ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H31087 · 2015-10-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:87 Offensiva åtgärder inom upphovsrättsområdet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Den nya tekniken, särskilt bredbandsutvecklingen, har förändrat villkoren för dagens upphovsmän. Men grundtanken bakom upphovsrätten är fortfarande densamma: att upphovsmän ska kunna leva på och få bestämma över sitt skapande. Mediavisions senaste rapport visar att piratkopieringen av film och tv i (streamning och nedladdning) har ökat med sedan förra mätningen . piratkopierades ca 290 miljoner filmer och tv-avsnitt jämfört med 220 miljoner filmer och tv-avsnitt . Detta är inte bara en stor förlust för upphovsmännen utan det är dessutom ett stort problem för företagen och för staten. När allt försvinner ut i en svart marknad försvinner även moms och andra skatteintäkter som väl kan behövas för att öka resurserna till skola, vård och omsorg. Trots att illegal nedladdning och streamning är ett växande problem verkar regeringen vara passiv. Det mest konkreta som regeringen föreslår är ett rundabordssamtal med berörda personer inom upphovsrättsområdet. Det är viktigt att ett sådant möte är väl förberett av regeringen, och att regeringen kommer till samtalen med konkreta åtgärder som regeringen är beredd att genomföra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Vilka konkreta förslag för att stärka upphovsrätten kommer ministern och regeringen att presentera vid det planerade rundabordssamtalet?
ip · H31088 · 2015-10-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:88 Utredning av välfärdstjänster av (M) till Statsrådet (S) tillsatte regeringen utredningen nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster, som leds av . uppmanade i ett tillkännagivande regeringen att ge utredningen alternativa direktiv i syfte att få på plats ett bättre regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster. Den utredning vi vill se – och som fattat beslut om – ska bland annat behandla tillståndsplikt med ägar- och ledningsprövning, kravställande och uppföljning av kvalitet samt skarpare sanktioner vid misskötsel. En utgångspunkt ska vara att det ska ställas likadana krav på både privata och offentliga utförare. I ett svar på skriftliga frågor av (M) och (M) uppgav civilminister följande: ”Tillkännagivandet aktualiserar många frågeställningar av komplex karaktär som analyseras inom . Regeringen avser att återkomma till i denna fråga.” kom tilläggsdirektiv till utredningen, men dessa innebar endast att de delar av utredningen som var tänkta att redovisas i stället ska redovisas tillsammans med uppdraget i övrigt. Aktörer inom välfärdssektorn vittnar om att inriktningen på den utredning som regeringen tillsatte har inverkat skadligt på branschens utveckling, eftersom utredningens direktiv stakar fram en utveckling som gör det näst intill omöjligt för fristående aktörer att verka inom branschen och skapar stor osäkerhet. Det ändrade fokus för framtida eventuella förändringar som har tillkännagett för regeringen måste därför nu få genomslag i regeringens arbete. I takt med att den tidigare tillsatta utredningens arbete framskrider blir det än mer angeläget att regeringen anger när och hur tillkännagivande kommer att följas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När och hur avser statsrådet och regeringen att tillmötesgå tillkännagivande om en utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster?
ip · H31089 · 2015-10-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:89 Fjärrundervisning på entreprenad av (M) till Utbildningsminister (MP) beslutade vi här i kammare att tillkännage för regeringen att den bör tillsätta en utredning om möjligheter till fjärrundervisning på entreprenad. Beslutet föranleddes av det faktum att det finns kreativa rektorer runt om i vårt land som med elevernas bästa för ögonen bryter mot lagen. De köper in modersmålsundervisning och studiehandledning från andra kommuner. Detta är olagligt, men rektorerna ser ingen annan utväg. Alternativet är att eleverna inte kan få någon modersmålsundervisning eller studiehandledning på sitt modersmål. Min fråga till utbildningsminister är: När tänker ministern tillsätta den utredning angående fjärrundervisning på entreprenad som tillkännagav som sin mening att den bör tillsättas?
ip · H31091 · 2015-10-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:91 Sysselsättningseffekter av höjd a-kassa av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Att fler får ett jobb att gå till är centralt för att bryta det nya utanförskapet och för att möta det ökade migrationstryck som står inför. Regeringen hävdar att man har en jobbagenda, men politiken har i stället dömts ut av de egna expertmyndigheterna för att ge färre jobb än vad som annars hade skapats. I regeringens budgetproposition saknas redovisade sysselsättningseffekter av lagda förslag. Detta är förvånande inte minst mot bakgrund av statsministerns löfte om att ”jobbstreama” varje beslut, det vill säga låta granska om beslutet ledet till fler jobb eller inte. Om jag får bilda regering så kommer jag att kräva besked av varje statsråd om ett beslut innebär fler jobb eller inte, lovade statsminister före valet . Min fråga till arbetsmarknadsminister är därför: Är det arbetsmarknadsministerns bedömning att en höjd a-kassa leder till fler jobb?
ip · H31092 · 2015-10-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:92 Framtidens svenska framgångshistorier av (M) till Finansminister (S) På 2000-lista över världens företag finns 24 svenska företag med. Av dessa 24 är över hälften startade , och inget är . Det är en utveckling som bekymrar. Det är i företagen som de flesta nya jobb skapas och nya lösningar växer fram. Detta skapar arbetstillfällen och tillväxt, någonting som i sin tur ger skatteintäkter som finansierar vår gemensamma välfärd. Företagande och entreprenörskap är därför en viktig i vårt välfärdssamhälle. Vi måste se till att svenska företag anställer, förnyar verksamheten och växer i takt med sina internationella konkurrenter. Enligt Svenskt Näringslivs årliga undersökning är de fem mest företagsvänliga kommunerna i , , , och . Från dessa kommuner finns mycket att lära för att göra hela mer företagsvänligt. Något som ständigt efterfrågas från företagare oavsett kommun är långsiktiga spelregler. Att planera sitt företags utveckling utan att veta vilka förutsättningar som kommer att gälla, skapar stor osäkerhet och håller tillbaka företagsledningen från att utveckla och expandera verksamheten. Kanske är det tydligaste exemplet just nu företag inom tjänstesektorn, vars villkor länge varit osäkra. I månadsstatistik kan man se att branschsektorn för hushållsnära tjänster har växlat ned till en klart lägre tillväxttakt jämfört . växte marknaden för hushållsnära tjänster . ligger tillväxttakten på . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister vilka förändringar regeringen ser ligger framför oss vad gäller skatteuttag och regelverk för svenska företagare och hur regeringen arbetar för att fler svenska företag ska växa och placera sig på 2000-lista .
ip · H31093 · 2015-10-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:93 Vad medborgarna får för sina skattepengar av (M) till Finansminister (S) Ofta förekommer i debatter uttalanden som att vi ”får mycket för skattepengarna i ”. Inte minst finansministern själv använder det ofta som argument för att ursäkta ytterligare höjda skatter. Jag håller helt med om att svenska folket får en hel del för de skatter vi betalar – även om kvalitetsmätningar påfallande ofta visar ett samband mellan högre kvalitet och lägre kostnader, vilket är bra argument för att inte för snabbt dra till med den enkla lösningen skattehöjning. Då och då görs undersökningar om hur väl svenskar uppskattar hur mycket skatt de verkligen betalar. Senast släppte en sådan rapport som visar att allmänheten uppfattar att de betalar i skatt medan det verkliga skattetrycket är . Det är i sig intressant, men jag är här mer intresserad av hur finansministern ställer sig till den naturliga följdfrågan: om svenskarna inte är medvetna om hur mycket skatt de i själva verket betalar, känner de då egentligen till vad de får för skattepengarna? Frågan anser jag är intressant ur två perspektiv: det ena rör legitimiteten. Ska vi även ha ett välfärdssystem som är beroende av höga skatter är det angeläget att skattesystemet har legitimitet. Det har det endast om människor är informerade om hur mycket de betalar och vad de får för pengarna. Det andra perspektivet rör oss som politiker: vi önskar vinna sympatisörer för våra respektive åsikter och då måste våra politiska skiljelinjer vara tydliga. Det betyder att vi är beroende av att väljarna är informerade om hur samhället fungerar. Det är endast så demokratin fungerar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Upplever ministern att svenska folket är väl insatt i vad de får för skattepengarna och hur verkar ministern för att öka människors kunskap om skatteuttaget?
ip · H31094 · 2015-10-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:94 Tvärförbindelse av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Under ett flertal år har den så kallade Södertörnsleden varit ett prioriterat projekt som ansvarat för att det ska genomföras . Tyvärr överklagades projektet och på grund av juridiska teknikaliteter måste nu göra om planeringen och projektet riskerar att bli avsevärt mycket dyrare. Tvärförbindelse som är efterföljaren till Södertörnsleden är i sin sträckning oerhört angelägen för att hela , men främst de södra delarna, ska kunna fortsätta att utvecklas. Som en förlängning på Förbifart kommer Tvärförbindelse att binda samman de tre transportstråk som går söderut från i form av /E20 parallellt med tunnelbanans röda linje, stambanan parallellt med och Nynäsbanan parallellt med . Denna sorts tvärförbindelser skapar nödvändiga nya resvägar och stärker arbetet med att skapa en flerkärnig region. När den nya hamnen i kommit till stånd och tusentals ton gods ska transporteras vidare ut i landet kommer inte att klara trycket om Tvärförbindelse inte är på plats. Att köra genom den överfulla är inte ett alternativ under många tider och kvar finns alternativet att åka genom villaområden i eller längs krokiga och underdimensionerade vägar genom och Vårsta. är en expansiv del av som måste få fortsätta att växa . För att bostadsbyggandet ska kunna ta fart och hänga med i regionens utveckling, som drivs av en god tillväxt och inflyttning till länet, måste Tvärförbindelse komma på plats. Utan den begränsas växtkraften på och i som är ekonomiska draglok. Det är vida känt att ministern har ett negativt synsätt på utbyggnad av vägnätet med bevekelsegrunder att det är negativt för miljön och klimatet. har ministern agerat i regeringen för att stoppa vägprojektet mot bakgrund av de miljökonsekvenser som hon beräknat bli konsekvensen av bygget. Eftersom Tvärförbindelse är fortsättningen på den yttre tvärförbindelse som Förbifart är början på är det alltså inte orimligt att anta att ministern har en liknande uppfattning i denna fråga och kommer att agera på ett liknande sätt. En regering tillämpar kollektivt beslutsfattande vilket möjliggör för ministern att i praktiken sätta stopp för det som hon inte accepterar. Mot bakgrund av ovanstående blir mina frågor till klimat- och miljöminister därför: Gör klimat- och miljöministern bedömningen att projektet kommer att ha negativ eller positiv påverkan på klimatet och miljön? Vad avser klimat- och miljöministern att vidta för åtgärder för att stoppa projektet mot bakgrund av ministerns motstånd gentemot andra vägprojekt med liknande syfte? Har klimat- och miljöministern vidtagit eller avser ministern att vidta några åtgärder i syfte att säkerställa att projektet stoppas i mot bakgrund av de eventuellt negativa konsekvenserna för klimat och miljö?
ip · H31095 · 2015-10-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:95 Medling vid vårdnadstvister av (SD) till Statsrådet (S) En separation kan vara en upprivande och svår tid för en familj, inte minst för barn. ser en möjlighet att förbättra situationen för barn och slippa långa rättsprocesser genom att vårdnadshavarna får möjlighet till att komma överens genom medling i de fall intressekonflikter uppstår. Eftersom vi anser att vårdnaden av barn som norm ska vara delad mellan föräldrarna och vara det fram till en domstol beslutat om något annat, så ska första insats innan en rättsprocess dras igång vara att medling sker mellan vårdnadshavarna, för att försöka komma fram till en gemensam lösning för barnets bästa. finns ett stort problem med långa kötider i de fall vårdnadstvisterna leder till domstol. Beroende på antal sammanträden kan det ta upp till innan ärendet är avgjort. En vårdnadstvist i domstol är tyvärr ofta en tärande process och om vårdnadstvisten kan undvikas är det till gagn för både föräldrar och barn. har motionerat om att införa medling och även Socialdemokraterna har föreslagit detta i en kommittémotion med namnet Familjerätt . Efter valet har dock frågan om medling inte längre fått stöd från regeringspartierna i civilutskottet. Kommer statsrådet att agera för att införa medling i samband med vårdnadstvister?
ip · H31096 · 2015-10-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:96 Delad vårdnad som norm av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) års ändring av så fanns en norm att döma till delad vårdnad om inga hinder för detta förelåg. Denna togs bort och i stället skrevs ett stycke om föräldrarnas samarbetsförmåga in i den nya lagen. Det är något som visat sig kunna påverka föräldrars inställning till att samarbeta med den andra föräldern på ett negativt sätt. anser att vårdnaden i normalfallet bör vara delad mellan föräldrarna, och först om någon av vårdnadshavarna påvisas som olämplig bör enskild vårdnad komma i fråga. Detta är en jämställdhetsfråga där mannen ofta missgynnas gentemot kvinnan, sett ur ett statistiskt perspektiv. Regeringen har dock snarare ansett mannen och pappan som överflödig i ett barns liv, och de nya förslag där ensamma mammor ges rätt att inseminera utan att ha någon partner är ännu ett steg bort från ett jämställt samhälle på alla plan. Det är vår tro att jämställdhet mellan könen måste byggas från grunden och utgå från lika rättigheter mellan könen. En självklar början borde då vara att ge barnet samma rättigheter till både sin mamma och sin pappa direkt vid födseln, åtminstone där faderskapet är fastställt. Socialdemokraterna har i opposition själva ifrågasatt ordningen att inte könen behandlas på samma sätt. Dock verkar man efter regeringsbildningen ha bytt åsikt och motsätter sig nu att ge delad vårdnad från födseln. Varför motsätter sig regeringen att införa gemensam vårdnad som norm? Avser ministern att på annat sätt värna ett litet barns rätt till båda sina föräldrar?
ip · H31097 · 2015-10-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:97 Tvistelösning i frihandelsavtalet av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Det måste finnas öppna, tydliga och stabila villkor för att internationella investeringar ska kunna öka, vilket är bra för jobb och tillväxt. För är detta en avgörande fråga, inte minst i förhållande till omvärlden i allmänhet och i synnerhet. ekonomi och svenska företag är beroende av förutsägbara och robusta system samt metoder för att säkra investeringar i andra länder. är den största utländska investeraren i per capita. har alltså ett offensivt intresse i TTIP-förhandlingarna om att säkerställa ett effektivt system med rationell hantering av investeringstvister. Denna fråga är av stor betydelse, och det är viktigt att är pådrivande i att prägla EU:s position i denna fråga under TTIP-förhandlingarna. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga närings- och innovationsminister följande: Hur ställer sig ministern till kommissionens förslag om ett nytt domstolssystem för investeringstvister mellan stat och företag? Vad är det med det nuvarande systemet och den nu gällande metoden för att lösa investeringstvister som ministern och regeringen anser behöver moderniseras? Hur säkrar ministern och regeringen att EU:s förslag avseende investeringsskydd blir bättre och billigare än det nuvarande systemet? Hur tänker ministern och regeringen agera för att säkra att främjandet av investeringar får en framtonad roll i TTIP?
ip · H31098 · 2015-10-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:98 Sysselsättningseffekter av försämrade RUT- och ROT-avdrag av (M) till Finansminister (S) Att fler får ett jobb att gå till är centralt för att bryta det nya utanförskapet och för att möta det ökade migrationstryck som står inför. Regeringen hävdar att man har en jobbagenda, men politiken har i stället dömts ut av de egna expertmyndigheterna för att ge färre jobb än vad som annars hade skapats. I regeringens budgetproposition saknas redovisade sysselsättningseffekter av lagda förslag. Detta är förvånande inte minst mot bakgrund av statsministerns löfte om att ”jobbstreama” varje beslut, det vill säga låta granska om beslutet ledet till fler jobb eller inte. Om jag får bilda regering så kommer jag att kräva besked av varje statsråd om ett beslut innebär fler jobb eller inte, lovade statsminister före valet . Många ungdomar och utrikes födda får sina första jobb i RUT- och ROT-branscherna. Att slå vakt om och utveckla dessa reformer är en viktig del i att bryta det nya utanförskapet. Trots detta vill regeringen försämra både RUT- och ROT-avdraget. Min fråga till finansministern är därför: Är det ministerns bedömning att försämringarna av RUT- och ROT-avdraget leder till fler jobb?
ip · H31099 · 2015-10-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:99 Redovisning av sysselsättningseffekter av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) kom en rapport från ut, vilken har analyserat jobbeffekterna i regeringens budgetförslag. Totalt visar rapporten att det kommer att försvinna omkring 25 400 jobb med regeringens budget. Men menar också att hela anledningen bakom att man behövde analysera vilka sysselsättningseffekter som regeringens budget kommer att innebära är på grund av att regeringen inte själv gjort några sådana redovisningar i samband med sin proposition. Regeringens egna siffror över vilka effekter dess politik kommer att ha lyser med sin frånvaro. Det är självfallet viktigt att en regering gör en full redovisning av vilka effekter dess politiska förslag kommer att ha. Mot den bakgrunden vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Överensstämmer Svenskt Näringslivs kalkyl av regeringens budgetpropositions sysselsättningseffekter med arbetsmarknadsministerns och hennes departements bedömningar?
· H310107 · 2015-11-13 09:46:27 — har frågat statsministern om statsministern delar interpellantens bedömning att ett blocköverskridande samarbete försvåras av regeringens allmänpolitiska inriktning och hur statsministern avser att åstadkomma ett konstruktivt samarbete över blockgränsen. Interpellationen har överlämnats till mig. har sedan valet haft förtroende att som statsminister leda en minoritetsregering bestående av Socialdemokraterna och . saknar de nuvarande partikonstellationerna majoritet i kammaren. Eftersom de fyra borgerliga partierna har uteslutit att föra samtal om den ekonomiska politiken ingicks en bred politisk överenskommelse med innebörden att den partikonstellation som samlar flest mandat i ska få bilda regering och få igenom sitt förslag till budget. Sedan budgetpropositionen överlämnades till har de borgerliga partierna dock valt att lämna överenskommelsen. Den politiska inriktningen i den budgetproposition som regeringen har överlämnat till är en följd av den överenskommelse som gällde. Eftersom de borgerliga partiernas företrädare känner till detta delar jag inte bedömning att det är regeringens politiska inriktning som hindrar ett brett politiskt samarbete. Regeringen har alltsedan den tillträdde varit öppen för samtal med de borgerliga partierna om samarbete, både i enskilda frågor och om den ekonomiska politiken. Regeringen är även fortsättningsvis öppen för samtal med de borgerliga partierna. Det är enligt min bedömning de borgerliga partiernas vilja att föra samtal med regeringen som avgör om samarbete är möjligt. I samtliga fall som de borgerliga partierna tackat ja till att föra samtal med regeringen har breda överenskommelser sedermera slutits. Det gäller försvar, betyg och amorteringskrav och senast migration och etablering. I de fall som de borgerliga partierna avvisat samtal med regeringen har blocköverskridande av naturliga skäl inte heller kommit till stånd. Tredje vice talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad.
ip · H310131 · 2015-11-02 00:00:00 — Interpellation 2015/16:131 Det nya utanförskapet av (M) till Finansminister (S) Det är för många som fastnar i bidragsberoende i . I jämförelse med andra länder sticker ut med höga skatter även för dem med lägst inkomster. Vi ser hur i synnerhet unga och utlandsfödda människor aldrig ens får sitt första jobb. Ungefär hälften av alla nyanlända i arbetsför ålder saknar gymnasiekompetens. Bland de unga som varken arbetar eller studerar har minst en tredjedel inte gått klart gymnasiet. Vägen till jobb för dessa grupper är lång, och arbetslösheten är så hög för dem utan gymnasiekompetens jämfört med andra. För den som har kort utbildning, har hoppat av gymnasiet eller aldrig ens fick chansen att gå i skola ordentligt är hindren för att komma in på arbetsmarknaden alltför höga. Vi har tagit flera viktiga steg för att möjliggöra för fler människor att komma ut ur utanförskap och in i arbete. Vi vill att rätten att läsa in grundläggande och särskild behörighet till högskolestudier på den kommunala vuxenutbildningen utökas till att bli en generell rättighet för alla som är behöriga till sådan utbildning. Vi vill satsa på yrkesintroduktion för långtidsarbetslösa och nyanlända. Vi vill utöka statens ansvar för nyanländas etablering på arbetsmarknaden från dagens till . Vi vill öka tillgången till yrkessvenska – både och för nyanlända i svenska för invandrare (sfi). Tillsammans med Alliansen har vi presenterat ett paket med bättre villkor för fler och växande företag. Regeringen har i sin budgetproposition i stället riktat stora skattehöjningar mot svenska löntagare. Åtta av tio hushåll får en minskad disponibel inkomst genom regeringens förslag, Det blir mindre lönsamt att arbeta, och det blir svårare för vanliga människor att leva på sin lön. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister vad ministern och regeringen vill göra för att bryta det nya utanförskapet och öka drivkrafterna för fler människor att komma i arbete.
ip · H310132 · 2015-11-03 00:00:00 — Interpellation 2015/16:132 Nationellt skogsmuseum av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) är ett land där skogsindustrin såväl historiskt som spelar en viktig roll. Skogen berikar oss med en av våra viktigare basvaror – trä. Skogsindustrin utgör en viktig ekonomisk motor för stora delar av vårt land, i synnerhet i områden belägna utanför våra större städer. Näringen bidrar med arbetstillfällen och stärker som exportland. Skogsindustrin spelar alltjämt en stor och viktig roll i den svenska ekonomin som helhet. Sammantaget är vårt land världens tredje största exportör av papper, massa och sågade trävaror. är tillsammans med det enda nordiska land som saknar ett nationellt skogsmuseum. Detta trots att har nästan 50 gånger så mycket produktiv skogsmark som till exempel . Gemensamt för de skogsmuseer som etablerats i , och är att de erhåller ett ekonomiskt stöd från staten för att kunna bedriva sin verksamhet. i har goda förutsättningar att kunna fungera som basen för ett framtida nationellt skogsmuseum. i är ett regionalt museum, men har i praktiken axlat rollen som ett rikstäckande museum, dock utan att erhålla något statligt ekonomiskt stöd. Museet innehar ett brett nätverk inom skogsnäringen, vilket gör det väl anpassat till att ansvara, utforma och driva ett nationellt skogsmuseum. Med bakgrund av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Tänker statsrådet ta några initiativ i linje med min motion gällande att utreda förutsättningarna för att ska få ett nationellt skogsmuseum i ?