ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H31052 · 2015-10-07 00:00:00 — Interpellation 2015/16:52 Företagarnas syn på regeringens skattepolitik av (M) till Finansminister (S) har låtit göra en opinionsundersökning där de frågat företagare hur de ser på regeringens skattepolitik. Svaren ger en mycket dyster bild . På frågan hur deras verksamheter kommer att påverkas av budgetpropositionen svarade följande procentandelar att de kommer att drabbas negativt av regeringens olika skattehöjningar: Bensin- och dieselskattehöjningen: Fördubblad arbetsgivaravgift för unga: Höjda marginalskatter: . Andelen som på motsvarande sätt angav att de kommer att påverkas positivt av regeringen politik varierade mellan . På frågan hur regeringens politik kommer att påverka möjligheterna att anställa fler medarbetare svarade att den kommer att försämra samma förutsättningar. Det är alltså mycket tydligt så att företagare oroas över regeringens politik. Lägger man till alla de oberoende bedömare som menar att sysselsättningseffekten av den förda politiken kommer att vara negativ är det mycket lite som talar för regeringens sak. Inte ens finansministern själv kan presentera analyser som talar för att effekterna av regeringens politik leder till fler jobb. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur ställer sig finansministern till att av företagare menar att regeringens politik försämrar möjligheterna att anställa fler? Ser finansministern något problem i att av företagare ser att regeringens olika skattehöjningar kommer att påverka deras verksamheter positivt? Finns det någon självkritik hos finansministern?
ip · H31053 · 2015-10-08 00:00:00 — Interpellation 2015/16:53 Transporternas inverkan på klimatet av (C) till Statsrådet (S) En del i transportpolitikens roll är att säkerställa att människor ska kunna arbeta, bo och resa i hela landet. Dessutom ska transportpolitiken bidra till goda förutsättningar för ett konkurrenskraftigt med goda förutsättningar för transport av gods. Om detta är vi troligen överens med regeringen. I tror vi dock på att en ökad mobilitet går att förena med en minskad klimatpåverkan – precis som det faktum att ekonomisk tillväxt går att förena med minskad klimatpåverkan. För att minska transportsektorns påverkan på klimatet måste konkreta åtgärder komma på plats. I och rådets direktiv om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen framgår det att medlemsländerna ska återkomma med konkreta handlingsplaner för hur direktivet ska implementeras. Själva syftet är att främja en ökad andel förnybara bränslen i fordonssektorn samt införa ett slags strategi för utbyggnaden av laddinfrastruktur. För är målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 prioriterat. Regeringens tempo i arbetet är oroväckande lågt. Mot denna bakgrund undrar jag därför vad statsrådet konkreta handlingsplan är för hur ska implementera direktivet om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen.
ip · H31055 · 2015-10-08 00:00:00 — Interpellation 2015/16:55 inflytande på filmpolitiken av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Kultur- och demokratiministern river upp det mer än filmavtalet och ersätter det med en annan filmpolitik. Det blir en stor förändring för en viktig kreativ näring. En regering som kallar sig samarbetsregering borde förankra en så stor svängning med branschen och med . Branschen är nu på krigsstigen och menar att resurserna till svensk film minskar med regeringens nya politik. Ministern har tidigare gett uttryck för att så inte skulle ske. Regeringen har tidigare också meddelat att den har för avsikt att återkomma med en proposition om filmpolitiken till . Detta riskerar att heller inte ske. Vid ett seminarium uttryckte ministern att det inte blir en proposition, utan det blir i form av en skrivelse – alltså att regeringen meddelar den nya filmpolitiken, utan förslag till beslut och med syftet att inte ska få inflytande över politiken. I ett svar på min skriftliga fråga (2015/16:55) om regeringen kommer att beröva inflytande över filmpolitiken meddelar ministern att regeringen överväger i vilken form regeringen har för avsikt att återkomma till . Det är alltså ytterligare en svängning. Först skulle regeringen lämna en proposition, sedan skulle regeringen bara lämna en skrivelse och vet regeringen inte hur den ska göra. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Kommer ministern att återkomma till med en proposition om framtidens filmpolitik?
ip · H31056 · 2015-10-08 00:00:00 — Interpellation 2015/16:56 Krav på matimporten av (V) till Statsrådet (S) Läget för svenska lantbrukare är minst sagt kritiskt. Sedan EU-anslutningen har importen av livsmedel till ökat lavinartat. är endast hälften av den mat som konsumeras i producerad här. har antalet lantbrukare halverats och minskningen fortsätter. finansminister påstående om att svenskt jordbruk inte kommer att överleva som industri tycks inom räckhåll. Vi som inte delar den uppfattningen måste skrida till handling. Det är bra om mer mat produceras i . Och vi ska ha rätt att ställa höga miljö- och djurskyddskrav på vår mat. Det främsta skälet till den minskade livsmedelsproduktionen i är EU. Sedan EU-anslutningen är en del av den inre marknaden. Där ska varor och tjänster kunna flöda fritt. Det här har gynnat storproducenter med lägre miljö- och djurskyddsambitioner. Det är bra att länder kan handla med varandra. Men handeln måste respektera varje lands lagar och regler. ställer ofta högre miljö- och djurskyddskrav på livsmedelsproducenter än vad andra länder inom EU gör. Det ska vi kunna fortsätta att göra. Därför är det rimligt att ska kunna ställa krav på att den mat som exporteras hit ska uppfylla våra lagar och regler. Det skulle till exempel innebära att kött och mjölkprodukter måste leva upp till kraven i svensk djurskyddslag. Inom EU råder principen om fri konkurrens och varornas fria rörlighet. Men i om unionens funktionssätt kan enskilda länder i enlighet med artikel 36 göra avsteg från inremarknadsprinciperna och ställa krav på de produkter som importeras med hänvisning till ”att skydda människors och djurs hälsa och liv”. Regeringen borde använda den möjligheten och kräva att mat som exporteras till ska följa svenska lagar. Det skulle gynna svensk livsmedelsproduktion i allmänhet, och i synnerhet skulle det gynna miljön och omsorgen om djuren. Jag undrar därför: Är statsrådet beredd att verka för att ställa krav på att den mat som exporteras till ska leva upp till svenska lagar, i synnerhet de som rör miljö och djurskydd?
ip · H31058 · 2015-10-07 00:00:00 — Interpellation 2015/16:58 Medborgarlön av (M) till Finansminister (S) På Brännpunkt i skriver ett antal ledande riksdagsledamöter från MP att kravet på medborgarlön är ett av partiets viktigaste frågor. Det handlar alltså om att alla utan krav på att göra rätt för sig ska garanteras en grundinkomst och på så sätt kunna slippa ”slitsamma jobb”. Skulle vi befinna oss i samma situation som rådde 2006 med 200 000 fler i utanförskap som samhället måste försörja - oavsett om det rör sig om människor i arbetslöshet, förtidspension eller sjukskrivning - skulle statskassan vara kort. Också frågan om sex timmars arbetsdag lyftes fram av MP-ledamöterna. Ett sådant förslag skulle enligt kosta runt . Samhällskostnaden för en sådan politik skulle bli närmast oöverstiglig. I ett första steg skulle det bli landets arbetande skattebetalare som skulle få bära den bördan. Det till en grad som i det närmaste skulle erodera samhällskontraktet när gränsen för vad man kan förvänta sig av sina medmänniskor passeras. I förlängningen skulle det dock leda till att blir ett nytt som lever över sina tillgångar och ganska snabbt står inför en ekonomisk systemkollaps. Då skulle slutligen alla drabbas när omfattande nedskärningar i välfärden tvingas igenom. har det funnits en naiv vänster som blundar för verkligheten och ständigt tror sig kunna ge allt till alla utan konsekvenser. Detta är häpnadsväckande mot bakgrund av vad som precis hänt i södra . De kommer dock aldrig att på allvar få göra verkligt avtryck i svensk politik. Likväl är de en del av regeringsunderlaget och kommer att få igenom delar av sin politik. Frågan är hur mycket? I budgetpropositionen har regeringen reserverat ett antal miljarder satsningar. Kommer medborgarlön eller friår att vara med bland dessa? Finansministern måste ge besked! Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : För regeringen diskussioner om att införa medborgarlön eller sex timmars arbetsdag? Kan finansministern garantera att regeringen inte kommer att lägga fram förslag om införandet av en medborgarlön eller sex timmars arbetsdag? Hur ställer sig finansministern till idén om att införa en medborgarlön och sex timmars arbetsdag?
ip · H31060 · 2015-10-09 00:00:00 — Där faller hennes argumentation om hon nu menar att det är så man ska värdera olika jobb. Jag värderar till exempel en läkares jobb jättehögt fastän man inte har en skattesubvention om man använder läkartjänster. Det är i och för sig ofta offentligt finansierat. Men jag värderar också advokater mycket även om man inte får en skattesubvention när man anlitar advokater och för övrigt också frisörer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer säger att höjd a-kassa tränger undan enkla jobb samt att regeringen gör allt för att bekämpa enkla jobb. Att sänka taket i , som påverkar av köparna, tycker jag kanske inte kan betecknas som att man gör allt för att bekämpa enkla jobb. Vad gäller höjd a-kassa vill jag påpeka att också föreslår en höjd a-kassa i sin budgetmotion. De föreslår inte lika mycket som Socialdemokraterna, men ändå. Enligt retorik kämpar också mot enkla jobb. Jag delar inte den uppfattningen. Jag tror att en bra a-kassa är bra för arbetsmarknadens funktionssätt. Det är många moderater som pratar om löften här. Det blir lite pinsamt efter att bröt decemberöverenskommelsen. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H31061 · 2015-10-09 00:00:00 — Interpellation 2015/16:61 Beskattningen av människors kulturutövning av (M) till Finansminister (S) Regeringen föreslår, efter överenskommelse med , att man ska öka anslaget till de statliga museimyndigheterna med för att slopa människors kostnad för entrébiljetter till vissa statliga museer. väljer regeringen att mer än tredubbla beskattningen av en entrébiljett till en svensk biograf . Momshöjningen från bedöms i skrivelse inbringa ca till statskassan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister hur hon ser på beskattning av människors kulturutövning. Anser finansministern att bara vissa former av kultur ska beskattas, och i så fall – hur arbetar med uppdelningen mellan vilken kultur som ska vara skattefinansierad och vilken kultur som ska beskattas hårdare?
ip · H31062 · 2015-10-09 00:00:00 — Interpellation 2015/16:62 av (C) till Statsrådet (S) Rovdjurspolitiken har varit föremål för stora utredningar . Alliansregeringens rovdjursproposition samlade ihop allt detta underlag och gav grunden för att vi ska kunna ha en aktiv och hållbar förvaltning av våra stora rovdjur – en förvaltning som också tar hänsyn till regionala skillnader och framför allt tar hänsyn till de människor som bor i områden där rovdjurstrycket är mycket högt. Den nuvarande regeringen gav flera uppdrag , uppdrag som än en gång skulle se över grunderna för den svenska rovdjursförvaltningen. Uppdrag som givetvis skapar oro och osäkerhet kring vilka förutsättningar och vilka regler som kommer att gälla för rovdjursförvaltningen framöver. En ny jaktsäsong har inletts, och en fråga som många ställer sig är ifall det blir någon vargjakt . Ett viktigt svar på den frågan är hur regeringen avser att göra med de uppdrag som presenteras. Tydliga svar på den frågan är viktigt, inte minst för alla de människor som lever i ovisshet om hur det blir med vargförvaltningen framöver och som tvingas anpassa sina verksamheter och sin vardag i regioner med för många vargar. Mina frågor till statsrådet är följande: Avser statsrådet och regeringen att göra förändringar av nuvarande ordning i rovdjurspolitiken? Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att säkerställa att det sker en aktiv förvaltning av varg?
ip · H31063 · 2015-10-12 00:00:00 — Interpellation 2015/16:63 Åtgärder mot bilindustrins utsläppsfusk av (V) till Klimat- och miljöminister (MP) långtgående och systematiska fusk med avgastester är helt oacceptabelt. Totalt rör det sig om ungefär 11 miljoner bilar inom (VW, Audi, och ) som omfattas av fusket. I rullar nu 225 000 bilar från VW som har väsentligt mycket högre utsläpp av kväveoxider än vad som uppgivits till myndigheter och konsumenter. Det är mycket allvarligt för miljön, men också för alla de Volkswagenägare som med rätta kan känna sig lurade. Klimat- och miljöminister har kritiserat fusket och haft möte med ledningen för . Det är bra, men mer behöver göras. I ett skriftligt svar till mig meddelar klimat- och miljöministern att driver på för att få till stånd ett annat testsystem för personbilar som bygger på verkliga utsläpp och inte teoretiska labbtester. Det är mycket välkommet. Men jag beklagar att ministern inte kunde uttrycka sig tydligare kring hur hon vill ändra testerna och vilka bestämmelser som hon vill se ändrade. Det är djupt problematiskt att EU:s lagstiftning tillåter system där fordonstillverkarna testar bilarna under näst intill laboratorieliknande förhållanden. När bilarna tas i drift i verkligheten är utsläppen så gott som alltid högre än under testerna. Det här systemet underminerar tilltron till hela systemet, konsumenter luras och framför allt försämras möjligheterna att förbättra miljön och luftkvaliteten. Ett nytt testsystem behövs, men i det korta perspektivet måste också de bilmodeller med oriktiga utsläppsuppgifter som sätts ut på marknaden hanteras. har beslutat om försäljningsförbud för VW-modeller med Euro5-certifierade dieselmotorer. Enligt medieuppgifter ser det ut som att även följt exempel och infört förbud. Dessutom tycks VW inte vara det enda företaget som fuskat med utsläppsdata. skriver om en granskning utförd av två miljöorganisationer där tolv dieselbilar, godkända enligt EU:s senaste miljöbestämmelser, från sex olika tillverkare har kontrollerats. Endast en av bilarna höll sig inom gränserna för utsläpp av kväveoxid. Alla andra bilar överskred alltså gränserna. En av bilarna släppte ut 26 gånger mer kväveoxid än tillåtet. Det handlar om kända märken som . Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : På vilket sätt avser ministern att verka för att ändra bestämmelserna för utsläppstester för personbilar, så att utsläppen ska spegla verkligheten och inte teoretiska laboratorieförhållanden? Avser ministern att sätta stopp för försäljning av de bilmodeller där oriktiga uppgifter om utsläppen har redovisats? Vilka åtgärder avser ministern att vidta mot andra tillverkare än VW, där det också finns god grund att misstänka fusk med utsläppstester?
ip · H31065 · 2015-10-13 00:00:00 — Interpellation 2015/16:65 Konsekvenser av ny stödområdesindelning för jordbruket i norra av (C) till Statsrådet (S) har utarbetat nya kriterier för stödområdesindelning som i sin tur lämnats in till för beslut. Dessvärre stämmer inte resultatet av den framtagna modellen med verkligheten i norra – exempelvis i det norrländska kustområdet. Om man befinner sig på samma höjd över havet så är realiteten att det blir varmare ju längre söderut man kommer efter . Men den använda modellen säger något annat. Efter nämnda kuststräcka finns enligt modellen tre ”varmare” områden eller ”öar” i ett kallare klimat, vilket egentligen borde vara en omöjlighet. Dessutom sammanfaller de tre områdena med tre städer, vilket i sin tur gör modellen än mindre trovärdig då städerna drar upp snittemperaturerna i de faktiska och omgivande jordbruksområdena. Konsekvenserna av modellen blir att stödet kan se helt olika ut i grannområden och på olika jordbruk trots att odlingsförhållanden ser likadana ut. Konsekvensen blir att de bönder som hamnat i ”fel” område kommer att få en avsevärt lägre ersättning, vilket i sin tur även påverkar överlevnad, lån och utveckling. mjölkbönder har en nog tuff situation som det är, och mina frågor till statsrådet är därför: Varför togs ingen konsekvensbeskrivning fram i samband med att statsrådets departement utarbetade modellen? Vad kommer statsrådet att göra för att motverka bristerna i modellen och i annat fall hantera de oacceptabla konsekvenserna som blir följden? Det enda rimliga är att ”göra om och göra rätt” – kommer de norrländska bönderna att kunna räkna med att statsrådet och gör det?
ip · H31066 · 2015-10-13 00:00:00 — Interpellation 2015/16:66 Tillstånd för längre ledbussar av (M) till Statsrådet (S) inbjöds intresseorganisationer med flera att yttra sig angående rapporten från och Transportstyrelsen om tyngre och längre fordon på det allmänna vägnätet. Där yttrade sig enligt följande: ”Runt om i pågår planering för införande av högkapacitetsbussystem, superbussar eller BRT-system. För att uppnå hög transportkapacitet kan det vara nödvändigt med längre bussar, som exempelvis dubbelledsbussar med en längd av . kan Transportstyrelsen efter ansökan bevilja tillstånd för bussar som är längre än genom att utfärda en särskild föreskrift, som exempelvis TSFS 2014:31 beträffande kommun. Denna handläggning är emellertid tidskrävande och handläggningstiden uppgår till närmare . För att underlätta införandet av BRT-system med längre bussar än föreslås därför att Trafikförordningen (1998:1276) 4 kap. 17 a § ändras, så att längre ledbussar på högst , som uppfyller och Transportstyrelsens föreskrifter, tillåts utan en särskild tillståndsprövning av Transportstyrelsen.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka förändringar kan vi förvänta oss när det gäller tyngre och längre fordon? Mot bakgrund av att har högt uppsatta miljömål och en ambition om att fler ska åka kollektivtrafik, avser statsrådet att se till att det blir enklare att få tillstånd för längre ledbussar?
ip · H31067 · 2015-10-13 00:00:00 — Interpellation 2015/16:67 Bärgning och bogsering av långa ekipage av (M) till Statsrådet (S) Enligt trafikförordningen är det inte möjligt att på laglig väg bärga/bogsera ett fordon eller fordonståg som är längre än – en längdbegränsning som innebär stora utmaningar för såväl kollektivtrafik som för transportsektorn. Många passagerarbussar – ledade som oledade – är för långa för att rymmas innanför dagens längdbegränsning för bärgning/bogsering. Även längden på många lastbilar (trailers och/eller släp) överstiger också den tillåtna längden för bärgning/bogsering, och situationen kompliceras ytterligare av att en del lastbilar inte är delbara. För att bärgning/bogsering av dessa långa fordon ska kunna genomföras behöver utfärda särskild dispens samt finnas på plats vilket innebär långa väntetider om bärgningsföretagen inte ska bryta mot lagen. Liknande problem finns även för delbara lastbilar, men där innebär dessutom själva delningsmomentet en risk då en del av ekipaget behöver lämnas kvar på plats som bärgning/bogsering sker som konstruktionen av stödben på vissa trailrar endast får användas då trailern är olastad. Utvecklingen i samhället går mot att skapa fler möjligheter för människor att åka kollektivt. Det behövs för att minska den klimatbelastning som ökad biltrafik innebär som vi ökar framkomligheten för varor och tjänster på vägarna. Detta är särskilt viktigt i våra snabbt växande storstadsregioner. Ett vanligt inslag i kollektivtrafikutbudet är enledade bussar, men även tvåledade bussar, så kallade superlånga bussar, förekommer på en del håll. Om ett fordonshaveri inträffar för såväl en- som tvåledade bussar så leder det till att längden på fordonståget överstiger , och därför, sett till gällande regelverk, behöver man ett föreläggande om dispens. Med rådande trafiksituation skulle ett sådant stillastående fordon kunna leda till stora trafikstörningar och förseningar för övrig trafik, något som är kostsamt för såväl enskilda resenärer som för samhället i stort. Lagstiftningen har inte följt med i den snabba teknikutveckling som sker på transportsidan, såväl inom kollektivtrafiken som på transportsidan, och vi behöver ett regelverk som främjar utveckling av nya smarta transporter snarare än tvärtom. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Trafikförordningens begränsning gällande maximal längd för ett fordonståg vid bärgning/bogsering behöver ses över och uppdateras. Avser statsrådet att initiera ett sådant arbete? Om inte, vad är motiveringen till att inte se över lagstiftningen? Om statsrådet avser att göra en översyn, när kan vi då förvänta oss ett förslag?
ip · H31069 · 2015-10-13 00:00:00 — Interpellation 2015/16:69 Beskattning av el för elbussar av (M) till Finansminister (S) är tåg eller annat spårbundet färdmedel samt skepp och luftfarten befriade från skatt på bränslen. Skattebefrielse uppgår till avseende energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt vid förbrukning i tåg eller annat spårbundet färdmedel (järnvägs- och lokaltrafikföretag). Det gäller såväl dieselbränslen som elektricitet. Inom flera av dessa transportslag bedrivs kollektivtrafik. För busstrafiken gäller däremot andra regler. Vissa biobränslen som biogas och HVO samt fossila drivmedel som naturgas är helt befriade från energiskatt. Men däremot uppgår energiskatten 2015 till i kommuner med normal skattesats (respektive i lågskattekommuner). Dagens skattelagstiftning innebär således att till exempel kollektivtrafikfordon såsom tåg, tunnelbana och spårvagn inte betalar skatt på den använda energin. Elektrifierade bussar omfattas däremot inte av skattebefrielsen för elkraft. Det är svårt att hitta argument för varför eldriven kollektivtrafik som utförs av bussar ska belastas av högre beskattning än eldriven kollektivtrafik på räls. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Avser ministern att se över lagstiftningen utifrån vad som anförs ovan? Om inte, vad är motiveringen till att inte se över lagstiftningen? Om ministern avser att göra en översyn, när kan vi förvänta oss ett förslag?
ip · H31071 · 2015-10-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:71 Arbetslöshetsskapande åtgärder av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen har såväl i vårändringsbudgeten 2015 som i budgetpropositionen antagit ett antal förslag som förändrar villkoren för jobb och företagande på flera områden på ett negativt sätt. Kraftigt höjda arbetsgivaravgifter för att anställa unga är en del, liksom den väntade försämringen av RUT-avdraget och den kraftiga försämringen av ROT-avdraget, där den nuvarande regeringens företrädare inför valet gav ett helt annat besked än det man nu föreslår. Reaktionerna på budgetens förväntade negativa inverkan på jobben har varit många. Bland kritikerna återfinns bland annat Arbetsförmedlingens generaldirektör, som tydligt uttalat att vi kan förvänta oss fler arbetslösa ungdomar på grund av arbetsgivaravgiftshöjningarna, men även att de kraftiga försämringarna av RUT- och ROT-avdragen kommer att trycka ut folk från jobb till arbetslöshet. När det gäller RUT-avdraget har ju jobben också ofta gått till personer som tidigare stått långt ifrån arbetsmarknaden, och många nya företag med kvinnliga företagsledare har skapats. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Hur ser arbetsmarknadsministern på det faktum att regeringens förslag döms ut av chefen för , den på området största och viktigaste myndigheten?