· H210436 · 2015-04-14 15:23:23 — har ställt frågor till mig avseende statliga jobb ute i landet. Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i stor utsträckning själva, utifrån de mål och uppgifter för verksamheten som och regeringen fastställer, avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets samlade behov. Detta innebär att det i stor utsträckning är myndigheterna själva som ansvarar för att besluta om sin organisation och den geografiska indelningen av sin verksamhet. Regeringen anser att det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet. Regeringen har i budgetpropositionen uttalat att utgångspunkten för nya myndigheter är att de i första hand bör lokaliseras utanför . Regeringen har också uttalat att myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Regeringen har i budgetpropositionen vidare uttalat att det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet. Det handlar om att pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentrum eller vissa andra orter. Regeringen anser att det är viktigt att bedriva en politik som utvecklar landsbygden och möjligheten för kvinnor och män att bo och verka i hela landet. Det är också av central betydelse att den statliga förvaltningen är effektiv, tillgänglig och samordnad. Jag vill börja med att tacka civilministern för svaret. Tyvärr anser jag inte att jag fick svar på själva frågorna, men här i debatten får jag ju ytterligare möjligheter. De som lyssnar på debatten har troligen inte sett frågorna, och därför upprepar jag dem. Hur ser regeringen på konsekvenserna av att flera orter ute i landet mister jobbtillfällen när exempelvis lägger ned kontor? Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att inte fler statliga jobb ska lämna landsbygden? Anser civilministern att statliga verk och myndigheter har ett regionalpolitiskt ansvar? Om ja, vad innebär det och hur följs det upp? Om nej, hur tänker statsrådet säkerställa att statliga jobb inte centraliseras till storstadsregionerna? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Min korta tolkning av de svar jag fick på frågorna lyder: Regeringen tycker att det är tråkigt att det försvinner jobb ute i landet men att det är myndigheternas ansvar. Nya myndigheter ska i första hand lokaliseras utanför , om de inte måste ligga i . Då ska det undersökas om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Regionpolitiskt ansvar - nej, det vet vi inte riktigt vad det innebär. Jo, att kvinnor och män ska bo och verka i hela landet, för vi är ju en feministisk regering. Om statsrådet inte håller med mig om min tolkning får han strax gärna komma med alternativa svar. Ur mitt perspektiv är jobbfrågan ute i landet viktig. Om inte statliga myndigheter har möjlighet att ha kvar arbetsplatser ute i landet, vem har då det? I själva verket visar det sig att de statliga jobben, enligt forskare, flyttar från landsbygden i högre takt än privata företag och invånarna. Det betyder att statliga myndigheter är så kallade aktiva avfolkningsagenter, och det är allvarligt. Det borde ingå i myndigheternas regionalpolitiska ansvar att ta viss hänsyn till en helhetsbild inför sina beslut. Som politiker skapar vi inga jobb, men i vårt uppdrag ingår att skapa så goda förutsättningar som möjligt för företag att i sin tur skapa jobb i hela landet. går den tekniska utvecklingen framåt, vilket möjliggör ökad decentralisering. Ute i mindre orter är både lokalhyrorna och boendekostnaderna lägre, ofta förenat med högre livskvalitet. Ser vi konkret till , som ju är aktuellt som droppen i bägaren i denna fråga, har lokalkontoren sedan den förra stora omorganisationen i hög grad specialiserat sig. De sköter uppgifter för hela landet och meddelar att de inte har några problem att rekrytera. Exempelvis samarbetar och , trots avståndet, om registervård. Kontoret i har, förutom specialkompetens för granskning av oss riksdagsledamöter, huvudansvaret i för dem som arbetar internationellt. Den specialkompetens hade byggt upp har de med stor sannolikhet tappat på grund av stora pendlingsavstånd. I fall rör det sig om . Hur är det nu med konsekvenserna av att statliga jobb försvinner ute i landet? Vilka åtgärder vill statsrådet vidta, och hur är det med det regionalpolitiska ansvaret? Köper statsrådet min tolkning av hans svar? Jag vill verkligen tacka för denna interpellation och för inlägget, för det visar att vi börjar få en mer kritisk granskning av hur lokaliseringspolitiken har sett ut . Vi har börjat titta på den här frågan nu och märker att det har varit en negativ trend när det gäller spridningen av de statliga jobben. Det finns klara brister i den statliga närvaron. Trenden har också där varit negativ. Det här är allvarligt. kan det inte bara få de effekter som diskuterar, utan det kan också påverka legitimiteten för staten om medborgarna anser att staten inte finns i hela landet. Det här är något som vi ska ta tag i. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag redovisade före den här debatten i en särskild debatt om denna fråga hur regeringen ser på den, och jag tänker upprepa det här. Vi befinner oss nu i ett läge där vi ser effekterna av myndighetsstyrningen , nämligen att det inte finns en tillräckligt tydlig styrning i fråga om lokaliseringen av myndigheter. Bevisligen finns det en del brister vad gäller koordineringen mellan olika myndigheter avseende lokaliseringsfrågor. Det är rimligt att staten i större utsträckning styr lokaliseringsfrågorna och kräver en bättre koordinering mellan myndigheter. När myndigheter ska besluta om lokaliseringsfrågor bör de föra dialog med andra myndigheter för att skaffa sig en bild av hur de har agerat på den ort som är i fråga. Det finns ingen mekanism för detta . Regeringen anser att vi behöver skaffa oss en samlad bild av hur det ser ut med den statliga lokaliseringspolitiken. Vi behöver också ta fram principer som i större utsträckning styr myndigheternas lokalisering. Därför avser vi att ge Statskontoret i uppdrag att ta itu med frågan, skaffa en samlad bild och föreslå hur regeringen tydligare ska styra lokaliseringsfrågorna. Regeringen är ansvarig för helheten. Det ansvaret tog inte den förra regeringen. Denna regering anser att vi måste ta detta ansvar om vi vill ha en effektiv statsförvaltning som finns i hela landet och som har en legitimitet bland medborgarna oavsett var i landet medborgarna bor. Därför kommer vi att agera skyndsamt för att ge detta uppdrag till Statskontoret och formulera en politik som säkerställer statlig närvaro i hela landet. Det var intressant att höra från civilministern om uppdraget till Statskontoret. Jag ser fram mot den utredningen och vad den kommer fram till. När det gäller jobben ute i landet räcker det inte med vackra ord. De måste följas av handling. S-MP-regeringen går med precision på åtgärder som Alliansen vidtog och som bidragit till att skapa nya jobb i hela landet. Till exempel ska lagen om valfrihet inskränkas och och försämras. Dessutom kommer unga och äldre i arbete att kosta mer. Alliansens politik ökade antalet arbetade timmar och gjorde svarta jobb vita, företrädesvis jobb med låga ingångströsklar som finns i hela landet. Kilometerskatten är ett annat exempel där S och MP konkret vill beskatta avstånd. Det hade slagit mot landsbygden, men tack och lov hör det till de förslag som S och MP backar på. När vi som politiker inte skapar goda förutsättningar för, och i värsta fall till och med motarbetar, företag som kan skapa nya jobb minskar antalet jobb. Sambandet är tydligt: Finns det färre jobb ute i landet minskar även kommunens attraktionskraft som boendekommun, och antalet invånare i den kommunen minskar. Skatteintäkterna följer med ned, och svårigheten för kommunen att klara sina viktiga verksamheter av egen kraft ökar. Den kaka som ska fördelas till vården, skolan och omsorgen minskar, och kommunen blir mer och mer beroende av bidrag från staten. Det är en tråkig utveckling som radikalt minskar kommunens förutsättningar för självstyre, inte minst i kombination med framtida befolkningsutveckling. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Kommunalråden i de nio kommuner där vill lägga ned kontor lyfter upp ett annat perspektiv i lördagens . Svenska kommuner förväntas ställa upp för flyktingmottagande. Men förutsättningar för den lokala jobbmarknaden, den enskilt viktigaste komponenten för en lyckad integration, försämras bland annat på grund av statliga myndigheters beslut att lägga ned kontor. När statliga , , , Lantmäteriet, Posten och planerar nedläggningar av arbetsplatser ute i landet står dessutom många människor inför svåra beslut. Att långpendla eller flytta med till arbete kan ju vara ett alternativ, men det betyder att de unga försvinner från den mindre orten. Har man fler personer i familjen att ta hänsyn till är det kanske inte överkomligt. Det kan fungera ett tag, i bästa fall tills man hittar ett nytt jobb. Men sannolikheten att man hittar ett nytt jobb som motsvarar ens erfarenheter och kompetens är inte den största på mindre orter. Det är tråkigt för individen och utgör ett resursslöseri för samhället. Statliga jobb är viktiga komplement till jobben i det privata näringslivet. Försvinner de från mindre orter ute i landet minskar variationen på jobb. Det får långtgående och övergripande konsekvenser för individer, företag och kommuner. Kan hänsyn till detta förväntas tas i enskilda statliga myndigheters underlag för beslut? Till viss del ja. Men precis som civilministern säger ligger rimligtvis huvudansvaret för det övergripande helhetsperspektivet på de statliga jobben hos regeringen. Hur anser statsrådet att S-MP-regeringen tar detta ansvar? Hur ska hela leva? Jag har debatterat denna fråga i kammaren . Jag har stått här medan ministrarna har ändrats och under både regeringen 1.0 och 2.0 påpekat att så här kan man inte styra. Varför är det viktigt att statliga jobb finns i hela landet? Jo, för de genererar mycket mer än bara de statliga jobben. Staten upphandlar allt från kaffebulle till stridsvagn. Där staten upphandlar finns det jobb. Bagaren, nyckelsmeden, lokalvårdaren och taxichauffören finns där jobben finns. Om man som Alliansen med i spetsen flyttar alla jobb ute i landet till storstäderna slår man undan benen för småföretagare runt om i landet. Då blir det färre taxiresor, och då tillverkas det färre nycklar och nyckelkort. Det blir färre möjligheter för småföretagare runt om i landet att få jobb. Det är ett stort problem för hela landet. Det är inte ett problem bara för de statliga jobben utan för småföretagarna. Staten upphandlar som sagt allt från kaffebulle till stridsvagn. Därför är det som statsrådet presenterar om att vi ska få en annan styrning av statliga myndigheter viktigt. Det ger en annan möjlighet för hela att leva. Först vill jag tacka statsrådet. Det är ett bra förslag att ge Statskontoret i uppdrag att titta på konsekvenserna vad gäller de statliga myndigheterna. Det handlar inte bara om statliga jobb, utan precis som sa handlar det mycket om tandemrekrytering, att en hel familj kan fortsätta att leva i , och . Det är viktigt för många delar av vårt land. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag har stor förståelse för att myndigheter vill utveckla sig och effektivisera. Det ligger även i deras uppdrag. Vid dagens besök i skatteutskottet sa också generaldirektören att innan regeringen ger något annat uppdrag kommer man att fortsätta på den inslagna vägen. Jag tycker dock att underlaget vi har fått från är ganska tveksamt. Varför läggs effektiva skattekontor ned, till exempel det i , när skattekontorens uppdrag att göra företagsbesök kommer att bli ännu större i och med kraven på personalliggare i byggbranschen och befintliga kassaregister? Det är också tveksamt när det gäller specialkontoren, till exempel registervården i . Här håller man en hög kvalitet och är effektiv, och personalomsättningen är noll. Men möjligheten att rekryteras till andra bolag är obefintlig. Varför rubba på specialkontoren, som inte är beroende av var de ligger? Här är det ju inte närheten till företagen som räknas. Min fråga är därför: Finns det utrymme för statsrådet att uppmana att invänta Statskontorets resultat? När jag hör Socialdemokraterna förstår jag inte riktigt vilken väg de ska gå. Å ena sidan lägger de ned skattekontor i landet. Å andra sådan hör vi förespråkare för Socialdemokraterna säga att det är viktigt med statliga jobb i hela landet, inte minst för småföretagen. Då kommer genast frågan: Varför agerar regeringen då åt motsatt håll? Det handlar ju inte bara om utlokalisering av statliga jobb, utan det handlar också om andra reformer som har aviserats av regeringen, exempelvis halveringen av och försämringen av . Det blir höjd skatt för unga och för seniorer. Det kommer att drabba väldigt många runt om i landet, i synnerhet på landsbygden. Det blir stora höjningar av skatterna för företag och för vanliga löntagare. Det är bara att vänta. Jag tycker att det är jättebra att regeringen har tillsatt en utredning när det gäller just utlokalisering av statliga jobb. Det är ett bra initiativ av civilministern. Men i vanliga fall brukar man alltid avvakta tills utredningen är klar innan man driver igenom en politik. I det här fallet tycker jag att man skulle kunna avvakta utredningen och sedan se hur man skulle kunna göra med exempelvis nedläggning av kontor. Det vanliga svaret man får när man ställer en fråga är att regeringen har tillsatt en utredning och att man ska se vad den kommer fram till innan man beslutar. I det här fallet vore det faktiskt väldigt bra om civilministern kunde svara som man brukar göra från regeringens sida i vanliga fall, alltså att man har tillsatt en utredning och att man ska avvakta vad den kommer fram till. Jag blir väldigt glad när jag hör diskussionen och frågeställningarna. Den förra regeringen, där Moderata samlingspartiet hade en mycket stark ställning, valde att agera helt passivt i den här typen av frågor. Statliga jobb ute i landet var absolut ingen fråga på regeringens dagordning. Trots att har högst urbaniseringstakt i , och vi har stora demografiska förändringar i vårt land som kräver ett helhetstänk och ett ansvarstagande från statens sida i samverkan med kommunsektorn, agerade regeringen helt passivt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det gör är att följa de förvaltningspolitiska principer och den lagstiftning som vi har . Den förra regeringen initierade inget arbete som handlade om att styra myndigheterna i lokaliseringsfrågan. Vi anser att den svenska staten har en skyldighet att hålla ihop vårt land. Om den svenska staten har ansvaret att hålla ihop vårt land måste vi också styra lokaliseringsfrågorna i större utsträckning och kräva av myndigheter att de åtminstone har dialog med varandra i lokaliseringsfrågorna. Parallellt med detta arbete jobbar vi nu aktivt med att föra en dialog med representanter för kommuner för att identifiera vilka utmaningar som finns i kommunsektorn med tanke på den höga urbaniseringstakten. Då kommer vi också att vidta de åtgärder som vi identifierar behövs. Parallellt med detta arbete vidtar vi åtgärder för att stärka den regionala nivån i svensk politik så att vi även fortsättningsvis kan ha en decentraliserad sjukvårdsförvaltning och goda förutsättningar att styra regional utveckling och kollektivtrafik. I dessa två frågor valde den förra regeringen också att agera passivt. Man grävde regionfrågan långt under jorden för att inte behöva ta tag i en viktig administrativ fråga som får stora konsekvenser både för sjukvården och för den regionala utvecklingen i vårt land. Att det finns ett engagemang bland moderata riksdagsledamöter i den här typen av frågor kan jag bara välkomna. Jag garanterar att vi kommer att föra en aktiv dialog med alla de demokratiska partier som är intresserade av den här typen av frågor, för detta handlar om väldigt stora frågor, om hur vi håller ihop vårt land, hur vi effektiviserar, moderniserar och utvecklar den offentliga sektorn, som är verktyget för statens och kommunernas samspel. Vi behöver ta tag i dessa frågor. Så länge ingen förändring i regelverket och styrningsprinciperna sker följer myndigheterna de principer och regelverk som finns . Men regeringen kommer skyndsamt att ge uppdrag till Statskontoret att ta tag i dessa frågor. Parallellt med detta har vi också aviserat att vi kommer att tillsätta två förhandlingspersoner som får i uppdrag att jobba med regionfrågan och tillsammans med representanter för kommunsektorn ta fram en väg för hur vi kan modernisera och utveckla förvaltningen på den regionala nivån. Till detta ska vi också koppla hur de statliga myndigheterna organiseras på regional nivå och huruvida det finns skäl att i större utsträckning koordinera och styra den statliga regionala indelningen för att skapa bättre förutsättningar för samverkan med kommunsektorn. Jag vill återigen säga att den här debatten är mycket välbehövlig, och det är bra att också representanter för Moderata samlingspartiet lyfter fram dessa frågor. Statsrådet verkar tro att trenden med centralisering av statliga jobb enbart skett . Men riktigt så är det ju inte. fick besök av generaldirektör. Vi fick utförlig information och möjlighet att ställa frågor. Dock upplevde jag inte att jag fick något egentligt svar på min fråga: Varför dras det ned jobb på mindre kontor? Svaret på den frågan var inte riktigt tydligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag är hoppfull om den utredning som är tillsatt, men jag är kanske inte lika optimistisk om att en socialdemokratisk och miljöpartistisk regering kommer att klara av att lösa dessa frågor. Det är oroande, inte minst eftersom regeringen motarbetar sådana alliansreformer som gett konkreta resultat i form av ökat antal jobb, fler arbetade timmar och därmed även större resurser till vården, skolan och omsorgen för landets kommuner och landsting. Kommunerna ansvarar för utvecklingen av sitt geografiska område. Lokalt är det kommunpolitiker som kan göra skillnad. Det märks inte minst i de olika näringslivsrankningar som finns att det går att påverka förutsättningarna så att de blir så goda som möjligt för skapandet av nya jobb. Men de statliga jobben spelar också en stor roll. Inte bara symboliskt utan rent konkret är det viktiga jobb som fortfarande finns ute i landet. Man gör ett bra jobb och har anpassat sig efter läget och ny teknik, och man har ofta mindre personalomsättning. Vid enskilda myndigheters beslut tas inte tillräcklig övergripande hänsyn till den viktiga roll statliga jobb spelar lokalt - där är vi överens - och då kan beslut om kontorsnedläggningar i de olika myndigheterna fattas på ett bristfälligt underlag. Jag vill be statsrådet att fortsätta ta frågan om statliga jobb ute i landet på allvar. Jag instämmer med mina kolleger och hoppas att man avvaktar Statskontorets utredning. Kombinationen av att regeringen inte tar ett övergripande helhetsansvar för jobben, med raserandet av Alliansens jobbfrämjande politik, kommer att få olyckliga konsekvenser för . Jag vill även passa på att tacka för debatten. Innan jag tackar ministern för förslaget och svaret skulle jag vilja säga att hade en poäng i att det behövs statliga jobb. De kan ju bidra också till att få en mer dynamisk arbetsmarknad. Det är också viktigt. Det kan man tillägga till det att statliga jobb bidrar till ett bättre småföretagarliv i de kommuner där de finns. Jag tackar ministern för hans initiativ och hoppas att vi får fler initiativ på det här området. Det är ett arbete som varit eftersatt . äntligen får vi se några bra förslag. Jag tycker att det är jättebra att statsrådet har gett Statskontoret detta uppdrag. Men det brinner lite i knutarna. föreslagna förändring ska vara färdig successivt och fasas ut . Statsrådet säger att utredningen ska ske skyndsamt. Jag ställer frågan till statsrådet: det möjligt att ha en dialog inte bara med kommuner och landsting och regioner utan också med våra myndigheter, så att de avvaktar med sina beslut om förändringar tills Statskontoret har kommit fram till sitt resultat? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag måste dock också berömma . Man har gjort en fantastisk resa. var det en rysare att ringa till . Jag tyckte också att det var lite jobbigt. Men kan Gräv i gladeligen ringa till sitt kontor och fråga hur de ska göra för att det ska bli rätt. Man har verkligen lyckats med att det ska vara lätt att göra rätt. Min fråga till statsrådet blir: Tror statsrådet att förtroendet för ökar eller minskar ju färre kontor vi får och ju längre bort från företagen de är? Och, återigen, kommer statsrådet att inleda en dialog med med anledning av de aviserade förändringarna och förhindra detta tills Statskontoret har lagt fram sitt förslag och sin utredning? Jag vill tacka civilministern för att han rosar . I ett antal debatter har du sagt att det är viktiga frågor vi tar upp. Det är bra att vi är angelägna om vad som händer i . Jag måste också säga att civilministern är en av de ministrar som jag tror mest på i den här, som jag ser det, svaga regeringen. Det går alltid bra att skylla på den föregående regeringen när man står här i talarstolen, men är det faktiskt ni som styr. Det är ni som ska leverera svaren. Man talar varmt om landsbygden men agerar tvärtemot. Jag vill bara upprepa det jag har sagt tidigare. Det är alltså höjd skatt för unga och för seniorer. Det är kilometerskatten, som man inte kunde införa nu av olika tekniska skäl. Men den kanske införs 2018 om Socialdemokraterna skulle vinna det valet, vilket vi inte tror. Bensin- och dieselskatten kommer också att slå väldigt hårt mot landsbygden. De har ju inte så många alternativ. Därför frågar jag om man har tillsatt en utredning, som är väldigt bra. I en utredning brukar man nämligen belysa olika aspekter, och man får ett resultat som man kan ta ställning till. Varför väljer man att lägga ned de här skattekontoren ute i landsbygden? Man flyttar dem från mindre orter till större orter. Varför inte avvakta den här utredningen, så att man kan se en helhet över alla statliga jobb som finns ute i riket? Jag tackar för en bra debatt. Jag vill först och främst tacka interpellanten och dem som har deltagit i debatten: , och . Det här är, som sagt, en väldigt viktig diskussion. Det handlar i slutändan om legitimiteten för den svenska staten. Jag hade förmånen att leda den socialdemokratiska kriskommissionen efter valförlusten 2010. I det arbetet tyckte jag att det var otroligt viktigt att våga vara självkritisk. Jag tycker att det är väldigt bra att nu också tar steget att kritiskt granska den förvaltningspolitik som fördes av den förra regeringen och de effekter i som den här typen av styrning kan medföra och vad det innebär för statens legitimitet och närvaro i hela landet. Jag är mer än intresserad av att delta i en dialog som kan handla om hur vi tillsammans kan utveckla den svenska förvaltningen. Den ordning som vi har är att myndigheterna agerar fristående från regeringen i den här typen av frågor. Det är också i enlighet med den nuvarande förvaltningspolitiska principen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi från regeringens sida menar att vi måste finna en balanspunkt där myndigheterna å ena sidan jobbar med effektivisering och effektiv resursanvändning och å andra sidan tar hänsyn till spridningen av de statliga jobben och till den statliga närvaron i landet. Den balanspunkten finns inte . Det kan skada staten och vårt samhälle på lång sikt om vi inte jobbar med detta. Det som vi kan göra för att ändra denna ordning är att ge uppdrag till Statskontoret att ta fram underlag.