ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210478 · 2015-04-01 00:00:00 — Interpellation 2014/15:478 Nya upphandlingsreglers konsekvenser för företagare av (M) till Statsrådet (S) I handlar den offentliga sektorn varor och tjänster för 600 miljarder . Dessa offentliga medel ska ge så bra varor, produkter och tjänster som möjligt till det bästa priset för kommuner, landsting, regioner och statliga myndigheter, något vi benämner den goda affären. För att detta ska vara möjligt krävs det att många företag vill vara med och konkurrera om anbuden som leverantörer till offentlig sektor. finns det hämmande effekter i hur offentlig upphandling används som gör att inte minst mindre företag har svårt och får minskade möjligheter att delta i upphandlingarna. Det finns nu också ett långtgående exempel på detta från , där en anmälan på en upphandling lämnats till . Krav som ställs försvårar deltagande och omöjliggör rent av ett deltagande. Det kan i sin tur innebära att det långt ifrån alltid är den bästa affären som uppnås. Det är inte till fördel för vare sig den upphandlande verksamheten eller ett rikt näringsliv. ska vara rädd om de affärsmöjligheter vi har för att skapa tillväxt i såväl små som medelstora och stora företag. Baksidan av affärsmöjligheter är protektionism, som leder till mindre handel och att var och en endast ser till sitt eget. Det är en farlig väg att gå för ett land som har som idé att öka tillväxten och att sälja varor och tjänster till andra länder. Då statsrådet har tillsatt en utredning som ska analysera hur uttryckliga krav på villkor enligt kollektivavtal kan föras in i de tre nya kommande upphandlingslagarna vill jag fråga honom följande: Har statsrådet gjort ställningstagandet att det är förenligt med vad kommissionen uttalat om likabehandling för alla leverantörer i att införa uttryckliga krav på villkor enligt kollektivavtal? Ser statsrådet några farhågor på den lokala hemmamarknaden med tillämpningar som ger långtgående effekter, så att företag förhindras att delta och på så vis riskerar både arbeten och verksamheter, som den offentliga sektorn då sätter krokben för sig själv? Hur bedömer statsrådet att företagandet i påverkas av de långtgående krav som gör det svårare för ett stort antal företag att delta i offentliga upphandlingar?
ip · H210481 · 2015-04-01 00:00:00 — Interpellation 2014/15:481 Förbättrade matematikkunskaper av (M) till Utbildningsminister (MP) I nationella såväl som internationella jämförelser sjunker matematikkunskaperna bland svenska elever. riskerar det både tillväxt och välstånd. I flera steg satsade därför den dåvarande alliansregeringen på att både utöka undervisningstiden i matematik och utveckla lärarnas pedagogik. Men det är inte tillräckligt. Tack vare Nya och Alliansen beslutade att utöka undervisningstiden i matematik i årskurs 7–9. Matematik är ett viktigt och grundläggande ämne. Grundkunskaper i att räkna ut arealer, prisutveckling och att förstå diagram behövs i vardagen, och för många högskoleutbildningar och yrken är matematikkunskaper en förutsättning. Bristande matematikkunskaper är för många elever anledningen till att de inte blir behöriga till gymnasieskolan. I en allt skarpare internationell konkurrens är det viktigt att säkra och stärka kunskapslinjen i den svenska skolan. får elever i årskurs 1–3 en matematiktimme mer jämfört med tidigare. Vi vill nu lägga än mer kraft på att lyfta matematikkunskaperna genom att utöka undervisningstiden i matematik även i årskurs 7–9 med . När vi ger eleverna fler matematiktimmar på schemat ger vi också fler elever en möjlighet att nå de kunskapsmål som krävs för att bli behöriga till gymnasieskolans nationella program. Matematiklyftet initierades av den dåvarande alliansregeringen med målsättningen att höja lärarnas kompetens och utveckla undervisningsmetoderna. första delutvärdering visar positiva resultat: Lärarna har fått bättre förutsättningar att utveckla undervisningen och deras ämneskunskaper har ökat. Tack vare att Alliansens budget gäller fortskrider Matematiklyftet, som är den största fortbildningsinsatsen i ett enskilt skolämne någonsin i . Efter /16 kommer 37 000 lärare runt om i att ha deltagit i Matematiklyftet. Nya vill ha en skola där varje elev blir sedd och där kunskap står i fokus. I en sådan skola ger vi alla elever en möjlighet att komma till sin rätt och nå sina mål. Men mer kunskap och bättre skolresultat kräver mod och en politik som gör konkret skillnad i klassrummet. Därför prioriterar vi att utöka undervisningstiden i matematik i årskurs 7–9. Tyvärr håller regeringen inte med, och regeringspartierna Socialdemokraterna och röstade emot vårt förslag att utöka matematikundervisningen i årskur 7–9 med . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsministern. Om ministern och regeringen inte är beredda att utöka undervisningstiden i matematik så att eleverna snabbare får mer undervisningstid med sina matematiklärare enligt Alliansens förslag, vilka andra konkreta åtgärder vill ministern vidta för att lyfta och förbättra elevernas matematikkunskaper?
ip · H210482 · 2015-04-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:482 Matchningsanställningar av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Alliansregeringens särskilde utredare presenterade utredningen om matchningsanställningar. Syftet med matchningsanställningen är att ta till vara varje individs arbetsförmåga och att skapa nya möjligheter till arbete för personer som varit arbetslösa . Matchningsanställningen innebär att individen anställs hos en matchningsaktör, som har arbetsgivaransvaret för individen. Individen utför sitt arbete hos ett kundföretag, som betalar matchningsaktören för tjänsten. Detta innebär att arbetsgivare – i form av kundföretag – ges möjlighet att pröva hur en individ fungerar i verksamheten utan att ett anställningsförhållande behöver komma till stånd. En viktig poäng med matchningsanställningar är nämligen att minska den osäkerhet som många arbetsgivare upplever inför att anställa en person som varit borta från arbetslivet . Regeringen har en utredning färdig att sätta i sjön. Det finns ingen tid att vänta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Hur tänker arbetsmarknadsministern och regeringen gå vidare med förslaget om att införa matchningsanställningar?
ip · H210483 · 2015-04-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:483 Konsekvenserna för av regeringens skattepolitik av (M) till Finansminister (S) Regeringen har aviserat ett antal förslag som slår hårt mot . stoppades bygget av Förbifarten, och frågan om att stänga ned har ännu inte fått någon lösning. Utöver föreslagna försämringar inom infrastrukturen har regeringen aviserat att man avser att slopa nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga, försämra jobbskatteavdraget, öka antalet personer som kommer att få betala statlig inkomstskatt, halvera RUT-avdraget, försämra ROT-avdraget, öka löneskatten på seniorers arbete, höja bensin- och dieselskatterna samt öka uttaget från till skatteutjämningssystemet. Förslaget om att förändra beräkningsgrunderna för statlig inkomstskatt innebär att 330 000 stockholmare får en skattehöjning på . av arbetskraften i regionen påverkas, mot i övriga landet. Att fasa ut jobbskatteavdraget för högre inkomster berör av dem som är bosatta i , medan motsvarande andel i är . Förändringarna i skatteutjämningssystemet gör att exempelvis får betala ca 60 miljoner mer, 33 miljoner mer och 20 miljoner mer. Effekterna av förslaget blir att får betala ca 470 miljoner i skatteutjämning. Själva ökningen motsvarar ungefär 120 lärartjänster, och den totala avgiften från motsvarar mer än vad hela förskolan kostar i kommunen. Den ökade avgiften till skatteutjämningen går inte till främst till utsatta orter ute i glesbygden, utan de största vinnarna är och , kommuner som inte har drabbats särskilt hårt av den ökande urbaniseringen. Den totala skattebördan för stockholmarna beräknas öka med , enligt en undersökning. De beräkningarna innehöll endast ökningen av skatteutjämningen, ändrade beräkningsgrunder för statlig inkomstskatt samt försämrat jobbskatteavdrag. Om man lägger till slopad nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga och ökad skatt på seniorers arbete kan vi lägga till ytterligare miljarder. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till finansministern: Om finansministern anser att är en tillväxtmotor för , varför prioriterar hon då en skattepolitik som direkt skadlig för stockholmarna och för regionens tillväxt?
ip · H210485 · 2015-04-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:485 Höjning av bensinskatten av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har meddelat att bensinskatten ska höjas. Det är en skattehöjning som slår direkt mot många företags och privatpersoners ekonomi. Höjningen kommer att leda till att tusentals jobb riskerar att gå förlorade. En höjning av bensinskatten är direkt olämplig och skulle slå hårt mot dem som har små marginaler och är beroende av bilen. Glesbygden kommer att drabbas extra hårt – vi är fortfarande många, inte minst utanför storstäderna, som behöver bilen för att ta oss till jobb, förskola, fritidsaktiviteter, sjukhus, matinköp med mera. Det avgörande är att satsar på incitament som till exempel miljöbilspremien och på forskning för att fler ska välja miljövänligare bränsle, inte på straffbeskattning av bilar och lastbilar. De olika trafikslagen tävlar inte med varandra, utan kompletterar varandra. För att människor och företag ska kunna verka och utvecklas i behövs rimliga transportkostnader utan onödiga skatter. En höjning av bensinskatten är av många anledningar fel väg att gå. Den försämrar svensk konkurrenskraft och riskerar svenska jobb. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad tänker ministern och regeringen göra för att se till att rörligheten i glesbygden och på arbetsmarknaden inte begränsas? Hur ska jord- och skogsbruket kompenseras för höjningen av energiskatten på diesel?
ip · H210486 · 2015-04-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:486 Attityder till vita och svarta jobb av (M) till Finansminister (S) De allra flesta som arbetar gör det enligt de lagar och regler som finns att följa på arbetsmarknaden, och därmed tjänar man in pension och har möjlighet till föräldraledighet och sjukpenning. Men detta har inte alltid varit en självklarhet. När alliansregeringen tillträdde 2006 tyckte hälften av befolkningen att det var okej med svartjobb; det var som tog avstånd från det. tycker av medborgarna att det är okej att folk arbetar svart. Förklaringarna till denna positiva trend kan vara många, men en stor del, enligt , är de åtgärder som vidtagits för att minska skattefusk. Som exempel på detta nämns RUT- och ROT-reformerna och krav på certifierade kassaregister inom kontanthandeln. När arbetslösheten stiger ökar också risken för att fler börjar jaga snabba och lättförtjänta pengar. Man söker sig till svartjobb för att kunna betala hyran den månaden. Men detta är en mycket dålig lösning, både ur ett individperspektiv och ur ett samhällsperspektiv. Och särskilt oroväckande är det om det är en ung kille eller tjej som får ett svartjobb som förstajobb och då hamnar i en negativ spiral som kan vara svår att ta sig ut ifrån. När man jobbar svart får man svårt att hyra lägenhet eller att låna pengar, då man inte kan visa upp att man har ett jobb. Man missar förmåner som semesterersättning, sjukersättning och pension, och man får inte heller något betyg eller några referenser som kan visas upp när man söker ett nytt arbete. Man får inte heller någon a-kassa om man skulle bli arbetslös, och man riskerar också böter eftersom det är olagligt att jobba svart. När unga ska in på arbetsmarknaden är det främst deras attityder till svartarbete som avgör hur stor sannolikheten är att man tar ett svartjobb. Om man inte känner någon som jobbar svart, eller om alla man pratar med starkt tar avstånd från svartarbete, är sannolikheten för att man ska söka sig till ett svartjobb mycket liten. Därför är jag mycket glad åt de senaste årens starka positiva trend i attityderna till svartarbete hos befolkningen, men är jag mycket oroad , då finansministern aviserat förändringar och eventuell borttagning av de två enskilt viktigaste förklaringarna till de positiva attitydförändringarna – och . Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga finansministern: Vilka åtgärder är finansministern beredd att vidta för att kompensera för ingrepp i RUT- och ROT-reformerna för att bibehålla svenskarnas negativa attityder till svartarbete?
ip · H210487 · 2015-04-01 00:00:00 — Interpellation 2014/15:487 Fritidspeng av (M) till Statsrådet (S) Systemet med fritidspeng för barn i familjer med försörjningsstöd infördes av alliansregeringen . Fritidspengen är avsedd för de barn som lever i hushåll med knappa ekonomiska resurser . Den riktas till barn i familjer som har försörjningsstöd och som haft det . har i en rapport om barns fritid kommit fram till att barn som lever i ekonomiskt utsatta hushåll inte deltar i fritidsaktiviteter lika mycket som andra barn. Det var mot den bakgrunden som den förutvarande regeringen införde fritidspengen. föreslog regeringen i sin budgetproposition att systemet med fritidspeng skulle slopas och i stället skulle pengarna läggas på att marginellt höja försörjningsstödet för alla familjer med barn mellan . Detta kritiserades av eftersom staten har i enlighet med ett särskilt ansvar att tillse att varje barn får sin rätt till aktiv fritid tillgodosedd. Även avstyrkte i sin remisspromemoria Avskaffande av bestämmelserna om fritidspeng och föreslog att målgruppen barn snarare borde utökas. skrev vidare i sin remisspromemoria: ”Om fritidspengen för barn avskaffas vill framhålla att det är oerhört angeläget att regeringen tar initiativ till andra åtgärder som innebär att barn i ekonomiskt utsatta familjer får möjlighet att ta del av fritidsaktiviteter. Det är viktigt att se barnet som en egen individ med egna behov och egna mänskliga rättigheter.” Jag vill därför fråga statsrådet följande: Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att säkerställa att barn i ekonomiskt utsatta familjer ska få möjlighet att ta del av fritidsaktiviteter om fritidspengen avskaffas? Vad är statsrådets motiv bakom att förändra en så uppskattad satsning som fritidspengen?
ip · H210488 · 2015-04-01 00:00:00 — Interpellation 2014/15:488 Friskvårdsavdrag för ridning av (M) till Statsrådet (S) Ridsport är en av våra största sporter. Sporten omfattar närmare en halv miljon utövare, och på närmare 540 ridskolor genomförs över på hästryggen. Sporten är fysiskt aktiverande och förebygger och kan behandla psykisk ohälsa. Sporten bidrar till bättre folkhälsa via den fysiska aktivitetsgraden, men även genom den sociala interaktion som följer av den nära kontakten med djur. Ridsporten exkluderas dock från friskvårdsbidraget och får därmed inte den skattebefriade friskvårdsförmånen som många andra sporter får. Statsrådet har tidigare uttryckt sig positivt till att ridsporten inkluderas i de sporter som omfattas av friskvårdsavdraget. Före riksdagsvalet gavs även skarpa löften av socialdemokrater och miljöpartister. Till exempel kan nämnas en intervju i där partisekreterare (S) sa följande: ”Därför har vi nu bestämt oss för att göra på det här sättet. Vi kommer utreda lite närmare exakt var gränserna ska gå, men vi tycker bestämt att ridsporten borde kunna lyftas in på direkten, säger hon.” Även dåvarande idrottspolitiska talesperson sa, enligt , under idrottens dag att han ”krävde att ridsporten ska räknas som friskvård och ska ses som bra för folkhälsan”. Jag vill därför fråga statsrådet följande: Står statsrådet bakom de löften som och gav om att ridsporten omgående bör omfattas av friskvårdsavdrag? Om så är fallet, när avser statsrådet att inkludera ridsporten i friskvårdsavdraget?
ip · H210489 · 2015-04-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:489 Skatteförslag som påverkar landets pensionärer av (M) till Finansminister (S) Nedmonteringen av arbetslinjen hotar välfärden. Nya har bidragit till att jobbmotorn satts igång i . riskerar den att avstanna. Pricksäkert och effektivt väljer vänsterregeringen att presentera politiska förslag som slår hårt mot jobben. Ny statistik från Skattebetalarna visar att har EU:s och Eftas snabbast växande sysselsättningsgrad bland personer . har sysselsättningsgraden ökat med , vilket betyder att det är över 100 000 fler seniorer som är yrkesverksamma jämfört med . Bättre hälsa, förändrade villkor för pensionering och riktade skattelättnader för dem som arbetar vidare är viktiga faktorer som gör att allt fler seniorer arbetar. Skattebetalarnas granskning visar dock att i jämförelse med andra länder har haft en accelererande ökningstakt sedan den särskilda löneskatten avskaffades och det förhöjda jobbskatteavdraget infördes . Det visar ett tydligt samband mellan lägre skatteuttag och fler som förlänger sina arbetsliv. Sambandet mellan lägre skatt och ökad sysselsättningsgrad är större än effekten av reformerat pensionssystem och mer flexibel pensionsålder. Men i den nedröstade budgetpropositionen meddelade regeringen att den nu vill återinföra silverskatten . Förslaget kom som en total överraskning, eftersom det aldrig nämndes i valrörelsen. Om skatten gör comeback skulle det drabba nära 200 000 arbetande seniorer. Finansministern har dessutom gett besked om att den utlovade skattesänkningen för pensionärer skjuts upp . Om ska klara de demografiska utmaningar vi står inför behöver vi fler som vill jobba längre. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilka konsekvenser får återinförandet av löneskatten för de äldre som väljer att jobba ? Hur menar finansministern att höjda kostnader för att anställa personer kommer att leda till fler i arbete och fler arbetade timmar?
ip · H210490 · 2015-04-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:490 Höjningen av bensinskatten av (M) till Finansminister (S) Regeringen har klargjort att man avser att höja bensinskatten . Detta sker trots att blivande finansminister (S) såväl som blivande statsminister (S) under hela gång efter annan inte bara lovade att man inte hade någon egen avsikt att höja bensinskatten – man förmedlade dessutom även utåt bilden av att man var direkta motståndare till dem som var ärliga med att man hade för avsikt att höja. Exempelvis lovade i en tv-sänd valdebatt att inte höja bensinskatten och invände skarpt mot MP:s förslag att höja densamma. ”Det är jättedyrt att tanka, vi vill inte höja bensinskatten.” Motivet för denna skattehöjning är , enligt finansministern själv, att bensinpriset sjunkit samt att S och MP dessutom bildat regering. Det är förvisso korrekt, men någon sådan reservation gjorde inte Socialdemokraterna i valrörelsen. Då finansministern motiverar den brutna utfästelsen att inte höja bensinskatten med att oljepriset minskat kraftigt inställer sig frågan om bensinskatten i så fall kommer att sänkas igen om oljepriset skulle stiga till gamla nivåer. De övriga motiven för den föreslagna höjningen av bensinskatten är att regeringen vill tvinga fram ett minskat bruk av bil och ett ökat användande av kollektivtrafik – i synnerhet på landsbygden och utanför storstäderna. I större delen av , bland annat i min valkrets , är detta inte ett realistiskt alternativ, och bensinskattehöjningen kommer att få stora konsekvenser för vanligt folk och för jobb, företag och tillväxt. I synnerhet kommer den att slå mot dem med låga inkomster. De är helt beroende av bilen för sina jobb, sina liv och sin tillvaro. Med anledning av det ovan anförda är mina frågor till finansminister (S) följande: Hur rimmar detta förslag med tidigare uttalanden och utfästelser gjorda av finansministern? Med anledning av finansministerns motivering till den höjda bensinskatten: Är finansministern beredd att på motsvarande sätt föreslå en sänkning av bensinskatten om oljepriset stiger? Tänker finansministern vidta några åtgärder för att mildra skattehöjningens negativa effekter för dem som är helt beroende av bil för sin tillvaro?
ip · H210492 · 2015-04-08 00:00:00 — Interpellation 2014/15:492 Heltid av (M) till Statsrådet (S) Inför valet gick Socialdemokraterna till val på rätt till heltid, som en jämställdhetsfråga. har detta löfte ställts ut. skrev partisekreterare på följande sätt om att alla S-styrda kommuner skulle införa rätt till heltid: ”Vi socialdemokrater ska anta utmaningarna och bli bättre arbetsgivare i kommuner och landsting – och det snabbt. När vi passerar /2014 ska vi redovisa resultat. Det handlar om konkreta åtgärder på följande områden: Rätt till heltid. Varje ny tjänst ska vara en heltid. Alla anställda ska erbjudas heltidsanställning.” har Socialdemokraterna ordförandeskapet i SKL och då återkommer löftet om att införa heltid i välfärdssektorn. Den nya ordföranden säger: ”Det är en nödvändighet för att få behålla personal, men också för att kunna rekrytera ny personal inför den generationsväxling vi står inför.” Socialdemokraterna har haft höga ambitioner och utgett många löften om heltid till alla. Trots det så har inte alla heltid, fast de så gärna vill. Detta är något som slår särskilt mot kvinnors liv och möjligheter till egenförsörjning och egen utveckling. Med anledning av det vill jag fråga statsrådet : Hur blev utfallet av löftet om heltid ? Vad avser statsrådet att göra för att löftena om rätt till heltid ska infrias för alla som arbetar i offentlig sektor?
ip · H210493 · 2015-04-08 00:00:00 — Interpellation 2014/15:493 Äldre på framtidens arbetsmarknad av (M) till Statsrådet (S) Siffror från , som bygger på data från , visar på att andelen människor i som jobbar ökar mest i hela EU. har andelen ökat . Det är i linje med den årsstatistik som SCB visar . Över 100 000 fler jobbar. Statsrådet själv har sagt i en DN-intervju att ”det är ingen brist på behov av arbetskraft. Det finns behov av hur många som helst inom vård, omsorg, utbildning och kultur. Det finns också behov av att bygga infrastruktur och bostäder. Så det är mer en organisatorisk fråga och en finansieringsfråga. Det är där som den offentliga finansieringen kommer in i bilden så att det gynnar sysselsättningen.” Att möta framtidens samhällsutmaningar handlar enligt mig om att kunna inkludera fler människor, även längre upp i åldrarna. Att exempelvis återinföra den så kallade silverskatten, löneskatten för att ha äldre anställda, som regeringen har aviserat, är enligt mig och många ett dåligt förslag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på utmaningarna på framtidens arbetsmarknad, och vilka åtgärder ser hon som nödvändiga att vidta för att fler ska kunna vara med och bidra ännu längre?
ip · H210494 · 2015-04-08 00:00:00 — Interpellation 2014/15:494 Riktiga jobb i stället för låtsasåtgärder av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) ”ska vi lösa ungdomsarbetslösheten på riktigt. Vi ska inte sätta ungdomar i låtsasåtgärder, vi ska inte göra det som är kortsiktigt.” Detta säger arbetsmarknadsminister i en nyligen inspelad fil på regeringens hemsida. Trots det marknadsför ministern att ungdomar ska in i olika former av arbetsmarknadsåtgärder som tidigare dömts ut som ineffektiva (se 90-dagarsgarantin) och som kritiserats av fackförbund, som inte vill se sin bransch som en arbetsmarknadsregulator (se traineejobb). Alliansregeringen sänkte kostnaderna för att ha unga anställda. Vissa räknar nu lågt med att minst 19 000 riktiga jobb på den reguljära arbetsmarknaden försvinner om regeringen återställer dessa kostnader. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka jobb anser ministern vara riktiga jobb? Hur många unga har låtsasåtgärder enligt ministern?