ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210212 · 2015-01-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:212 nya uppdrag av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) Genom ett regeringsbeslut har fått ett nytt uppdrag som rör löneskillnader mellan kvinnor och män. har efterlyst ändringar som gör att kan hjälpa, inte stjälpa, de ansträngningar som görs på arbetsmarknaden i syfte att nå jämställdhet i lönebildningen. Vi välkomnar därför regeringens beslut. Men när man tittar närmare på skrivningar i regleringsbrevet, och inte minst när man tar del av kommentarer från befattningshavare på , uppstår en del nya frågor. I tidningen säger chefsjurist bland annat följande: ”Vi ska inte titta på löneskillnader mellan anställda i industrin och i kvinnodominerade branscher. Det går inte att fånga in med det nya uppdrag vi har fått.” Chefsjuristen är också tveksam till om det ens går att se om det ”finns avtalskonstruktioner som främjar jämställda löner”: ”Det ska bli intressant … men jag tror det blir svårt och kanske går det inte alls”, säger han till . Det är förstås fritt fram för alla att kunna fundera högt över metodologiska frågeställningar runt ett uppdrag. Men kommentarerna pekar på ett reellt problem, nämligen att den centrala frågan om vilka skillnader i löneökningstakt mellan kvinno- och mansdominerade yrkesgrupper och avtalsområden som ska anses rymmas inom en ”fungerande lönebildning” lämnas orörd. Jag vill mot bakgrund av detta fråga arbetsmarknadsminister : Avser arbetsmarknadsministern att ta ytterligare initiativ till att instruktioner förtydligas så att de blir förenliga med aktiva insatser för att bryta de strukturella löneskillnaderna mellan mans- och kvinnodominerade yrken?
ip · H210213 · 2015-01-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:213 Trafikskolor som ej betalar moms eller arbetsgivaravgifter av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Fenomenet med så kallade svarta trafikskolor, som inte betalar moms och arbetsgivaravgifter, har funnits . begränsade Trafikstyrelsen antalet körkortsaspiranter per handledare till max 15 personer, men denna begränsning har dessvärre inte kunnat få bukt med den olagliga verksamheten med så kallade svarta trafikskolor. Enligt uppgift finns det några hundra svarta trafikskolor utspridda över hela landet. Med sina klart lägre priser konkurrerar de med lagliga trafikskolor som betalar moms och arbetsgivaravgifter. I vissa fall bedrivs den tvivelaktiga verksamheten i så omfattande skala att eleverna inte förstår att de har anlitat en utbildare från en trafikskola som fungerar svart. Utredningen av så kallade svarta körskolor prioriteras inte av polisen, och brottet är svårt att beivra när det väl kommer till domstol. Dessutom är straffsatsen väldigt låg, vanligtvis dagsböter. dömdes en man som bedrev en storskalig svart trafikskola i till i böter, pengar som han ”kör in” . Problemet med trafikskolor som inte betalar moms och arbetsgivaravgifter har flera dimensioner förutom den juridiska. Svarta trafikskolor saknar försäkring och utsätter sina elever och medtrafikanter för livsfara. Det blir omöjligt för lagliga trafikskolor på småorter att överleva när ungdomarna som ska ta körkort söker sig till svarta verksamheter. Vilka åtgärder avser justitie- och migrationsminister att vidta för att få bukt med de svarta körskolorna?
ip · H210215 · 2015-01-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:215 Byggnation i sjönära läge av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) En av de stora komparativa fördelarna med att vara bosatt utanför storstäderna är att man ofta kommer närmare stora naturvärden. I detta ligger en stor potential för den framtida befolkningsutvecklingen för landsbygd och glesbygd. Att kunna förverkliga drömmen om det naturnära boendet är för många avgörande för valet att bosätta sig utanför storstäderna. Att exempelvis få möjlighet att bygga sin bostad i ett sjönära läge skulle sannolikt öka utflyttningen från städerna, vilket vore ett sätt att balansera en den väldigt starka urbaniseringen. Min fråga till klimat- och miljöminister är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att det ska bli enklare att bygga i sjönära lägen där exploateringstrycket är mycket lågt?
ip · H210216 · 2015-01-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:216 Alkobommar vid alla hamnar och gränsstationer av (M) till Statsrådet (S) I genomsnitt är en bilist av 500 rattfull. Det motsvarar av trafiken, och av dödsolyckorna är alkoholrelaterade. Rattfylleri är vanligare vid hamnar jämfört med trafiken i övrigt och därför bör arbetet med att stoppa rattfulla förare vid hamnar intensifieras för att på så sätt rädda liv. genomförde MHF, , polisen, , och Servotek ett försöksprojekt med alkobommar i . Året efter landsattes ett nytt försöksprojekt med alkobommar i frihamn för att testa på högre trafikvolymer samt fler filer. Resultaten från visar att av de kontrollerade förarna har rapporterats med misstanke om rattfylleri. Det kan jämföras med skattning där man beräknar att totalt kör rattfulla. Det innebär att rattfyllerifrekvensen kan vara tre fyra gånger så hög i frihamn än den svenska vägtrafiken i stort. Förutom att man kommer åt fler rattfulla förare visar försöken på en tydlig trend bland den yrkesmässiga trafiken: antalet onyktra yrkesförare har minskat markant. Alkobommarna har alltså även en avskräckande effekt. Jag undrar vilka åtgärder statsrådet ämnar vidta för att minska rattfulla förare vid våra hamnar och hur statsrådet ämnar bidra till att på permanent basis införa alkobommar vid alla våra hamnar och gränsstationer.
ip · H210217 · 2015-01-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:217 ansökan till om att bygga nya kärnreaktorer av (V) till Närings- och innovationsminister (S) öppnade alliansregeringen ensidigt upp för att bygga ny kärnkraft i . 2011, , inträffade kärnkraftsolyckan i . Den förödande olyckan ledde till att stängde sin kärnkraft och att den tyska förbundsdagen beslutade att avveckla kärnkraften till 2022. I hände det motsatta. efter olyckan, , lämnade statliga in en formell ansökan till () om att bygga 1-2 nya kärnreaktorer vid i . har bedrivit ett aktivt arbete för att köpa upp mark i närområde. tog man ytterligare ett steg då man inledde ett samråd, en så kallad ”kraftdialog”, med och andra myndigheter, organisationer och boende i närområdet. På SSM har ett omfattande arbete påbörjats med att ta fram säkerhetsföreskrifter för ny kärnkraft. Hela processen innan man ens kommer fram till ett eventuellt investeringsbeslut kan komma att kosta ”miljarder” enligt en intervju med förra vd, , i 2013. har det emellertid framgått allt tydligare att ny kärnkraft inte är ett alternativ. Utöver de stora, uppenbara miljömässiga riskerna som är kopplade till kärnkraften så är de finansiella riskerna betydande. Få, om ens någon, ser därmed ny kärnkraft i som ett ekonomiskt hållbart alternativ. Det finländska exemplet avskräcker. femte reaktor, nybygget Olkiluoto 3, har drabbats av kraftiga förseningar vilket har lett till att kostnaderna har skenat i väg. beräknas Olkiluoto 3 kosta , att jämföra med de drygt 3 miljarder som man antog att priset skulle bli när reaktorn beställdes. återstår antingen massiva, statliga subventioner (som den brittiska regeringen vill ge till bygget av Hinkley Point C) eller att ryska, statliga Rosatom ställer sig bakom projektet. Inget av detta är ett alternativ i . Därför var det ett mycket klokt beslut av regeringen att avbryta planer på att förbereda ny kärnkraft vid . Det är bra att regeringen styr företagets kompetens och resurser mot det förnybara eftersom det är där som de mest hållbara investeringarna finns, både ur ett ekonomiskt och ett miljömässigt perspektiv. har meddelat att man, tillfälligt, lagt samrådsprocessen vid på ”vänteläge”. Däremot har man enligt vd inga planer på att dra tillbaka den formella ansökan till . Därmed trotsar företaget uppenbarligen regeringens mycket tydliga beslut. Jag vill därför fråga närings- och innovationsminister : Vilka initiativ kommer ministern och regeringen att ta för att ska dra tillbaka sin ansökan hos om att bygga ny kärnkraft vid ?
ip · H210218 · 2015-01-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:218 Utrikesfödda akademikers etablering inom vård och omsorg av (FP) till Statsrådet (S) Arbetsmarknaden är i ett akut behov av personal som vill ta anställning inom vård och omsorg, och inte minst personer som också har rätt kompetens. I integrationsdebatten lyfter flera upp behovet av en bättre validering av examen från utlandet. delar den uppfattningen, och vissa initiativ togs redan av alliansregeringen. Ännu finns inget samlat, nationellt system för validering. Ett samhällsområde som särskilt pekar på behov av kompetensförsörjning är sjukvården och landstingen runt om i landet. Trots att många nyanlända är utbildade läkare, kirurger och med annan specialistkompetens finns stora brister i mottagandet och systemet som gör att denna kompetens inte används snabbare i vår välfärd, vilket är ett slöseri med mänskliga resurser. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till statsrådet : När kommer statsrådet och regeringen att ta fram en nationell valideringsmodell för utrikesfödda akademiker? Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta så att myndigheter, till exempel och Arbetsförmedlingen kan agera snabbare i integrationsarbetet för exempelvis läkare som är nyanlända? Är statsrådet och regeringen beredda att kompensera eller ta andra initiativ så att landstingen blir bättre på att erbjuda läkare som är nyanlända yrkeshandledning eller yrkespraktik?
ip · H210219 · 2015-01-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:219 Åtgärder för att förebygga och förhindra terrorism av (M) till Statsrådet (S) Efter de fruktansvärda terrorangreppen i har EU:s justitieministrar träffats och diskuterat bland annat förslaget om automatisk utväxling av passagerarupplysningar, passenger name record (PNR), som en av flera åtgärder för att kunna förebygga terrorism. inrikesminister, , deltog på mötet och har i olika medieintervjuer uttryckt starkt stöd för förslaget. Unionens medlemsstater har redan godkänt förslaget om PNR, men förslaget har saknat stöd i . Ministrarna har, mot bakgrund av Parisdåden, uppmanat parlamentet att skynda på behandlingen. PNR-förslaget handlar bland annat om att information som namn och passnummer ska kunna lagras . Tanken är att EU ska samordna uppgifter om flygpassagerares namn, biljettbokningar, kreditkort, hotellbokningar och andra data. I grunden handlar förslaget om att upptäcka misstänkta mönster i personers resande och på det sättet stärka det förebyggande arbetet mot terrorism. Förslaget borde kunna bli ett redskap för medlemsstaternas arbete för att motverka terrorism och under vissa förutsättningar kunna ge säkerhetstjänsterna värdefulla underrättelser som kan bidra till att förhindra att nya terrordåd sker, men det är oklart hur förslaget ska genomföras i praktiken. EU:s antiterrorchef, , menar att mer än 2 000 medborgare i EU:s medlemsländer ska ha åkt till för att delta i kriget mot regimen. I gör bedömningen att 300 personer kan ha åkt för att delta i kriget. Det är av yttersta vikt att stärka arbetet med att kartlägga dessa individer och på olika sätt vässa verktygen när det gäller hur polis och säkerhetstjänst ska kunna kontrollera dem som återvänder hem. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur – enligt statsrådets och regeringens uppfattning – ska PNR implementeras på effektivast möjliga sätt? På vilket sätt ska man kunna säkerställa att relevanta underrättelser – i rätt tid – ska kunna sorteras ut ur den stora informationsmängd som med tiden kommer att ackumuleras? Vilka andra åtgärder vill statsrådet och regeringen se för att kunna förebygga och förhindra terrorhandlingar?
ip · H210220 · 2015-01-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:220 Samförståndsavtal mellan och av (FP) till Utrikesminister (S) ingick och ett så kallat samförståndsavtal. Avtalet har förlängts en gång, . För att undvika ytterligare förlängning med kan skriftligen säga upp avtalet . Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att minska uppbindning till diktaturen ?
ip · H210221 · 2015-01-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:221 Nyanländas sysselsättning av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) citerades arbetsmarknadsministern i när hon sade att ska räcka för en nyanländ i att få ett arbete. Även i SVT Agenda upprepade arbetsmarknadsministern påståendet att alla nyanlända ska ha ett jobb . Jag välkomnar ambitioner och hennes avsikt att fullfölja den etableringsreform som alliansregeringen sjösatte, som just varar under en nyanländs första i . I vad som avsågs bli statsbudget står att läsa att integrationsinsatsernas prioritering är just full sysselsättning. Men bristen på faktiska förslag för en bättre, mer flexibel och tillgänglig arbetsmarknad är dock uppenbar hos regeringen. Det finns inga nya förslag, trots skarpa uttalanden om att alla ska få jobb. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka specifika satsningar ämnar arbetsmarknadsministern genomföra för att leva upp till det ambitiösa målet om nyanländas sysselsättning ?
ip · H210222 · 2015-01-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:222 Provanställning av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Det är viktigt att vi har en arbetsrätt som ger trygghet utan att bygga upp alltför höga trösklar på arbetsmarknaden. Tillsvidareanställningar är den huvudsakliga anställningsformen på svensk arbetsmarknad och har så varit . Visstidsanställningar är ett viktigt komplement, inte minst som en bro in på arbetsmarknaden. Med hänsyn till de svårigheter som fortfarande finns för unga och utrikes födda att etablera sig på arbetsmarknaden finns det anledning till att fortsätta att utveckla arbetsrätten. Ett sätt att sänka trösklarna ytterligare är att förlänga tiden för provanställning från . Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Hur ser arbetsmarknadsministern på att förlänga provanställningstiden från ?
ip · H210223 · 2015-01-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:223 Allmän visstid av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Att öka antalet vägar in på arbetsmarknaden och sänka trösklarna till densamma för att jobben ska bli fler är viktigt såväl för enskilda individer som för som land. En arbetsrätt som ger trygghet är viktig. Kommer man inte in på arbetsmarknaden till en början berörs man dock inte av denna. Grunden för att fler ska komma i arbete är självklart att nya jobb skapas. Att vi har ett bra företagsklimat och en tillväxtinriktad politik är en bra grund för detta. Vi bör också se till att det blir mer lönsamt och mindre riskfyllt att anställa. Vissa grupper på arbetsmarknaden har särskilt höga trösklar för att komma in på arbetsmarknaden och är särskilt berörda av detta. Tillsvidareanställningar är den huvudsakliga anställningsformen på den svenska arbetsmarknaden och har så varit . införde alliansregeringen allmän visstidsanställning som en ny anställningsform för att ytterligare öka incitamenten för att anställa och för att öppna fler dörrar till arbetsmarknaden. Regeringen har inte varit helt tydlig om var man står i denna fråga. Däremot har , som regeringen är beroende av, varit tydliga med att de vill avskaffa denna anställningsform. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Hur ser arbetsmarknadsministern på anställningsformen allmän visstidsanställning, och kommer ministern och regeringen ge efter för krav på att avskaffa den?
ip · H210224 · 2015-01-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:224 Bemanningsföretag av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) gjorde Socialdemokraterna och LO ett gemensamt utspel, där de presenterade ett tiopunktsprogram med ordningsregler för den svenska arbetsmarknaden. Ett av kraven i programmet var att på olika sätt begränsa rätten att anlita bemanningsföretag. I partiledardebatt klargjorde statsminister att om parterna vill ha förändringar av reglerna i lagstiftningen kring situationer som visstid, bemanningsföretag och vikariat är regeringen villig att förändra lagstiftningen. Dock tillade han att facken redan har löst frågan, att de redan har en bra förhandlingslösning som löser dessa frågor. är regeringens stödparti tydligt i sitt krav på att förbjuda bemanningsbranschen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Hur ser arbetsmarknadsministern på bemanningsföretagens roll på svensk arbetsmarknad , och vilka förändringar avser arbetsmarknadsministern att göra?
ip · H210225 · 2015-01-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:225 Utredningen av branden i av (M) till Statsrådet (S) Skogsbranden i (2014) tillhör de värsta i modern tid. När räddningsinsatsen officiellt avslutades kunde man konstatera att hela skog hade drabbats och att 25 byggnader antingen hade brunnit ned eller var brandskadade. En död, en skadad och 1200 evakuerade skvallrar också om brandens massiva härjningar från och fram till dess att släckningsarbetet var över. Det är ingen överdrift att säga att det svenska brandförsvaret blev tagna på sängen av brandens häftiga förlopp och snabba spridning. Det visade sig snart att kommunerna i de drabbade områdena inte hade möjlighet och resurser att organisera räddningsinsatsen och att ansvaret därmed gick över till staten och i . och Försvarsmakten deltog också i arbetet bland annat med vattenbegjutning via helikoptrar. Räddningsledaren och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tvingades till och med att vända sig till europeiska få hjälp från andra länders vattenbombare. Här blottades stora brister i den svenska brandberedskapen då den svenska räddningsledningen tvingades förlita sig på influgna plan från och . Branden i var närmast unik i sin spridning och framfart. Det är därför mycket viktigt att försöka dra lärdomar av händelseförloppet och räddningsarbetet. Jag anser därför att det behövs ett grundligt utredningsarbete av räddningsoperationen i skogar. Räddningsarbetet samlade ett rekordstort antal frivilliga och anställda för att hjälpa till med brandsläckning, evakuering och frivilligsamordning. En ordentlig genomgång skulle kunna lyfta fram lärdomar till nästa gång. En ordentlig och grundlig utredning av insatserna under den värsta skogsbrand har haft skulle dessutom ge upprättelse för alla de som drabbats av branden på något sätt. Det vore dessutom olyckligt om inte staten visar respekt till all dem som involverats i branden genom en grundlig utredning. Det förekommer uppgifter om att inrikesminister (S) i stället skulle välja att avbryta den pågående enmansutredningen om hanteringen av branden och flytta fram datum för slutrapport från till . Enligt det ursprungliga uppdraget från alliansregeringen skulle utredaren : 1) beskriva den operativa insatsen, 2) analysera och dra slutsatser och 3) komma med förslag till förbättringar och eventuella lagändringar. Det förekommer uppgifter om att regeringen vill flytta punkt 3 från enmansutredaren till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Allt detta leder fram till en rad frågor: 1) Är det sant att statsrådet och regeringen vill förkorta utredningen av branden i och dessutom låta MSB utreda sig självt? Är detta i så fall etiskt försvarbart, inte minst sett ur de drabbades perspektiv? 2) Hur såg beslutsprocessen ut bakom dessa beslut? Har statsrådet verkligen gjort ställningstagandet att processen var förenlig med god revisionssed?
ip · H210227 · 2015-01-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:227 Kritik mot långa häktningstider och omfattande restriktioner av (V) till Statsrådet (S) granskade hur lever upp till . Resultatet av denna granskning presenterades i en rapport . Rapporten innehåller känd kritik riktad mot angående häktningstider med mera. kritiseras starkt för den utbredda och utdragna isoleringen av barn, att brottsmisstänkta för lätt hamnar i häkte och att häktningstiderna ofta är mycket långa. Även de omfattande restriktionerna som förekommer ifrågasätts av . Kritiken i rapporten är särskilt hård vad det gäller isolering av unga i polisceller eller andra förvar, och anser att bör avskaffa det systemet. kan unga människor isoleras i under långa perioder. FN oroas över de självmord och självmordsförsök som har skett bland unga som placerats i häkte och som tros vara ett resultat av isoleringen. kräver att helt avskaffar isolering av barn i polisarrest, häkte och på särskilda ungdomshem samt utreder självmordsfallen i häkten. Vissa förundersökningar tar än andra och i vissa fall kan långa häktningstider vara motiverade. Men det är mer regel än undantag. har 20 personer suttit häktade . De som har suttit allra längst har suttit instängda i , varav ca med restriktioner. satt 119 stycken 15–17-åringar häktade, varav 97 var isolerade med restriktioner. Alla EU-länder utom fyra, däribland , har en maxgräns för häktningstider med restriktioner. Att saknar en maxgräns har även kritiserats av , Amnesty och Human Rights Watch. Därför vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att möta kritiken från ? Tänker statsrådet ta några initiativ för att förhindra att barn även i fortsättningen placeras i svenska häkten med restriktioner?
ip · H210228 · 2015-01-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:228 Arbetslöshetsmålet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen har som målsättning att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU . Vid presentationen av det ekonomiska läget hade regeringen reviderat upp arbetslöshetsprognoserna. verkar regeringen backa från det som tidigare utpekats som nyckelreformer, till exempel traineejobben. Den breda översynen av Arbetsförmedlingen som efterfrågats av många har lagts ned, trots att regeringen i regeringsförklaringen utlovade att myndigheten skulle reformeras i grunden. Det samlade intrycket är att regeringen retirerat i jobbfrågan. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: ministern och regeringen fortsatt att uppnå målet om lägst arbetslöshet i EU till 2020 och hur det ska det i så fall ske?
ip · H210229 · 2015-01-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:229 Fördelningen av yrkeshögskoleutbildningar av (S) till Statsrådet (S) Tanken med yrkeshögskoleutbildningar är att de ska finnas där behoven är stora. Det är arbetsmarknadens behov som ska avgöra var och vilka YH-utbildningar som startar. I för avseende Myndigheten för kan man läsa att målet för utbildningarna är följande: ”Utbildningarna inom ska svara mot behov av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning i arbetslivet eller medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom smala yrkesområden som är av betydelse för individen och samhället. Andelen examinerade i som arbetar inom det område som deras yrkeshögskoleutbildning avser ska öka.” Arbetslösheten är en av politikens främsta utmaningar, och att skapa förutsättningar för människor att få yrkeskompetens är en del av lösningen. Hur hög arbetslösheten är skiljer sig mycket åt mellan olika kommuner och olika län. Min egen hemkommun, , har hög arbetslöshet och invånarna har relativt låg utbildningsnivå. Behovet av yrkeshögskoleutbildningar i är således stort. Utbildningarna skulle göra stor samhällsnytta för kommunen. har inte heller traditionellt haft så många YH-utbildningar trots den höga arbetslösheten. fick ingen av de sju utbildningarna man ansökte om. Kommunen fick inte heller medel till att fortsätta den pågående utbildningen om industriell mätteknik som man ansökte om. Många kommuner med lägre arbetslöshet erhöll istället utbildningar. Med det som bakgrund vill jag fråga statsrådet: Finner statsrådet det nödvändigt att förtydliga instruktionerna till Myndigheten för så att kommuner med hög arbetslöshet och störst behov får företräde då myndigheten väljer vilka utbildningar som skall genomföras?