ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210385 · 2015-03-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:385 Tryckerimomsen av (M) till Finansminister (S) Momshanteringen för tryckeriprodukter ändrades i efter en dom i . var uppfattning att tryckeriers tillhandahållanden utgjorde tjänster som skulle beskattas med 25 procents moms. Efter dom ändrade uppfattning och uttalade att tryckeriers tillhandahållanden av tryckta produkter normalt ska betraktas som varuleveranser. Det innebär att tryckerierna endast ska ta ut 6 procents moms när de trycker böcker, tidningar och liknande produkter. Med anledning av ändrade ställningstagande har många svenska tryckerier genom att begära rättelse kunnat återfå den moms som tidigare felaktigt redovisats till . Fram skedde detta utan att krav ställdes på att tryckerierna skulle vidarebefordra dessa pengar till sina kunder. Därefter fattade ett följdändringsbeslut om att kräva in moms från tryckeriernas kunder i stället. Dessa kunder har redan gjort allting rätt och betalat in 25 procents moms. Däremot har tryckerierna inte vidarebefordrat de av Skattemyndigheterna tillbakabetalda momspengarna. Det pågår flera hundra rättsprocesser där tryckerikunderna försöker få tillbaka sina pengar från tryckerierna. ändrade sin policy och började bevilja anstånd för att tryckerikunderna ska ha fått tillbaka den för höga momsen från tryckerierna innan de krävs på den nya lägre momsen. Dessa anstånd börjar i närtid löpa ut – och det är ännu inte säkert att tryckerierna betalar ut pengarna till sina kunder. Man kan fråga sig hur denna i högsta grad rättsosäkra situation har kunnat uppstå i . Till följd av hanteringen har många små och större företag tvingats in i rättsprocesser som stjäl nerver, kostar mycket pengar men även tar upp samhällets resurser. riskerar även konkurs, och därmed hotas även arbetsplatser. Det finns många förlorare. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för att dels säkerställa rättssäkerheten i momshanteringen, dels säkerställa att företag inte tvingas gå i konkurs till följd av ovan beskrivna hantering?
ip · H210386 · 2015-03-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:386 Tyngre lastbilar av (M) till Statsrådet (S) Alliansregeringen påbörjade ett viktigt arbete för att möjliggöra tyngre lastbilar upp till . Tyngre fordon kan minska utsläppen eftersom lastbilarna då kan lasta mer och köra färre gånger. Effektiviteten och lönsamheten skulle även öka, vilket är viktigt för att stärka svensk konkurrenskraft. Förslaget har varit ute på remiss och remissinstanserna är positiva, inklusive fack och näringsliv. Då Socialdemokraterna befann sig i opposition betonade man ofta hur starkt partiet stod bakom förslaget, och man beklagade sig till och med över att det gick för långsamt. Arbetet med att möjliggöra tyngre lastbilar har dock stannat upp i den nya regeringen, vilket är högst oroväckande. Man kan fråga sig om Socialdemokraterna har ändrat sin uppfattning sedan tiden då de var i opposition. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet verka för att regeringen lämnar ett förslag som möjliggör lastbilar upp till ? När kan ett sådant förslag i så fall förväntas?
ip · H210387 · 2015-03-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:387 Arbetsgivaravgifterna av (M) till Statsrådet (S) lanserade framtidsminister tre arbetsgrupper som ska ingå i regeringens framtidsarbete. En av arbetsgrupperna, Arbete för framtiden, ska definiera problem och möjligheter samt komma med förslag på lösningar på framtidens utmaningar på arbetsmarknaden. I samband med lanseringen av arbetsgruppen flaggade framtidsministern för att skattesystemet kommer att behöva göras om då vi har en väldigt hög beskattning på arbete i . Framtidsministern menade bland annat att pålagorna på arbete kan behöva bli lägre och att arbetsgivaravgifterna kan behöva sänkas för att företag ska vilja anställa. Uttalandena förvånade många, då regeringen sedan sitt tillträde i stället valt en annan väg och aviserat kraftfullt höjda skatter på arbete och företagande. Det har gällt avtrappade jobbskatteavdrag, höjda marginalskatter, kraftfullt höjda arbetsgivaravgifter och återinförda löneskatter för äldre. När regeringen tillsätter arbetsgrupper med helt andra ingångsvärden än de som gäller när man lägger sina politiska förslag väcker det naturligtvis frågor om den långsiktiga inriktningen på regeringens politik. Jag vill mot den bakgrunden fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på kopplingen mellan nivån på arbetsgivaravgifter och tillskapandet av nya jobb? Anser statsrådet att skatten på arbete bör höjas eller sänkas i ett längre framtidsperspektiv?
ip · H210388 · 2015-03-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:388 Överskottsmålet av (M) till Finansminister (S) Överskottsmålet tjänar väl. Det ger finanspolitiken förutsättningar att dämpa effekten på tillväxt och sysselsättning under kriser. Överskottsmålet bidrar också till den trovärdighet som behövs för att finans- och penningpolitiken ska kunna verka tillsammans. Vidare bidrar överskottsmålet till jämn och hållbar kvalitet i de offentliga tjänsterna samt stabila villkor för investeringar. som en liten och öppen ekonomi, med egen valuta och stor finansiell sektor behöver slå vakt om hushållens och marknadens tillit till den ekonomiska politikens hållbarhet. Överskottsmålet tillsammans med bland annat utgiftstaken är också ett viktigt finanspolitiskt riktmärke. Till skillnad från i teoretiska modeller, där utgifter och intäkter snabbt kan justeras, är budgetförändringar i praktiken svåra att genomföra, och ramverket bidrar där till bättre förutsättningar. Finansminister har sagt: ”Jag är lite gammaldags, jag tycker att man ska hålla sig till regler. Självklart är det rimligt att nå överskottsmålet, hade Socialdemokraterna styrt hade vi nått dit mycket tidigare.” ( SVT ) När presenterade sin budget konstaterade dock att hon bröt mot ramverket. har uppdragit åt att utreda överskottsmålet. har hon i SVT:s program Agenda () sagt att hon tänker följa nuvarande regler till dess att de eventuellt ersätts med andra regler. Det väcker frågan om huruvida avser att leva upp till överskottsmålet i den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen lägger flerårsbudgetar och ska därmed redovisa utgifter framåt. Min fråga till finansminister är därför om nästa budget kommer att vara bunden av överskottsmålet och om även de följande redovisade åren syftar till att upprätthålla överskottsmålet.
ip · H210389 · 2015-03-13 00:00:00 — Interpellation 2014/15:389 Det palestinska fördömandet av utrikesministerns agerande av (M) till Utrikesminister (S) beslöt regeringen att erkänna som stat och därefter att höja det svenska biståndet till med . Utrikesministern sa då att detta förbättrade möjligheter att ställa krav på bland annat arbetet för tillvaratagande av mänskliga rättigheter i . valde bland annat att fördöma utrikesminister för att utrikesministern kritiserat för spöstraffet riktat mot en regimkritisk bloggare. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till utrikesministern: Hur ser utrikesministern på fördömande av utrikesministern ställt i relation till det utlovade extra kravställandet på och det extra biståndet om ? Hur bedömer utrikesministern efterlevande av mänskliga rättigheter, exempelvis för hbtq-personer? Hur kommer det svenska kravställandet på med inriktning mot mänskliga rättigheter att ta sig uttryck framöver?
ip · H210391 · 2015-03-13 00:00:00 — Interpellation 2014/15:391 Kvalitet i Arbetsförmedlingens integrationsarbete av (C) till Arbetsmarknadsminister (S) kunde man läsa att Arbetsförmedlingen lämnat tillbaka 1,8 miljarder av de medel man fått att använda inom etableringsuppdraget – 1,8 miljarder som skulle ha använts till att ge människor fler chanser att ta sig in på svensk arbetsmarknad. Som riksdagsledamot från län har jag särskilt försökt granska vilken verksamhet som bedrivits i mitt hemlän. Hur mycket av dessa 1,8 miljarder som borde ha använts i är naturligtvis inte alldeles lätt att reda ut. Men när vi har frågat är flera av kostnadsposterna inom etableringsuppdraget just i anmärkningsvärt låga. Inte en krona har lagts på rehabilitering, en viktig del för att stödja kommunerna i arbetet med att underlätta för dem som kommit till med allvarliga skador eller liknande men. Vi kan också konstatera att kostnaderna för förberedande utbildning och arbetsmarknadsutbildning är långt under vad de borde vara. är visserligen bara en del av landet. Men att 1,8 miljarder inte kunnat användas till det som de var avsedda för tyder på att betydande brister också finns på andra håll. De här bristerna är inte okända . Vi vet också att Arbetsförmedlingen haft en rad utmaningar . De senaste månadernas diskussioner om hur man inte lyckats få till önskvärd kvalitet inom systemet för etableringslotsar är ytterligare ett exempel på det. Låt mig förtydliga att jag är medveten om att Arbetsförmedlingen på många håll i landet har en hög arbetsbelastning. Jag vill dock hävda att det är tydligt att det inte är hela förklaringen. Därför är det, mot bakgrund av de brister, problem och utmaningar jag tagit upp, anmärkningsvärt att regeringen så länge motsatt sig en fortsatt översyn av Arbetsförmedlingen. Jag noterar att hävdat att hon vill agera utan att utredningen slutförs. Men kan vi konstatera att etableringsuppdraget kvarstår med smärre ändringar. Mina frågor till arbetsmarknadsminister är: Tänker arbetsmarknadsministern omvärdera sitt tidigare ställningstagande att en fortsatt översyn av Arbetsförmedlingen inte behövs? Vilka initiativ är arbetsmarknadsministern beredd att ta med anledning av det som har framförts?
ip · H210394 · 2015-03-13 00:00:00 — Interpellation 2014/15:394 Regeringens exportstrategi avseende av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Regeringens har uttalat att det är ett övergripande mål att öka antalet personer i sysselsättning och antalet arbetade timmar så mycket att når den lägsta arbetslösheten i EU . export av varor och tjänster spelar en nyckelroll för hur väl vi kommer att lyckas med detta. Att utveckla handelsrelationerna med andra delar av världen står därför högt upp på regeringens agenda. Regeringen avser därför att ta fram en ny exportstrategi, och bland de länder som listats i satsningen finns hårdföra diktaturer som , och samt korruptionsdrabbade . har regeringens utrikespolitik dock renderat kraftigt försämrade relationer med flera i exportstrategin utpekat prioriterade länder. Bland dessa kan nämnas och . Till och med det av erkända sluter upp kring och dess vänner inom , som markerat hårt mot genom att man inte avser att stödja kandidatur till . Därför vill jag fråga närings- och innovationsministern: På vilket sätt anser närings- och innovationsministern att denna utveckling påverkar regeringens möjligheter att genom handel och kontakter med länder som inte är demokratier kunna promota mänskliga rättigheter? På vilket sätt påverkas arbetet med regeringens exportstrategi av den turbulens som uppstått kring relation med ett antal länder på den prioriterade utvecklingsmarknaden i ?
ip · H210396 · 2015-03-14 00:00:00 — Interpellation 2014/15:396 Konsekvenser av försämrade diplomatiska relationer av (M) till Utrikesminister (S) av olika besked från olika företrädare för regeringspartierna där en komplicerad process blivit onödigt rörig har regeringen beslutat att säga upp samarbetsavtalet med . stoppades utrikesminister från att hålla tal vid i . var enigt i sin kritik mot utrikesministern, och har efter utrikesministerns uttalanden kallat tillbaka sin ambassadör. Detta efter att kallade tillbaka sin ambassadör och utrikesministern tvingades ställa in sin resa till landet. Relationen med har inte normaliserats. Regeringen har försämrat relationer med både och länderna i . är och ska fortsatt vara en stark och tydlig röst för mänskliga rättigheter, jämställdhet och demokrati i världen, och vi har länge varit tydliga med vad vi tycker om situationen både i och i andra delar av . Så det är inte det i sig frågan handlar om utan den politiska och diplomatiska hanteringen. Regeringens agerande riskerar att få breda konsekvenser för både diplomatiska relationer och export. Det kan komma att drabba svenska intressen i hela regionen. Trovärdighet som handelspartner är viktigt för ett litet exportberoende land som , och vår trovärdighet som fördragspartner har skadats. Om vi vill förändra situationen för mänskliga rättigheter och vara en stark aktör i måste vi ha fungerande diplomatiska relationer. Regeringen har förlorat möjligheten att ens tala med de styrande i . har under många decennier haft uppfattningen att handel är vägen till dialog, och det är förenligt med att ha och kommunicera en stark uppfattning i frågor om mänskliga rättigheter. Min fråga till utrikesministern är därför: Vad görs nu för att bygga upp de diplomatiska relationerna och återfå förtroendet som trovärdig handelspartner?
ip · H210397 · 2015-03-13 00:00:00 — Interpellation 2014/15:397 Risker med förändringar i RUT-reformen av (M) till Finansminister (S) RUT-reformen har fått nya jobb att växa fram. Det har det blivit billigare att köpa tjänster, vilket har lagt en grund för fler företag och fler trygga och lagliga anställningar. sysselsätter hemservicebranschen 20 000 svenskar. Svarta jobb har blivit vita, drygt hälften av branschens anställda är utlandsfödda och är . Reformen har verkligen varit en succé. kom med rapporten 2015, där man kunde bekräfta detta. har RUT-branschen vuxit med i genomsnitt , och ännu syns inga tecken på avmattning. Bara uppgick omsättningen till , och antalet sysselsatta har nått 20 000. Men finansministern har aviserat stora förändringar i RUT-reformen. I budgetpropositionen föreslogs bland annat en halvering av RUT-avdraget samt borttagning av läx-RUT, och lägger man därtill linje att avdraget helt ska avskaffas väntar stora förändringar för branschen, och oron är nu stor. Det är en oro som skadar hela branschen. Vi ser vad som hände med , som införde hemserviceavdraget på prov . har de gjort två stora ingrepp i reformen. 1997 sänktes prisreduktionen från till , och som en följd av detta sjönk efterfrågan kraftigt och det tog innan branschen kommit tillbaka till tidigare nivåer. begränsades specifika tjänster, på samma sätt som Socialdemokraterna vill göra , och har branschen minskat år för år. Allt detta kan tyckas verka som små justeringar i reformen, men de har fått stora, avgörande skillnader för flera branscher. RUT-reformen i är närmast en framgångssaga med många positiva effekter på arbetsmarknaden. Därför är det mycket beklagligt att finansministern nu aviserar förändringar i denna bransch. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansministern: Vilka besked om RUT-reformen kan finansministern lämna till de företagare och kunder som verkar i hemservicebranschen och som är oroliga för branschens utveckling?
ip · H210399 · 2015-03-13 00:00:00 — Interpellation 2014/15:399 Otillförlitliga språkanalyser av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Sprakab är det företag som använder sig av för att göra språkanalyser i samband med asylprövningar. Sprakab har vid ett flertal tillfällen kritiserats för bristfälliga analyser – både i och utomlands, dit de också säljer tjänster. Sprakabs slutsatser har fått förfärande konsekvenser för många av de individer som varit föremål för analys. Barn och vuxna har efter genomförda språktester blivit tillskrivna andra nationaliteter än de redovisade och riskerar utvisning. Det har framkommit genom samhällsprogrammet att analytiker som arbetar på Sprakab uppgett falska meriter men ändå fortsatt som ”experter” med lingvistiska utredningar. I har bland annat en nordkoreansk pojke utretts av Sprakab och tilldömts annan nationalitet; han sägs i utlåtandet ha ett kinesiskt ursprung, vilket ledde till kraftiga protester från oberoende experter/lingvister, som kopplades in när gjorde ett uppföljande reportage. senast är det en flicka från som sägs ha uttalat ordet ”moské” felaktigt och därmed riskerar utvisning. Det är i grunden en rättssäkerhetsfråga. Är det rimligt att ett företag kan utföra dessa uppgifter utan yttre revision och kontroll, med bäring på människors liv och död? Regeringen har tillsatt två utredningar för att granska dels Sprakab, dels systemet med språkanalyser i dess helhet. Det är bra. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : När bedömer justitie- och migrationsministern att utredningarna och deras slutsatser är klara? Har justitie- och migrationsministern någon uppfattning om hur kvalitet och kompetens ska säkerställas vid upphandling av språktjänster utanför ? Vilka åtgärder tänker justitie- och migrationsministern vidta för att de individer som är utvisningshotade på grund av Sprakabs analyser inte ska utvisas innan de två utredningarna som är tillsatta för att granska Sprakab och systemet med språkanalyser är klara?
ip · H210400 · 2015-03-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:400 Regeringens handels- och företagarpolitik av (M) till Närings- och innovationsminister (S) har vi sett flera varsel i svenskt näringsliv. Dessa visar att vi verkar i en hård konkurrens och inte kan ta något för givet. har byggt sitt välstånd på handel med andra länder men är konkurrensen stenhård. Ett bra företagsklimat är A och O för att ska kunna konkurrera och att ska vara intressant att investera i. Vad som behövs för att vi ska få färre av den här typen av tråkiga nyheter är en regering som genomför reformer och underlättar för industrin. Tyvärr ägnar sig regeringen och i stället åt att tala om innovationsråd och industrikansler men fattar konkreta beslut som försämrar för svenskt näringsliv. En ny skatt på lastbilar, högre kostnader för att anställa samt minskade satsningar på väginvesteringar leder knappast till fler innovationer och mer företagande. Man kan vidare fråga sig om det finns fler branscher än vård, skola och omsorg där regeringen avser att mota bort privat företagande. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta med anledning av lagda varsel och en hårdnande internationell konkurrens? Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att förbättra företagsklimatet i och underlätta för industrin? Står ministern och regeringen fast vid att ett handelsavtal mellan och är en bra idé?
ip · H210401 · 2015-03-13 00:00:00 — Interpellation 2014/15:401 Flygskattens effekt i andra länder av (M) till Statsrådet (S) Ett flertal av våra europeiska grannar har prövat att införa en flygskatt för att sedan ta bort den. Till dessa hör bland annat , och , där de samhällsekonomiska konsekvenserna visade sig vara alltför negativa. Internationell erfarenhet visar att flygskatt innebär en förlustaffär för statskassan, vilket i sin tur innebär minskade resurser för till exempel klimatinvesteringar. Anser statsrådet att det finns någon lärdom att dra från de länder som infört en flygskatt för att sedan ta bort den?
ip · H210402 · 2015-03-13 00:00:00 — Interpellation 2014/15:402 Flygskattens effekt på utsläpp av växthusgaser av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har tidigare aviserat att den kommer att införa en flygskatt som en del av den flygstrategi som regeringen avser att presentera . I sin budgetproposition uppgav regeringen att ”ska även olika metoder för att få flyget att i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader undersökas”. Slutsatsen är därmed att regeringens bild är att införande av en flygskatt vore positivt för miljön. Det svenska inrikesflyget står för av de totala koldioxidutsläppen i vårt land, som övriga transportsektorn står för . Beräkningar har visat att flygskatt är ett mycket ineffektivt sätt att minska utsläppen. Föreningen har kommit fram till att de totala utsläppen skulle minska med en flygskatt. Detta motsvarar en sjundedel av den mängd växthusgaser som släpps ut på grund av fortkörningar och mindre än vad svensk vägtrafik släpper ut . Är regeringens syfte med att införa en flygskatt att reducera utsläppen av växthusgaser är risken stor att detta verktyg är kontraproduktivt. Höjda biljettpriser och minskat antal avgångar leder troligen till att fler tar bilen, vilket i stället innebär ökade utsläpp. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: Tror statsrådet att införande av en flygskatt totalt sett kommer att innebära minskade utsläpp av växthusgaser i ? Har statsrådet analyserat och övervägt om det finns andra, effektivare sätt att uppnå en lika stor eller större utsläppsminskning?
ip · H210403 · 2015-03-13 00:00:00 — Interpellation 2014/15:403 Flygskattens effekt på sysselsättning, ekonomi och tillgänglighet av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat att den vill införa en flygskatt. Svensk flygtrafik bidrar med till bnp. Luftfarten skapar 80 000 direkta arbetstillfällen plus 100 000 jobb inom den svenska turistnäringen. Karakteriserande för flygbranschen är att den har små marginaler och utsätts för hård konkurrens. Ett liknande förslag för flygskatt togs fram av den tidigare socialdemokratiska regeringen . Förslaget mötte då hård kritik från flera remissinstanser och genomfördes aldrig. Härmed vill jag fråga statsrådet följande: Har statsrådet tagit initiativ till en analys för att granska effekterna av införande av en flygskatt för sysselsättning, ekonomi och tillgänglighet?
ip · H210404 · 2015-03-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:404 Riskerna med begränsade resurser för våra akutsjukhus av (M) till Statsrådet (S) har pressen uppmärksammat att flera av våra akutsjukhus i landet gått in i så kallat stabsläge. Det närmaste en definition på stabsläge jag lyckats finna är följande: ”En allvarlig händelse där hälso- och sjukvården måste ha en speciell organisation för detta. Ett stabsläge är alltid en risk i sig eftersom sjukvårdsresurserna då måste ransoneras eller personal måste arbeta på ett extraordinärt sätt, med allt vad det innebär.” Jag har låtit undersöka hur stort antal sjukhus som befunnit sig i stabsläge och om det är samma sjukhus eller om det är olika sjukhus. Jag har dock inte kunnat få något svar på den frågan eftersom det inte finns någon nationell statistik på området. Om flera av våra sjukhus under vanliga arbetsveckor är så hårt belastade att man måste sätta sjukhuset i stabsläge är det bekymmersamt. Vilken reservkapacitet finns då om någon större händelse av extraordinär karaktär skulle inträffa? Dessutom är sommaren ofta den mest bekymmersamma perioden vad avser resurser, och därför är det illavarslande inför kommande sommar. Kan vi känna oss trygga med att vi har de resurser vi behöver, om det skulle inträffa en stor olycka? Mina frågor till statsrådet är: Vilken risk ser ministern med att vi utan att veta frekvensen och utan extraordinär händelse inträffat har haft flera av våra stora akutsjukhus i stabsläge? Hur ser ministern på samhällsriskerna av att vi vissa helt vanliga veckor har så knappa resurser att stabsläge utlysts? Kan vi känna oss trygga med att akutsjukvården räcker till om en stor olycka skulle hända under semestertid, då vi redan nu sett stabsläge på flera av våra sjukhus?