ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210230 · 2015-01-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:230 Traineejobb av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Inför valet lovade Socialdemokraterna över 30 000 traineejobb till arbetslösa ungdomar. I budgeten som röstades ned av fanns bara 3 200 kvar och på statsministern låter det inte självklart att det blir några traineejobb. åker arbetsmarknadsminister landet runt för att saluföra traineejobben till kommunerna. Därtill riktar facken skarp kritik mot förslaget. Till exempel säger ordförande att man inte kan använda sjukvården som en arbetsmarknadsregulator. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Blir det några traineejobb för ungdomar, hur många blir det i så fall och när kommer dessa att vara på plats? Hur förhåller sig ministern till kritiken från fackföreningsrörelsen om att välfärdsverksamheten inte ska användas som arbetsmarknadspolitisk regulator?
ip · H210231 · 2015-01-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:231 Regeringens vilja att låna till bidragshöjningar av (M) till Finansminister (S) av vad som måste betraktas som en av de värsta globala ekonomiska kriser i modern tid under vilket det rått politisk enighet kring behovet av stimulanser för att hålla uppe efterfrågan går vi in i en ny fas i finanspolitiken där nya skyddsvallar måste byggas upp för att möta kommande kriser. Trots detta vill regeringen att ska öka statens utgifter med 120 miljarder . Av dessa skulle 61 miljarder de kommande tre åren bidra till att öka statsskulden. Det enskilt största förslaget till utgiftsökning handlar om en höjning av taket i a-kassan, vilket kommer att få en ökad arbetslöshet som direkt effekt. Regeringen lånar alltså till bidragshöjningar. har finansministern gång på gång sedan sitt tillträdande hävdat att ”ladorna är tomma”, syftandes på att den tidigare regeringen skulle ha misskött de offentliga finanserna. Detta hävdar hon trots att i jämförelse med övriga EU dels är ett av få länder som minskat sin statsskuld , dels spås ha unionens näst starkaste budgetsaldo efter . Även om detta inte fråntar behovet av att bygga upp nya överskott för framtiden är det minst sagt märkligt hur finansministern både hyser uppfattningen att det finns ett särskilt behov av att stärka överskott och föreslår omfattande ofinansierade utgiftsökningar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansministern: Varför lånar finansministern och regeringen till bidragshöjningar så att det inte lönar sig att arbeta?
ip · H210232 · 2015-01-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:232 Regeringens åtgärder och jobb i privata sektorn av (M) till Finansminister (S) Regeringen vill nettomässigt genomdriva skattehöjningar på ca 23 miljarder som de får igenom sin budget. Detta kommer direkt att drabba hushållen och den icke-offentliga sektorn. Att detta kommer att slå mot sysselsättning och tillväxt är något som även regeringen erkänner. På sidan 57 i budgetpropositionen står det att ”de skatteförslag som lämnas och aviseras i denna proposition kommer att bidra till att sysselsättningen och BNP dämpas något”. Regeringens sammantagna bedömning är dock att tillväxt och sysselsättning ändå kommer att öka. Förhoppningen från regeringens sida är här att utgiftsökningar på dryga 23 miljarder ska upphäva effekten av skattehöjningarna på jobb och företagande. Eftersom det handlar om just ökningar av de offentliga utgifterna kommer de dock per definition inte komma den privata sektorn till del. I en riksdagsdebatt gick statsrådet (S) så långt som att säga att hon ville ”mjölka den privata sektorn på pengar”. Inställningen att den privata och offentliga sektorn står i motsats till varandra borde tillhöra det förgångna. Det är genom att låta den privata sektorn växa som resurser finns för att öka välfärdens omfång och kvalitet. Frågan är då vilka av regeringens åtgärder som kommer att verka i riktning för att skapa fler jobb i den privata sektorn? Möjligen skulle regeringen kunna hävda att ökningen av infrastrukturanslaget på 2,3 miljarder indirekt kommer att ha en begränsad jobbeffekt i privat sektor då själva byggnationen kommer att upphandlas på marknaden. Mycket mer än så blir det dock inte. Även med en förlåtande inställning där vi också inkluderar anslagsökningen om för en ”aktiv näringslivspolitik” i kategorin reformer, som teoretiskt kan ha en jobbskapande effekt i den icke-offentliga sektorn, rör det sig fortfarande om mindre än 3 miljarder sammantaget. Detta ska alltså ställas mot skattehöjningar på 23 miljarder. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansministern: Vilka av finansministerns och regeringens åtgärder kommer, enligt ministern, att verka för att skapa nya jobb i den privata sektorn?
ip · H210234 · 2015-01-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:234 Nedmontering av ADSL-bredband av (C) till Statsrådet (MP) ADSL-bredbandet byggdes av med statliga bredbandspengar. Quadracom tog sedan över bredbandet och har drivit det enligt avtal med kommuner. köpte upp Quadracom, och kort därefter meddelade att de inte kommer att driva vidare. Från kommande halvårsskifte kommer man att börja stänga ned , utan att erbjuda någon motsvarande tjänst. Enligt den ansvariga myndigheten , , berörs ca 2 000 abonnenter bara i . Men jag vet att liknande problem finns i flera delar av landet, exempelvis i och . Som vanligt är det landsbygden och dess invånare som drabbas. Många av de byar som påverkas kommer att stå helt utan acceptabel möjlighet att kommunicera via internet. Att driva företag omöjliggörs därmed, och livet på landet avskärmas och försvåras. Mina frågor till statsrådet är med bakgrund av detta: Har statsrådet gjort det ställningstagandet att det är acceptabelt att ett av staten och samhället ägt företag som lägger ned utan att erbjuda kunderna en likvärdig tjänst? På vilket sätt avser statsrådet att agera för att säkerställa god tillgänglighet till bredband som kan leverera i hela vårt land till 2020?
ip · H210235 · 2015-01-29 00:00:00 — Interpellation 2014/15:235 Möjlighet för tyngre och längre fordon att färdas på det svenska vägnätet av (C) till Statsrådet (S) Det finns stora samhällsnyttor att tillvarata genom att möjliggöra transport av tyngre och längre fordon på delar av det svenska vägnätet. som ledig kapacitet utnyttjas mer optimalt och utsläppen av koldioxid minskar förbättras konkurrenskraften för transportberoende näringar. Genom att möjliggöra för tyngre fordon att rulla på vägar skulle näringar spara . pågår försök med längre och tyngre fordonståg än de som tillåts i . Försöken visar att energianvändningen kan minska med mellan per ton fraktat gods. Således minskar även utsläppen av koldioxid i motsvarande grad. För att kunna tillvarata dessa samhällsnyttor tillsatte alliansregeringen en utredning för att möjliggöra transport med tyngre och längre fordon, lastbilar med en bruttovikt på upp till . Förslaget fick positivt gehör i remissvar från såväl branschen som myndigheterna, och således finns förarbetet färdigställt. I vårt grannland har en ökning av högsta tillåten bruttovikt genomförts, från till . Det är med förvåning jag mottar regeringens besked om att nu bromsa förslaget som syftar till att underlätta för tyngre och längre lastbilar att köra på det svenska vägnätet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : På vilka grunder agerar regeringen – enligt statsrådets bedömning – när man aviserar att detta viktiga arbete, som kan ge ökad konkurrenskraft till näringsliv och bidra till lägre klimatpåverkan, bromsas? När avser statsrådet att lägga fram ett förslag som möjliggör för tyngre och längre lastbilar att köra på det svenska vägnätet?"
ip · H210236 · 2015-01-29 00:00:00 — Interpellation 2014/15:236 Anställningar med statligt stöd av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Alliansens reform att inrätta nystartsjobb har varit en stor arbetsmarknadspolitisk framgång som överträffat förväntningarna. har i genomsnitt 45 000 individer som tidigare befunnit sig i utanförskap fått en riktig anställning (om än subventionerad). Två av de stora fördelarna med reformen har varit dels att anställningen av en nystartsjobbare har varit administrativt enkel med tydliga regelverk, dels att subventionen inte haft ett tak. Den som anställer en ”nystartsjobbare” behöver inte genomgå en omfattande administrativ process på Arbetsförmedlingen, utan uppfyller du kraven utgår subventionen automatiskt. Subventionen begränsas inte heller till en viss lönenivå. Samma sak gäller inte andra anställningsstödsformer. När det gäller det särskilda anställningsstödet och instegsjobben måste dels arbetsgivaren genomgå en krångligare byråkratisk prövning, dels finns ett tak för hur hög subventionen kan bli. För instegsjobb är taket , vilket är en subventionsnivå som ligger under kollektivavtalsenliga löner. Detta bidrar till att göra subventionen krånglig. Samma sak gäller det särskilda anställningsstödet (men med ett något högre subventionstak). Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur ställer sig arbetsmarknadsministern till att göra instegsjobben och det särskilda anställningsstödet lika enkelt och transparent utformade som nystartsjobben, det vill säga att stöden beviljas automatiskt om anställningen uppfyller villkoren samt att subventionstaket tas bort?
ip · H210237 · 2015-01-29 00:00:00 — Interpellation 2014/15:237 Framtidens livsmedelsförsörjning av (M) till Statsrådet (S) Vid beslut om godkännande för nya GMO-produkter inom EU lade den svenska representanten oväntat ned sin röst. Representanten hade enligt uppgift fått instruktion om detta, vilket är ett tydligt avsteg från tidigare, då ståndpunkt alltid har förlitat sig på vetenskapliga rekommendationer. Formerna för detta har redan diskuterats, och jag utgår från att regeringen i fortsättningen kommer att följa beslut för motsvarande ställningstaganden. Sedan människan började odla har hon också ägnat sig åt växtförädling, för att få fram grödor som ger större avkastning och är bättre anpassade för olika klimat. är det möjligt att förändra grödornas arvsmassa genom genteknik, vilket ger önskade egenskaper än traditionell växtförädling. GMO är en kontroversiell fråga inom EU, till stor del beroende på att felaktig information sprids och att man i debatten väljer att bortse från vetenskapliga rekommendationer. Det är beklagligt, eftersom GM-grödor med stor avkastning har god potential att möta det kraftigt ökade behovet av livsmedel i den nära framtiden. I det perspektivet bör också vägas in att det finns risk för att klimatförändringarna gör odlingsbar mark oanvändbar. GM-grödor med stor avkastning kan då bidra till att kompensera för dessa förluster av åkerarealer. Därtill kan nämnas att många GM-grödor till exempel bättre klarar insektsangrepp och sjukdomar som orsakar förlorade skördar, vilket innebär att behovet av bekämpningsmedel kan minskas kraftigt. är svensk och europeisk livsmedelsförsörjning i stor utsträckning beroende av handel, både för export av överskott och för import av sådant vi har underskott på eller inte alls kan odla i . Sett ur detta perspektiv har och EU goda förutsättningar att dels bidra till jordens födoförsörjning och dels vara ledande i den globala konkurrensen. Men då krävs att och andra medlemsstater driver på i EU för fler frihandelsavtal, ökad handel och att fler GM-grödor får odlas och säljas, baserat på god vetenskaplig grund. Mina frågor till statsrådet är: Vad är statsrådets och regeringens hållning i frågan om GMO och GM-grödor? Kommer statsrådet att inom EU verka för att fler GM-grödor får odlas och säljas, baserat på god vetenskaplig grund?
ip · H210239 · 2015-01-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:239 Livsmedelsstrategin och gårdsförsäljningen av öl och vin av (M) till Statsrådet (S) är det enda landet i EU som inte tillåter gårdsförsäljning av lokalproducerad alkohol. Det är varken tillväxtvänligt eller tidsenligt att turister som besöker en vingård eller ett litet bryggeri i inte kan köpa med sig någon av verksamhetens produkter. De är hänvisade till närmaste systembolag där produkterna möjligen finns, i annat fall får de åka därifrån tomhänta. Runt om i är detta en självklarhet och en naturlig del av landsbygdens näringsliv. Det finns flera andra länder som klarar av att kombinera folkhälsoargumentet och ett alkoholmonopol med just gårdsförsäljning. I till exempel fungerar gårdsförsäljning med ett alkoholmonopol utan att strida mot . Varför skulle inte kunna det? Det är även så att den mängd alkohol som skulle kunna säljas genom gårdsförsäljning är liten, inte minst i jämförelse med de mängder som det svenska detaljhandelsmonopolet erbjuder. Produktion av lokalt producerat vin och lokalt producerad öl har utvecklats snabbt i . Vingårdarna och bryggerierna skapar jobb och tillväxt på landsbygden. De bidrar till att turismen växer. Och de har potential att skapa ännu mer i form av ökad sysselsättning, en blomstrande landsbygd och en växande besöksnäring. Vi måste inse att produktion av lokalt vin och öl är här för att stanna och har en viktig tillväxtpotential. För att få ett tydligt svar på om gårdsförsäljning skulle strida mot och för att ge landsbygden en utvecklingsmöjlighet så är det min mening att gårdsförsäljning, i ett första steg, bör testas i ett par landskap där det finns en tydlig kombination av jordbruk och turism samt redan existerande vingårdar och bryggerier. Exempel på detta är , och . Detta skulle vara positivt för landsbygdens utveckling, ge fler arbetstillfällen och utveckla mat- och turistlandet . Dessutom, innan småskaliga svenska alkoholproducenter blir alltför frustrerade och testar vad som är möjligt genom att börja sälja sina produkter ändå, ska pröva om försäljningen strider mot , eller inte. Dessvärre verkar regeringen nu ha stängt dörren för gårdsförsäljning. Det är i så fall mycket beklagligt. Och det sker på mindre producenters och landsbygdens bekostnad. Vad är landsbygdsministerns besked till alla de vingårdar och ölproducenter som finns i landet? Vad är landsbygdsministerns råd till exempel till Qvänum Mat och Malt i som vill kunna börja sälja sina produkter till sina besökare, och därigenom bidra till ökad sysselsättning, tillväxt på landsbygden och utveckling av sina verksamheter? Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Som ytterst ansvarig för landsbygdens utveckling, avser statsrådet över huvud taget att göra någonting för att underlätta för landsbygdsföretag som vill bedriva gårdsförsäljning av lokalt producerad alkohol i ? Kommer gårdsförsäljning av öl och vin att finnas med i den livsmedelsstrategi som statsrådet tänker genomföra?
ip · H210240 · 2015-01-30 00:00:00 — Interpellation 2014/15:240 Förändrade förutsättningar för skogsbrandsutredningen av (V) till Statsrådet (S) Direkt efter den stora skogsbranden i tillsatte den dåvarande regeringen en utredning med syftet att dra lärdomar av branden . Utredningen lades under Försvarsdepartementet och fick namnet Skogsbranden i – lärdomar för framtiden. fick uppdraget, och fick utredaren på sig för att beskriva och utvärdera dels den operativa insats som gjorts, dels övrigt arbete som har bedrivits av olika aktörer i samband med skogsbranden samt komma med förslag till förbättringsåtgärder och eventuella författningsändringar. Förutsättningarna för utredningen har förändrats. Utredningstiden har kortats med och ska redovisas . Förslag till förändringar och förbättringar i katastrofhantering har flyttats från själva utredningen till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. Denna förändring skapar en rad frågetecken. Det borde vara av högsta prioritet med en heltäckande och inte minst oberoende utredning. Det är viktigt att inte förglömma att MSB var en del av räddningsinsatsen, varför oberoendet kan ifrågasättas. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Vilka skäl ligger till grund för beslutet att utredningen ska avslutas ? Ser statsrådet ingen risk med att MSB – en i skeendet i högsta grad involverad aktör – ska ansvara för en central del i utredningen?
ip · H210241 · 2015-01-30 00:00:00 — Interpellation 2014/15:241 Djuromsorgsprogrammet för grisar av (V) till Statsrådet (S) Grisföretagare har genomfört ett storskaligt projekt för att hitta effektivare uppfödningsmetoder inom svensk grisproduktion. Projektet, som kallas Djuromsorgsprogrammet, omfattar 4 400 suggor och tiotusentals andra grisar. Genom Djuromsorgsprogrammet har uppfödarna kunnat använda metoder som av djurvälfärdshänsyn inte är godkända i . Ett av syftena med programmet är att genom införande av ett så kallat kontrollprogram (här kallat djuromsorgsprogram) göra så att vissa intensivare uppfödningsmetoder blir tillåtna i . Djuromsorgsprogrammet handlar om en intensivare uppfödning med fler grisar per avdelning och på oförändrad yta, fixering av suggorna i en minimal bur (så kallade skyddsgrindar) och för de nyfödda griskultingarna att vara tillsammans med suggan. Det här handlar om metoder som inte är godkända enligt svensk djurskyddslag eller föreskrifter varför projektet har fått klassas som ett djurförsök. Projektet har kritiserats både från djurrättsrörelsen och forskare. Till säger , professor i husdjurshygien vid SLU i , om grisexperimentet: ”Det tycker jag är att gå tillbaka och jag tror faktiskt inte att medborgarna accepterar att man sätter djur i bur så de inte ens kan vända sig om.” Svensk grisproduktion är satt under hårt internationellt konkurrenstryck. Vägen fram för svensk livsmedelsproduktion borde vara att sträva efter högre miljö- och djurskyddsambitioner, inte lägre, samt en minskad köttkonsumtion. En intensivare uppfödning, inburning av suggorna och mindre tid för kultingen hos suggan kan knappast vara vägen framåt för en etiskt anständig grisuppfödning. Djuromsorgsprogrammet borde därför inte godkännas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad kommer statsrådet att göra för att stärka, inte försämra, omsorgen om grisar i ? Kommer statsrådet att verka för att uppfödningsmetoder som inte är godkända, såsom de inom Djuromsorgsprogrammet, inte får någon förlängning?
ip · H210242 · 2015-01-30 00:00:00 — Interpellation 2014/15:242 Åtgärder för ett ökat bostadsbyggande av (M) till Statsrådet (MP) ställde jag en skriftlig fråga till statsrådet om vilka åtgärder han har vidtagit och avser att vidta för att öka nyproduktionen av bostäder främst i våra storstäder. Frågan är mycket viktig och angelägen ur flera olika perspektiv, inte minst för alla de som väntar och har svårt att få tag på en egen bostad. Att det har byggts för lite bostäder i under en lång rad av år oavsett färg på regeringar och att bostadsbristen är stor, inte minst i våra stora städer, är ett faktum som är väl känt och något som det råder stor enighet kring. Vi har dock sett en påtaglig ökning, och prognoserna pekar nu på att det kommer att produceras ca 40 000 bostäder framåt. Detta räcker emellertid inte för att nå målen för bostadsbyggandet. Frågan är snarare vilka ytterligare konkreta steg regeringen avser att ta för att kunna förenkla och underlätta för byggande och därmed kunna hitta lösningar på den nu rådande bostadssituationen. Det har gått drygt sedan regeringen tillträdde och har de politiska förslagen på bostadspolitikens område lyst med sin frånvaro. Mina frågor till statsrådet är därför: Vilka konkreta åtgärder har statsrådet vidtagit för att öka nyproduktionen av bostäder främst i våra stora städer där bostadsbristen är som allra störst? Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta framöver för att öka bostadsbyggandet i ?
ip · H210243 · 2015-01-30 00:00:00 — Interpellation 2014/15:243 Otillåtna bosättningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har problemet med otillåtna bosättningar blivit allt vanligare. Några av de mest uppmärksammade fallen har rört bärplockare och asfaltläggare som på ett otillåtet sätt har bosatt sig i exempelvis skogsmark och på allmänna platser. Problemen med otillåtna bosättningar har flera aspekter. Bosättningarna kan ofta förknippas med fattigdom och mänskligt lidande. Det går inte att bortse från att de i många fall också blir ett problem för markägarna. Om fastighetsägaren inte kan förmå bosättarna att flytta frivilligt, kan denne ansöka om handräckning hos . En sådan ansökan är förenat med administrativa svårigheter och relativt stora kostnader. Det måste exempelvis vara möjligt att identifiera samtliga som handräckningen avser och en ansökningsavgift om måste erläggas per svarande. Jag vill därför ställa följande frågor till justitie- och migrationsministern. Har ministern gjort ställningstagandet att nuvarande regelverk kring handräckning fungerar på ett tillfredsställande sätt när det gäller otillåtna bosättningar? Om inte, på vilket sätt avser ministern och regeringen att förändra reglerna, så att problemen kan hanteras på ett snabbare och mer ändamålsenligt sätt?
ip · H210244 · 2015-01-30 00:00:00 — Interpellation 2014/15:244 Utbildningsministerns möte med utbildningsföretagen av (KD) till Utbildningsminister (MP) () har gjort en granskning av läromedel i historia för högstadiet i syfte att undersöka könsfördelningen av i böckerna namngivna män och kvinnor. Undersökningen visade att kvinnor i genomsnitt utgjorde av alla namngivna personer. har utbildningsministern kallat läromedelsförlagen och läromedelsförfattarnas förbund till ett möte på om skolans historieböcker. Till DN () säger angående mötet att han ”vill höra vilka planer de har för att förbättra situationen”. Det får antas att en förbättrad situation i sammanhanget är detsamma som att en större andel av de personer som nämns i läromedlen ska vara kvinnor. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsministern: Vilken procentandel kvinnor av de namngivna personerna i en historiebok för årskurs sju till nio i utgör en för ministern och regeringen acceptabel nivå?
ip · H210245 · 2015-01-30 00:00:00 — Interpellation 2014/15:245 Statliga jobb som försvinner från landsbygden av (V) till Statsrådet (S) har det kommit flera oroväckande signaler om att statliga jobb försvinner, eller riskerar att försvinna, från landsbygden. Det gäller både statliga myndigheter och statliga bolag. Arbetsförmedlingen aviserade att 100 kontor skulle läggas ned, men förslaget lades i byrålådan tills vidare. har flyttat verksamhet från , , och till , , och . Lantmäteriet har aviserat nedläggning av verksamheten i , , , och . har meddelat att kunder på landsbygden inte är intressanta, vilket uppenbarligen skett med regeringens goda minne. De statliga jobben har totalt sett ökat med ca 5 700 arbetstillfällen –2012. I mindre kommuner har dessa jobb minskat med ca 4 000 arbetstillfällen. Dessa arbetstillfällen har i stället koncentrerats till större kommuner. Det betyder att de stora kommunerna fått ett tillskott om ca 10 000 statliga jobb, medan de 108 minsta kommunerna blivit av med en oproportionerligt stor andel statliga arbetstillfällen. I regeringens budget, som man har förhandlat fram tillsammans med , står det att ”Myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Utgångspunkten är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför .” I regeringens strategi finns också en ambition att minska statens lokalkostnader. Det gör man rimligen enklast genom att lokalisera statliga jobb till platser med lägre hyror. Tyvärr verkar många myndighetschefer tro att det bästa är att finnas i där kontorshyrorna är väldigt höga. Staten skulle kunna leverera bättre service till medborgarna om man lade resurser på verksamhet och personal i stället för på dyra lokalhyror. analys visar att statens hyreskostnader har ökat –2013, vilket främst beror på att hyran per kvadratmeter har ökat. Den sammanlagda lokalarean var i stort sett densamma som 2006, men lokalarean har ökat i storstadsregionerna och . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka nedskärningarna av statliga jobb på landsbygden? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att statliga jobb ska finnas i hela , även i mindre kommuner? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fler myndigheter ska lokalisera sig utanför ? Vilka Stockholmsbaserade myndigheter har prövat möjligheten att lokalisera verksamhet utanför ? Vad avser statsrådet att göra för att en kontinuerlig uppföljning och samordning ska göras inom kring hur fördelningen av statliga jobb förändras?