ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210303 · 2015-02-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:303 Regeringens arbete med pensionsfrågor av (M) till Socialförsäkringsminister (S) sa ja till allianspartiernas förslag om riktlinjerna för den ekonomiska politiken, utgiftsramarna och beräkningen av statens inkomster . Därmed sa nej till regeringens förslag i budgetpropositionen. Då ställde sig bakom alliansens förslag vad gäller rambeslutet samt riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken ankommer det på regeringen att verkställa denna politik. riktade i samband med detta ett tillkännagivande om vikten av att inom ramen för pensionsöverenskommelsen öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv bland annat genom att se över gränserna för inkomstgrundande allmän pension, för tidigare uttag av garantipension och äldreförsörjningsstöd samt för uttag av pension som grundas på avdragsgill avgift. Mina frågor till socialförsäkringsminister är: Vad har socialförsäkringsministern gjort för att tillgodose tillkännagivande? Vilka initiativ avser socialförsäkringsministern att ta för att, inom ramen för pensionsöverenskommelsen, öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv?
ip · H210304 · 2015-02-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:304 Risk för färre unga entreprenörer av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Fler jobb börjar med fler som vill anställa. tillhör världstoppen när det gäller innovationsförmåga och starka statsfinanser. Det är viktigt att denna starka position inte bryts. Den lägger grunden för ett bra företagsklimat. Men måste bli ett ännu bättre land att starta, driva och bygga företag i. Vi behöver fler entreprenörer. Unga som vill starta eget ska uppmuntras. På så sätt kan de skapa jobb både åt sig själva och åt andra. Alliansens budget innehåller satsningar som fördubblar och permanentar stödet till dem som arbetar för att främja entreprenörskap på gymnasiet, högskolan och . Detta sker dels genom satsningar på Ung Företagsamhet (UF) och dels genom satsningar på Drivhuset. visar det sig att medel är utbetalade till UF, men Drivhuset har ännu inte fått några medel. Alliansens tanke var att Drivhusets verksamhet skulle permanentas och expandera för att stötta ännu fler entreprenörer i fler delar av . Genom fler företagare skapas fler jobb. Med anledning av ovanstående blir min fråga till närings- och innovationsminister : Delar närings- och innovationsministern mening när det gäller entreprenörskapspotentialen på yrkeshögskolor? Om så är fallet, vilka åtgärder avser närings- och innovationsministern att vidta för att Drivhuset ska kunna öka sina insatser vid fler yrkeshögskolor trots regeringens kraftiga minskning av de budgetmedel som Alliansen hade avsatt?
ip · H210305 · 2015-02-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:305 Misstänkta terrorister som får uppehållstillstånd i av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) , P4 , rapporterar (den 27/1) att misstänkta terrorister får tillfälliga uppehållstillstånd i . Det rör sig om ett tjugotal personer som sökt asyl i , men nekats på grund av att Säkerhetspolisen varnat att dessa individer misstänkts ha varit delaktiga i terroristorganisationer och begått övergrepp mot civilbefolkningen. De kan inte skickas tillbaka till eftersom de då riskerar tortyr eller avrättning. Därför får de stanna i och röra sig fritt. menar att nuvarande lagstiftning inte tillåter något annat. Att misstänkta terrorister kan bo och röra sig fritt i är allvarligt. Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga till statsrådet där han i svaret inte lämnade något förslag på vad regeringen ämnar göra åt situationen, utan hänvisade till en utredning som enligt uppgift ej utreder denna specifika fråga. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Tänker justitie- och migrationsministern ge utredningen i uppdrag att även utreda den ovanstående frågan? Tänker justitie- och migrationsministern ta initiativ till att förändra lagstiftningen på området och/eller vidta några andra åtgärder för att hantera problemet?
ip · H210306 · 2015-02-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:306 Hemvärnets betydelse i det nya säkerhetsläget av (M) till Försvarsminister (S) Hemvärnet är en viktig resurs för det nationella försvaret när det gäller till exempel skydd av kritisk civil och militär infrastruktur och viktigare skyddsobjekt. Hemvärnsförbanden finns i hela landet och kan snabbt sättas in vid en eventuell kris eller incident. I samband med det försämrade säkerhetsläge vi sett i närområde har Försvarsmakten varnat för ett ökat hot när det gäller påverkansoperationer, incidenter och konfrontationer. På grund av sin höga tillgänglighet är hemvärnsförbanden användbara för att möta sådana hot. Ett bra exempel är hemvärnets delaktighet i underrättelseoperationen vid den bekräftade ubåtskränkningen i . Försvarsberedningen, där försvarsminister var ledamot, framhöll i sin försvarspolitiska rapport att hemvärnets numerär bör öka och att hemvärnet även bör utvecklas för att lösa mer kvalificerade uppgifter. Beredningen pekade också på att hemvärnet för att lösa de mer kvalificerade uppgifterna ska kunna utrustas med till exempel granatkastare och burna luftvärnsrobotar. Min fråga till försvarsminister är: Hur ser försvarsministern på hemvärnets betydelse i ljuset av det förändrade säkerhetsläget och möjligheten att öka dess numerär och ge förbanden mer kvalificerade uppgifter och materiel?
ip · H210307 · 2015-02-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:307 handläggning i ärenden om registrering av vårdnadshavare av (M) till Finansminister (S) har vi i medierna kunnat ta del av rapportering om samkönade par som skaffat barn utomlands genom surrogatmödraskap och sedan väl hemma i av vägrats att fastställas som vårdnadshavare – trots att svensk domstol fastslagit föräldraskapet. har i dessa fall agerat på ett sätt som närmast kan likställas vid obstruktion. Medan inte haft några problem att godta faderskap och vårdnadshavare har vid flertalet tillfällen varit motvilligt att fastställa berörda föräldrar som vårdnadshavare, trots att detta fastslagits i svensk domstol. Finansministern kan naturligtvis inte ge sig in och kommentera handläggningen i enskilda fall, men det är ändå angeläget att ministern redogör för vilka åtgärder ministern avser att vidta gentemot generellt för att myndigheten ska förbättra sitt agerande i denna typ av ärenden, eftersom det tycks vara ett återkommande problem. Det är angeläget med en politisk markering mot en myndighet som genom sin ovilja att följa utslag från svensk domstol orsakat att barn stått utan vårdnadshavare i som av sitt liv. Vilken är finansminister syn på handläggningsrutiner i den aktuella typen av ärenden? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att handläggning av dessa ärenden ska flyta på lika smärtfritt som handläggningen av motsvarande medborgarskapsärenden vid ?
ip · H210308 · 2015-02-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:308 Nordiska utvecklingsfonden av (MP) till Statsrådet (MP) Nordiska utvecklingsfonden (NDF), som startades för att socialt och ekonomiskt stödja utvecklingen i utvecklingsländer genom riktad långivning, har beviljat utvecklingslån till ungefär 190 projekt i 37 olika utvecklingsländer till ett värde av . beslutade NDF:s ägare att fonden för skulle ändra sin inriktning för långivning något. Syftet blev att rikta insatserna i huvudsak mot finansiering av klimatrelaterade projekt i , och . De nya projekten skulle stödjas genom gåvogivning i stället för genom långivning. Finansieringen av gåvorna sker genom återbetalningar från tidigare långivning. Detta betyder emellertid att NDF:s kapital sakta men säkert minskar. NDF:s stöd enligt den nya inriktningen ges huvudsakligen i samarbete med och andra regionala utvecklingsbanker. Fonden samverkar även med Nefco (Nordiska miljöfinansieringsbolaget) kring Nordic Climate Facility (NCF) och med NIB (Nordiska Investeringsbanken) kring olika administrativa frågor. Till och med har fonden lämnat bidrag om totalt till 78 klimatprojekt och bidragit till NCF med . Stödet från NDF går i första hand till offentliga projekt men i ökande utsträckning även till den privata sektorn, till civilsamhällets organisationer samt till forskningsinstitutioner. En oberoende utvärdering av NDF:s arbete med klimatprojekt i , och har konstaterat att NDF lyckats nå de uppsatta målen, att åstadkomma en högre investeringstakt i klimatrelaterade investeringar i utvecklingsländer i regionerna, genom det ökade mervärde stödet inneburit i förhållande till om investeringen begränsats till det som övrig tillgänglig finansiering möjliggjort. Det är även tydligt att de prioriteringar som fonden ålagts att driva av sina ägare fått tydligt genomslag i projekten. har två av de projekt medverkat till att möjliggöra fått särskilt erkännande av bland annat . Utan ytterligare ny finansiering från de nordiska länderna kommer NDF att tvingas börja trappa ned sin verksamhet . har mot bakgrund av detta rekommenderat att de nordiska länderna tillför nytt kapital till NDF – detta för att NDF ska kunna fortsätta med stödet till klimatåtgärder i låginkomstländer. Enligt min uppfattning ligger rekommendation väl i linje med uttalanden från statsministrarna om behovet av samarbete kring utvecklingsfrågor med en grön profil. Mot bakgrund av det ovan anförda har jag följande frågor till statsrådet : Delar statsrådet uppfattning att Nordiska utvecklingsfondens verksamhet har varit framgångsrik och att beslutet om inriktning har genomförts lyckosamt? Har statsrådet och regeringen tagit ställning till rekommendation om att tillföra ytterligare kapital till Nordiska utvecklingsfonden?
ip · H210309 · 2015-02-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:309 utrikespolitiska hållning till av (C) till Utrikesminister (S) Det har framgått av uppgifter i medierna att regeringen i ett samtal med företrädare för i mottagit synpunkter på att som ”militärt alliansfri” skulle samöva militärt med . Enligt uppgifterna i medierna skulle regeringen ”betonat” att det inte skulle ses som en markering. Dessutom skulle regeringen ha påtalat att inga plan skulle landa på estniskt territorium. Med detta skulle företrädaren ha ”förefallit nöjd”, heter det vidare enligt medierna. Med hänvisning till dessa uppgifter uppkommer följande frågor: Gör utrikesminister och till skillnad från många andra länder bedömningen att den ökade övningsverksamheten som vi deltar i inte hänger samman med den ryska aggressionen och agerandet i vårt närområde? Är det utrikesministerns och regeringens uppfattning att ska förhålla sig neutralt i förhållande till ryska uttalanden om samövningar med och våra baltiska grannar? Vilken är utrikesministerns och den hållning till ryska försök till påtryckningar gällande våra säkerhets- och utrikespolitiska vägval?
ip · H210310 · 2015-02-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:310 Långsiktiga styrmedel för biodrivmedel av (C) till Statsrådet (S) transportsektor är fortfarande till beroende av fossila drivmedel och står för en tredjedel av utsläpp av växthusgaser. har dock utvecklingen gått åt rätt håll. Vi har ett urval av biodrivmedel att välja mellan på våra tankställen. Klimatnyttan för biodrivmedel som produceras i är hög och potentialen i att öka inhemsk produktion är enorm. De marknadsekonomiska styrmedel som tillämpats för biodrivmedel har varit framgångsrika. De förnybara biodrivmedlen har lämnats skattebefriade, och de fossila drivmedlen har beskattats med energi- och koldioxidskatt – allt i linje med principen om att förorenaren betalar. Utsläppen från transportsektorn kan minska genom att man stimulerar användningen av riktigt miljövänliga fordon, men det är också av stor vikt att sänka utsläppen från den fordonspark på 5 miljoner som redan rullar på våra vägar. Det kan göras genom att man stimulerar användningen av kostnads- och klimateffektiva biodrivmedel. nu rådande statsstödsgodkännande för skattenedsättning på biodrivmedel löper ut . Regeringen har ansökt hos om en förlängning av detta system . Det råder dock en stor oro i drivmedelsbranschen över vilka styrmedel som kommer att gälla långsiktigt. I regeringens budgetproposition aviserades att ett system som på ett kostnadseffektivt sätt premierar bränslets klimatnytta är av särskilt intresse och att avsikten är att ett nytt system ska vara på plats . Mot bakgrund av detta frågar jag därför statsrådet : Vilka styrmedel för biodrivmedel kommer att gälla från för att garantera en fortsatt omställning till en fossiloberoende fordonsflotta? Hur avser statsrådet och regeringen att skapa långsiktiga förutsättningar som sträcker sig längre än för klimateffektiva biodrivmedel? Vilken är statsrådets och regeringens ambition och plan när det kommer till att minska transportsektorns fossiloberoende på ett kostnads- och klimateffektivt sätt?
ip · H210311 · 2015-02-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:311 Effektiv offentlig sektor som alternativ till höjda skatter på arbete av (M) till Finansminister (S) Finansministern presenterade en prognos för svensk ekonomi som visar på underskott i de offentliga finanserna ända fram till och med . påtalade att finansministern bröt mot det finanspolitiska ramverket. Den budget finansministern lade på bord innehåller så mycket utgiftsökningar att finansministern trots skattehöjningar inte når överskott i de offentliga finanserna. Utgiftsökningarna är bland annat en konsekvens av det ökade utanförskap som bedömer kommer att följa av regeringens reformer. Med ökande kostnader för statens utgifter är det naturligt att fråga sig hur effektiv den offentliga sektorn är. menade så sent som att det skulle gå att spara på de statliga myndigheterna. Organisationsforskaren menade på angående den offentliga sektorn: ”Givet ett av världens högsta skattetryck är det inte, även om undantag finns, mera pengar som fordras. Det är bättre fokusering.” Regeringen skriver själv att dess skattehöjningar minskar sysselsättningen och tillväxten. Jag vill därför fråga finansminister : På vilket sätt har finansministern övervägt ökad effektivitet i offentlig sektor som ett alternativ till skattehöjningar på jobben, i likhet med vad hon själv föreslog 2014? Mot bakgrund av att till exempel påpekar att finansministerns förslag kan minska sysselsättningen bland till exempel unga och äldre undrar jag dessutom om finansministern anser sig ha uttömt möjligheten till andra finansieringskällor?
ip · H210312 · 2015-02-13 00:00:00 — Interpellation 2014/15:312 Skatte- och kostnadshöjningar för svenskt lantbruk av (C) till Statsrådet (S) Sedan importstopp av mejeriprodukter har situationen för de svenska mjölkbönderna blivit svårare. föll priserna och vi befinner oss nu i en svår kris för de svenska mjölkföretagarna. Den viktigaste prioriteringen nu är att se till att stärka lönsamheten och vända röda siffror till svarta. Än har det varit tyst från regeringen om vilka åtgärder man ämnar vidta, dock verkar man hålla fast vid de kostnadsökningar för lantbruket som man tidigare fört fram. Regeringen har tidigare aviserat skattehöjningar på ungas jobb. Man har också aviserat att man vill införa skatt på handelsgödsel och på körda kilometrar. Detta är reformer som skulle slå hårt mot bondeföretagarens lönsamhet. Mina frågor till statsrådet är följande: På vilket sätt menar ministern att regeringens aviserade skattehöjningar på ungas jobb bidrar till stärkt konkurrenskraft i de gröna näringarna? På vilket sätt menar ministern att regeringens aviserade införande av skatt på handelsgödsel och körda kilometrar kommer bidra till att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna? Vilka åtgärder och initiativ kommer statsrådet att vidta för att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna?
ip · H210313 · 2015-02-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:313 Förtroendet för skattesystemet av (M) till Finansminister (S) Under Alliansens tid i regeringen ökade stödet för skattesystemet väsentligt. Andelen som tyckte illa om skattesystemet halverades och andelen som tyckte bra om skattesystemet ökade . De mycket negativa attityder till skattesystemet som fanns 2006 har bytts till en mer positiv syn. Att skattesystemet har legitimitet är viktigt för att det ska fungera effektivt. Skälen till att människors inställning till skattesystemet förbättrades under Alliansens tid är flera. Jobbskatteavdraget ökade sysselsättningen och gjorde det mer lönsamt att arbeta. RUT- och ROT-avdraget hjälpte många till jobb och pressade tillbaka svartarbete. Personalliggare och kassaregister motverkade svarthandel och värnade skattebasen. Informationsutbytesavtal med flertalet länder motverkade skatteflykt. Skärpta avdragsmöjligheter för räntor minskade möjligheten för skattedrivna upplägg. Fastighetsskatten reformerades kraftigt. Finansministern har flaggat för flera förändringar som riskerar att åter minska förtroendet för skattesystemet, bland annat försämringar av RUT-avdraget och jobbskatteavdraget. Förslag som ytterligare skulle pressa tillbaka skattedrivna upplägg, såsom förslag, verkar ha lämnats utan åtgärd. Trots att det finns en bred uppfattning kring att ungdomar och äldre behöver bättre villkor på arbetsmarknaden genomför finansministern skattehöjningar på deras jobbmöjligheter. Finansministern och finansmarknadsministern har också uttryckt skilda uppfattningar kring skatter som har stor inverkan på många människors hushållsekonomi, till exempel ränteavdraget. Regeringen rullar tillbaka reformer som minskat svartarbetet, ökat sysselsättningen och stöttat svaga grupper på arbetsmarknaden, som åtgärder mot till exempel skattedrivna upplägg med räntesnurror uteblir. Ser finansministern mot bakgrund av detta någon risk för att förtroendet för skattesystemet kan falla tillbaka till exempelvis låga nivåer?
ip · H210314 · 2015-02-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:314 Kabinettsekreterarens besök i av (M) till Utrikesminister (S) En orolig omvärld med upptrappade konflikter och ökade geopolitiska risker ställer krav på svensk utrikespolitik och säkerhetspolitik. Vi har en ökad militär aktivitet i och konstaterad främmande undervattensverksamhet i svenskt inre vatten. har sedan annekteringen av haft en tydlig linje i relationen till , både bilateralt och genom att vara pådrivande i EU för en gemensam linje och sanktioner. och EU:s dialog med måste fortsatt vara tydlig och principfast. Under ett möte med ambassadör diskuterade kabinettsekreterare en förestående resa till . Min fråga till utrikesminister är: Vilka frågor kommer kabinettsekreteraren att ta upp under Moskvabesöket, och vilket budskap vill utrikesministern att kabinettsekreteraren ska förmedla?
ip · H210315 · 2015-02-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:315 kontrakt i offentlig sektor av (FP) till Statsrådet (S) Framför allt inom it-området har något som kallas ett agilt arbetssätt utvecklats. Detta har skett i kontrast till den så kallade vattenfallsmetoden, där uppdragsgivaren skriver en detaljerad kravspecifikation och en beräknad tidsåtgång och sedan överlämnar denna till uppdragstagaren att utföra. Denna metod har i huvudsak använts för fysiska produkter, men fungerar sämre i programvaruutveckling. Därför togs ett agilt arbetssätt fram, som innebär nära samarbete mellan uppdragsgivare och utförare, där man förändrar kravspecifikationen under projektets gång beroende på exempelvis användarnas synpunkter. Därmed kan innehållet i projektet ändras och tiden för genomförande bli kortare eller längre. I ett kontrakt utan flexibilitet blir det svårt att hantera. Därför har även agila kontrakt utvecklats mellan företag, främst inom it-sektorn. Inom offentlig sektor finns emellertid inga sådana kontrakt, vilket försvårar för utveckling av programvara inom eller statlig verksamhet. kontrakt inom offentlig sektor skulle innebära att digitala lösningar kan utvecklas mer kostnadseffektivt och även att slutprodukterna blir bättre för användarna. I har det tagits fram agila kontrakt som offentlig sektor använder sig av. Tänker statsrådet verka för att ett förslag lämnas om agila kontrakt i offentlig sektor?
ip · H210316 · 2015-02-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:316 Jämställdhetsbonusen av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga till socialförsäkringsministern, där jag önskat svar på när regeringen avser att påbörja och slutföra det nödvändiga lagstiftningsarbete som krävs för att beslut om förstärkt jämställdhetsbonus ska verkställas. I svaret säger socialförsäkringsministern att tillkännagivande vägs in i beredning av frågan, men att regeringen inte har tagit ställning till tillkännagivandet. Enligt den konstitutionella praxis som vuxit fram bör regeringen tillgodose tillkännagivanden, men om regeringen har en annan mening än bör underrättas om detta. Min fråga till socialförsäkringsminister är därför: Tänker ministern och regeringen tillgodose tillkännagivandet från om den förstärkta jämställdhetsbonusen?
ip · H210318 · 2015-02-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:318 En effektivare rättskedja av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har stora satsningar gjorts på rättsväsendet. Myndigheterna i rättskedjan har fått betydande ekonomiska tillskott sedan alliansregeringen tillträdde. har anslagen till polisen, , , Domstolar och Kriminalvården ökat med sammanlagt , vilket motsvarar en ökning med . Verksamheterna har utvecklats liksom utmaningarna. Att analysera hur rättskedjans verksamheter utvecklats när det gäller resultat och kostnader är därför viktigt, och alliansregeringen tog därför initiativ till en utredning (dir. 2014:60) för att följa upp verksamheternas effektivitet också i förhållande till jämförbara länder. I utredningen ingick att ta vara på de möjligheter som arbetet med en effektivare informationsförsörjning ger och undersöka hur det arbetet kan få en bättre resultatuppföljning. I det sammanhanget ingick också att öka kunskapen om hur andra länder styr och följer upp arbetet inom rättsväsendet. En annan fråga med betydelse för effektiviteten i rättsväsendet är inställda huvudförhandlingar i brottmål. Inställda huvudförhandlingar är fortfarande ett problem som medför förlängda handläggningstider och väsentligt ökade kostnader för samhället. Bristande delgivning anges ofta vara en huvudorsak till att huvudförhandlingar ställs in, trots att en del förändringar redan gjorts. Det är viktigt att utvärdera den nya delgivningslagen och följa upp om de nya möjligheterna till effektivt delgivningsarbete används som det är tänkt. För att kunna ge ett gediget underlag om effektiviteten i rättsväsendet förutsattes att utredaren skulle samråda med de myndigheter som omfattas av uppdraget: polisen (), , , Domstolar och Kriminalvården. Uppdragets omfattning motiverade en längre utredningstid, vilken sattes till . Den regering som leds av Socialdemokraterna och har emellertid beslutat att utredningen ska uppröra. Mot bakgrund av tidigare agitation är det både förvånande och märkligt att effektiviteten i rättskedjan inte ska granskas och följas upp. Behovet av åtgärder och insatser för att säkra kvalitet och god hushållning med resurser kommer att behövas också framöver. Goda kunskaper om faktiska förhållanden och möjlighet att jämföra verksamheter med hur verksamheter styrs och med vilket resultat i andra länder bidrar till den kunskap som behövs. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa en effektiv rättskedja? Vilka framtida möjligheter till en bättre uppföljning av resultaten som det så kallade ger avser ministern att ta tillvara? Vad avser ministern att göra för att minska antalet inställda huvudförhandlingar i domstol?