ip · H310206 · 2015-11-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:206 Öppenhet och transparens av (M) till Finansminister (S) Öppenhet och transparens i staten är avgörande för en välfungerande demokrati. Allmänheten, expertmyndigheter och medier ska kunna granska politikens innehåll. Budgetpropositionen för för i fel riktning. Förutom att regeringen vill höja skatten med ca , varav slår mot jobb och tillväxt, så utgör propositionen ytterligare ett exempel på hur regeringen väljer att mörka effekterna av politiken. I budgetpropositionen för gömdes sysselsättningseffekter undan. Regeringen valde att plocka bort den tabell redovisat effekten av regeringens politik på lång sikt. Där framgick hur politiken påverkade årsarbetskrafter, sysselsättning, arbetslöshet och bnp. I stället för en transparent redovisning skrev regeringen svepande om den negativa effekten på tillväxt och sysselsättning. Tyvärr är detta ett mönster som går igen. Alliansregeringen gav () i uppdrag att granska sysselsättningsutvecklingen , detta för att se om politiken går i rätt riktning. Siffrorna skulle redovisas öppet av SCB. Ett av den nuvarande regeringens första beslut var att dra tillbaka uppdraget från SCB. Ett annat exempel är att regeringen inte har lämnat någon redovisning av konsekvenserna för hushåll oavsett uppräkningen av koldioxidskattesatserna för bensin och diesel. Regeringen har inte heller redovisat vad höjningen av effektskatten kommer att innebära i realiteten, trots att en ökad elkostnad på leder till i ökade kostnader för den elintensiva industrin. Som konsekvens av regeringens mörkande höjdes många kritiska röster: ”Regeringen bör redovisa sysselsättningseffekter av sin politik.” (, pressträff .) ”Men klart är att de knappast kan sänka den varaktiga arbetslösheten påtagligt. Det är dessutom olyckligt att regeringen inte redovisar beräkningar av effekterna av sina reformer.” (, professor i internationell ekonomi, Arbetet, ”Calmfors sågar regeringens arbetsmarknadspolitik”, .) ”ESV anser att effekten av de nuvarande reglerna bör utvärderas innan man beslutar om ändringar i systemet. Utvärderingen bör undersöka effekterna på sysselsättningen, svartarbete, de offentliga finanserna och hur avdraget i övrigt utnyttjas.” (med anledning av försämringen av ROT-avdraget, .) När nu budgetpropositionen för har presenterats står det klart att regeringen fortsätter på samma spår. Återigen har man valt att mörka den så viktiga tabellen ”effekt av regeringens politik på lång sikt”. Många remissinstanser har också efterlyst tydligare redovisningar av politikens effekter och ifrågasatt korrektheten i de knapphändiga redovisningarna av de offentligfinansiella effekterna. Arbetsförmedlingen och efterfrågade en utförligare redovisning av hur förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag påverkar arbetsmarknadens funktionssätt, medelarbetstid och inkomstfördelning. (), och bedömer att regeringen överskattar de offentligfinansiella effekterna av att inte räkna upp den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. KI och Arbetsförmedlingen bedömer att den särskilda löneskatten för äldre kommer att påverka sysselsättningen bland äldre människor. De offentligfinansiella effekterna kan enligt KI därför vara överskattade. Det är enligt KI önskvärt att effekterna på sysselsättning, medelarbetstid och inkomstfördelning analyseras i större utsträckning. Finansministern har i medierna också fått kritik för vad som där beskrivs som att på ministerns instruktioner strukit den redovisning som tydliggör att åtta av tio hushåll får försämrad disponibelinkomst med regeringens politik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister varför hon inte vill redovisa politikens effekter på ett öppet, transparent och mångsidigt vis.