att de domarna också har gått åt ganska olika håll.