ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310212 · 2015-11-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:212 Översyn av Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) En av de största utmaningarna inom arbetsmarknadspolitiken är att få en väl fungerande arbetsförmedling. finns det brister i effektivitet, kontroll och måluppfyllelse. förmedlas för få jobb i förhållande till alla de miljarder som Arbetsförmedlingen förfogar över. En stor del av personalen upplever att de inte hinner med sina arbetsuppgifter. En Sifoundersökning visade att Arbetsförmedlingen var den myndighet som hade lägst förtroende, och det har den haft i . I två tillkännagivanden har påpekat för regeringen att den bör återuppta den översyn av Arbetsförmedlingen som alliansregeringen tillsatte. I betänkande 2014/15:AU6 menade att alliansregeringens genomlysning av myndigheten, som kommit en bra bit på väg, var för viktig för att skrotas. Utredningen hade trots det fått ett abrupt slut när regeringen meddelade att den skulle avslutas. I stället fick Statskontoret i uppdrag att analysera och lämna förslag om Arbetsförmedlingens interna ledning och styrning. Det är en märklig inriktning. Den översyn som egentligen behövs bör vara betydligt mer omfattande än så. Det tyckte även , som i betänkande 2014/15:AU11 tillkännagav för regeringen att uppdraget till Statskontoret hade en alltför snäv inriktning, som inte kunde jämföras med en större översyn. och åsikt är tydlig. En översyn av Arbetsförmedlingen bör gå igenom hela organisationen och styrningen, men också de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Kontakterna med arbetsgivare bör analyseras, eftersom goda kontakter är en förutsättning för att förbättra matchningen. Utredningen bör också se över hur andra aktörer kan bidra till att hjälpa människor att komma i jobb. aviserade arbetsmarknadsminister (S) sedan att direktiv för en utredning skulle komma . Det var ett välkommet besked. Men är det senhöst, och inget mer har hänt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Kan arbetsmarknadsministern säga när en mer omfattande utredning av Arbetsförmedlingen kommer? Vilken inriktning avser arbetsmarknadsministern att en utredning av Arbetsförmedlingen ska ha?
ip · H310213 · 2015-11-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:213 Jobb för nyanlända av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) uttalade arbetsmarknadsministern målet att alla nyanlända ska vara i jobb . En realistisk målsättning, menade arbetsmarknadsministern då. Det är ett ambitiöst mål, särskilt med tanke på historiskt höga flyktingmottagande. Vissa steg tas i och med migrationsuppgörelsen mellan allianspartierna och regeringen för att sänka trösklarna till arbetsmarknaden. Exempelvis utvidgas RUT-avdraget, vilket är bra. vill regeringen ta bort jobbstimulansen i etableringsersättningen, vilket minskar drivkrafterna till jobb. För att fler nyanlända snabbare ska komma i arbete krävs ökade drivkrafter till jobb och sänkta trösklar till arbetsmarknaden. Mot bakgrund av ovanstående är mina frågor till arbetsmarknadsministern: Står arbetsmarknadsministern fast vid att målet att alla nyanlända ska vara i jobb är realistiskt att nå? Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att underlätta för nyanlända att komma i jobb?
ip · H310214 · 2015-11-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:214 Drivkrafter och marginalskatter av (M) till Finansminister (S) I () kan vi läsa en ledare signerad med rubriken ”Grattis Löfven – du är sämst!”. I artikeln kritiserar Erfors att statsministern, ”som älskar att sätta upp märkliga mål”, inte tycks ha någon målsättning om att utjämna inkomstklyftorna. Vi har tidigare påtalat att målsättningen om att ska ha lägsta arbetslöshet 2020 går stick i stäv med regeringens ovilja att analysera de långsiktiga sysselsättningseffekterna av förslagen i budgetpropositionen. I ser vi att författaren har studerat regeringens målsättningar för att utjämna klyftorna i samhället och funnit att det saknas mätbara mål. I stället ser Erfors, precis som vi, att utjämnandet av inkomstskillnader i en av världens redan mest utjämnade ekonomier tycks ske genom ökade marginalskattesatser. Inkomstskillnader är inget självändamål men nog fungerar de som en drivkraft. När publicerade en studie över akademiska studiers påverkan på livslöner som visade att den genomsnittliga lönsamheten för alla akademiska utbildningar i är och att många går ekonomiskt back på att avstå inkomst för studier ställde min riksdagskollega en interpellation med rubriken måste löna sig. höjer även Entreprenörsskapsforum ett varnande finger om inriktningen för , där utbildning och hårt arbete, innovation, entreprenörskap och risktagande inte lönar sig. Många företag erbjuder traineeprogram för att fånga och sporra sina medarbetare till att vidareutvecklas och därmed vidareutveckla företaget. Några sådana program kommer knappast att finnas om flit och slit, extra arbetstimmar och ökat ansvar beskattas så hårt att arbetstagaren lika gärna kunde låta bli. Regeringens egna traineeprogram bedöms ju heller inte kunna bidra till kompetenshöjning i någon större utveckling, även om jag själv inte talat med programmets mig veterligt enda deltagare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister vilka mätbara sysselsättningsmål hon och regeringen har för sina reformer som innovationskatapulten och traineeprogrammet. Och kommer framtidens skattefinansierade välfärd att bekostas genom ökade marginalskatter?
ip · H310215 · 2015-11-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:215 flygplats av (M) till Statsrådet (MP) Det har gått för tillkännagav för regeringen att är en viktig del i det svenska transportnätet och att flygplatsen därför ska få finnas kvar. har varit tydlig med att utredaren med uppdrag att finna ett sätt att avveckla ska avvecklas. Trots detta finns utredaren kvar. För att nödvändiga investeringar ska kunna göras i och kring måste man veta om det finns en långsiktighet för verksamheten där. Viktiga investeringar riskerar annars att skjutas , till besvär för dem som reser till och från likväl som för flygplatsens omgivning. Jag har tidigare i en interpellation till statsrådet lyft ett relevant exempel i form av utbyggnad till , som försenas bland annat av att man inte vet vilka långsiktiga förutsättningar som finns i området. Trots två tillkännagivanden från har regeringen ännu inte hörsammat vad det folkvalda parlamentet har sagt: Vi vill behålla . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att avsluta utredningsuppdraget som avser ? Avser statsrådet att tillmötesgå tillkännagivanden om ? Avser statsrådet att vidta de åtgärder som behövs för att garantera att finns kvar i ett långsiktigt perspektiv?
ip · H310216 · 2015-11-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:216 Halveringen av RUT-avdraget av (M) till Finansminister (S) I mitt hemlän var 464 människor anställda inom sektorn för hushållsnära tjänster . I hela landet handlar det om ca 20 000 arbetstillfällen. Det handlar både om helt nya jobb och tidigare svartjobb. har rapporterat att avdraget är självfinansierande genom ökade skatteintäkter. Det tycker jag är en oerhört glädjande utveckling. behöver fler jobb, och sektorn har enorm potential att växa. Det är dessvärre inte en trolig utveckling under nuvarande regerings ledning. I stället för att understödja framväxten av nya jobb föreslår finansministern en halvering av beloppet människor får dra av från till . Den nya överenskommelsen som både finansministerns och mitt parti stöder gör att fler tjänster kommer att omfattas av avdraget, såsom flytt och enklare trädgårdstjänster. Dessvärre kvarstår regeringens halvering av taket för avdrag, vilket gör att nuvarande arbetstillfällen riskerar att enbart omfördelas och inte bli fler. I stället bör regeringen se potentialen för fler nya jobb inom sektorn och behålla RUT-avdraget på dagens nivå om . Enligt beräkningar från skulle utvecklingen med en RUT-vänlig politik, där avdraget bibehålls och byggs ut till fler tjänster, leda till att 36 000 personer har sysselsättning 2020 – alltså 16 000 fler arbetstillfällen än . har vi i en befolkningstillväxt av nya eller blivande svenskar, varav många väntar på en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. I den situationen vore det bra för om regeringen ville se förbi sitt motstånd mot avdraget och i stället underlätta för fler jobb att växa fram. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister om regeringen nu omvärderar sitt förslag att halvera RUT-avdraget. Eller har finansministern några andra beräkningar för var de jobb som ska se till att sänka arbetslösheten i ska växa fram?
ip · H310217 · 2015-11-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:217 Vidmakthållande av utgiftstaken av (M) till Finansminister (S) I skrift Finans- och penningpolitiskt bokslut för 1990-talet, framarbetad av (S), riktas skarp kritik mot den politik som ledde fram till 90-talskrisen. I medierna rapporterades om hur Socialdemokraterna i och med rapporten tog på sig ansvaret för 90-talskrisen och att det var den S-ledda regeringen som sådde fröet till krisen. finansminister menade att rapporten var välkommen och borde ha kommit tidigare. Den reformpolitik som tog vid efter krisens utbrott har däremot gagnat . Det arbete som gjordes av Bildt, och bidrog till att åter blev en av världens mest konkurrenskraftiga ekonomier. Ett viktigt ben för den nya politiken var det finanspolitiska ramverket och en stram budgetprocess. Efter en lång lågkonjunktur som tog sin början med den globala ekonomiska krisen och ett mycket ansträngt världspolitiskt läge prövas nu motståndskraften i det regelverk som tjänar väl. Redan innan nuvarande flyktingsituation uppstod hade finansministern valt att åsidosätta överskottsmålet för att bland annat finansiera utbyggda bidrags- och transfereringssystem. För detta fick finansministern historisk kritik från bland annat . genomförs utgiftsökningar i bland annat sjukförsäkringssystemet och arbetslöshetsförsäkringen som skattesystemet vrids om mot färre arbeten och färre arbetade timmar. Tillsammans med det rådande läget lägger detta tryck på de offentliga finanserna. Finansminister har sagt att utgiftstaken än så länge gäller för åren framöver. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern om hon står fast vid den bedömning av utgiftstaken som gjordes i budgetpropositionen för .
ip · H310218 · 2015-11-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:218 Bankskatt av (M) till Finansminister (S) I en intervju med finansministern i gav finansministern flera tydliga signaler till väljarna om kommande års ekonomiska politik i vad gäller ramverket för statsbudgeten och överskottsmålet. Andra besked var inte fullt lika tydliga. Finansministerns syn på svenskt bankväsen analyserades utifrån hennes föregångare kritik mot storbankerna och beskrevs i artikeln enligt nedan: ”Budskapet från är ett helt annat. De svenska bankerna är stabila och välkapitaliserade och några hårdare krav är inte på väg. Men bankerna har fått lägre bolagsskatt och betalar ingen moms, de är "underbeskattade" och därför vill se en bankskatt. Frågan utreds och en ny skatt kommer troligen först . – Jag var i . De har en liknande skatt och finansministern verkade väldigt nöjd.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister om hur regeringens arbete för en eventuell bankskatt i går.
ip · H310219 · 2015-11-24 00:00:00 — Interpellation 2015/16:219 Regeringens syn på och den palestinska myndigheten av (SD) till Utrikesminister (S) Sedan regeringens tillträde har den visat sin uppskattning för , den palestinska myndigheten och . Bland annat har bjudits in till , vilket var en uppföljning av regeringens erkännande av ”” samt ökat biståndet till den palestinska myndigheten. Nämnas bör även att Löfven, som alltså är statsminister, tidigare ska ha uttalat att är ett ”systerparti” till Socialdemokraterna. Detta sammantaget föranleder vissa frågor: Hur betraktar utrikesministern och den ? Hur betraktar utrikesministern och den ? Hur betraktar utrikesministern och den den palestinska myndigheten?
ip · H310220 · 2015-11-24 00:00:00 — Interpellation 2015/16:220 Regeringens ambitioner för kultur- och av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen aviserar i sin budget att man avsätter för att sänka avgifterna till kulturskolor ute i landets kommuner. Enligt – SMOK är elevavgifterna i genomsnitt per termin och intäkterna för uppdrag, avgifter med mera 2014. Det vi moderater vänder oss emot är den fördelningspolitiska profilen. Det riskerar att bli ett anslag som främst gynnar storstadskommuner. saknar sju kommuner en musik- och kulturskola, medan sju kommuner erbjuder utförare utöver den egna kommunala verksamheten. Det viktigaste bör rimligtvis vara att alla de barn och unga som står i kö för att få en plats, får tillfälle att utöva det instrument eller den kulturform som de önskar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka andra åtgärder än att sänka avgifterna avser ministern att vidta för att fler barn och unga ska få tillgång till kultur-och musikskolorna?
ip · H310221 · 2015-11-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:221 Ökad konkurrens på järnvägen av (M) till Statsrådet (S) har den kommersiella persontrafiken på järnvägen varit avreglerad. Det har bland annat lett till att nya aktörer har tagit sig in på den svenska marknaden och trafikerar järnvägen. För att konkurrens ska kunna ske på lika villkor är det viktigt att samtliga tågoperatörer på den svenska marknaden ges samma förutsättningar. Vi kan dock konstatera att det är en bit kvar innan vi befinner oss där. Det finns till exempel inget konkurrensneutralt biljett- och försäljningssystem. När man vill köpa en tågbiljett besöker gemene man reflexmässigt internetsidan för att införskaffa den. I denna försäljningskanal säljs dock inte till exempel MTR:s tågbiljetter. För att konkurrens ska kunna ske på lika villkor behöver vi tillgängliggöra data så att det kan skapas plattformar där samtliga tågaktörer kan sälja sina biljetter. Den här typen av plattformar har funnits inom flyget där man på ett lätt och tydligt sätt till exempel kan jämföra priser mellan olika bolag. Det går inte att utesluta att det kan behöva tas politiska initiativ eller agerande från myndigheter för att nå dit. Det finns även utmaningar för privata aktörer gällande dagens tåglägestilldelning och tillgång till depåer. I teorin ska samtliga tågaktörer som kör på den svenska järnvägen ges samma förutsättningar. Nyetablerade aktörer på tågmarknaden uppger dock att mer etablerade aktörer fortsatt åtnjuter en mer fördelaktig position. Avslutningsvis, järnvägens signalsystem är inte anpassat för fri konkurrens. Sammantaget får det konsekvensen att vissa tågtyper ej tillåts hålla samma hastighet som X 2000 i alla lägen trots att det rent praktiskt vore möjligt. För att uppnå konkurrensneutralitet bör signalsystemet därför kunna omprogrammeras och regelverken uppdateras för andra snabbtågstyper. Med bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är positivt med ökad konkurrens på det svenska järnvägsnätet? Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att främja konkurrens på järnvägsnätet? Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att ytterligare stimulera till en ökad konkurrens på likvärdiga villkor på järnvägsnätet?
ip · H310222 · 2015-11-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:222 Alkobommar i hamnar av (M) till Statsrådet (S) Bland fordonen som rullar ut från svenska färjeterminaler är det omkring dubbelt så vanligt med rattfylleri jämfört med den befintliga trafiken. I genomsnitt är en bilist av 500 rattfull, vilket motsvarar av trafiken. En av fem dödsolyckor är alkoholrelaterad. Knappt efter den svåra olyckan med en berusad lastbilschaufför som 2004 krävde fem människors liv i sattes första alkobom upp i hamn. har även försöksprojekt genomförts i Ystads hamn, hamn och i . Försöken visar att antalet onyktra förare minskar markant med genomförda nykterhetskontroller. Flera andra EU-länder har följt försöksverksamheten i och har visat stort intresse. har även gett regeringen till känna att alkobommar ska sättas upp vid landets hamnar. Trots det går arbetet att implementera beslutet långsamt. har på regeringens uppdrag utrett frågan. Utredningen pekar på att det finns problem med att sätta upp alkobommar och kontrollera nykterheten. Kritiken bottnar i att de både tar tid och fysisk plats i anspråk i hamnarna där utrymmet kan vara begränsat. Jag anser inte att det är hållbara argument eftersom många hamnar fortfarande har kvar sina gamla kontrollområden, vilka kan användas för ändamålet. Alkobommar är ett effektivt sätt att hindra onyktra förare som annars skulle fortsätta köra i trafiken. Dessutom har de en viktig avskräckande effekt. Sedan försöksprojekten inleddes har antalet onyktra förare mer än halverats. har gett regeringen till känna att bommar ska sättas upp, och jag anser att det är hög tid att respektera beslutet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att följa beslut att sätta upp alkobommar i svenska hamnar?
ip · H310223 · 2015-11-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:223 framtida lokalisering av (M) till Statsrådet (S) styrelse har beslutat att utreda möjligheten att lägga ned sin verksamhet i och framöver endast bedriva verksamhet i , ett mycket drastiskt och omvälvande förslag. Så sent som stod nya påkostade laboratoriemiljöer färdiga i som lokalerna i sin helhet är ändamålsenliga och påkostade. verksamhet i har historiskt karaktäriserats av just det som ger en regional högskola sitt existensberättigande, nämligen kopplingen till den regionala arbetsmarknaden. Det handlar exempelvis om utbildningar riktade mot den tunga industrin och besöksnäringen. I underlaget för beslut redovisar ledningen för inget egentligt skäl för att utreda möjligheten att lägga ned verksamheten i . Det enda som anförs i bakgrundsmaterialet för beslutet är att vissa bland högskolans personal och elever har efterfrågat en sammanslagning av verksamheterna i och . Inte i någon del av beslutet redovisas hur stor den refererade gruppen bland personal och studenter är. Klart är dock att högskolan inte gjort någon allmän förfrågan om saken till nämnda grupper. Klart torde också vara att en flytt som skulle få mycket negativa regionalpolitiska konsekvenser för största tätort knappast ensam kan motiveras av ett fåtal önskemål från medarbetare. Det krävs rimligen betydligt mer tungt vägande skäl än så. En nedläggning av högskolan i vore olycklig anser såväl borgerliga som rödgröna politiker. Ändå driver högskolans ledning på för att genomföra en flytt. För del skulle det handla om ca 200–300 statliga jobb som försvinner från orten. En än mer bekymmersam utveckling är naturligtvis att det skulle slå sönder den akademiska miljö och det samarbete som finns i staden mellan akademi och industri. Ett antal forskningsprojekt och sidoverksamheter är därtill direkt beroende av högskolans fortsatta lokalisering i både och . Med anledning av ovanstående och med anledning av den mycket stora politiska uppslutning som finns bakom att inte avlöva sin högskola vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Är det statsrådets uppfattning att det krävs mycket tunga skäl för att flytta 200–300 akademiska arbetstillfällen från en ort som fått dessa till del som ett led i principen om myndighetsutlokalisering? Utlokaliseringen av högskoleverksamheten till skedde vid dess bildande genom regeringsbeslut. Är statsrådet beredd att i kommande regleringsbrev klargöra att det ytterst är regeringen som äger frågan om huruvida de arbetstillfällen som skapar i ska flyttas eller ej? Delar statsrådet uppfattningen att den verksamhet bedriver i är viktig för hela och att det vore olyckligt för hela regionen om den lades ned?
ip · H310224 · 2015-11-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:224 Mindre byråkrati genom förändringar i ÅRL av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) beslöt en enig riksdag vid behandling av betänkande 2015/16:CU6 att bifalla motion 2015/16:3253 med innebörden att ska införa samma företagskategorisering i ÅRL som föreslås i SOU 2014:22. Syftet med införandet ska vara att bättre efterleva riktlinjerna för vilka företag som i olika sammanhang åläggs redovisningsskyldighet avseende vissa uppgifter, i enlighet med EU:s redovisningsdirektiv. Detta var en tydlig markering bland annat mot att regeringen i proposition 2015/16:3 underlät att införa den storlekskategorisering som föreslogs i SOU 2014:22. Storlekskategoriseringen kommer även att ha bäring på framtida lagstiftningsarbete, närmare bestämt det som rör redovisning av icke-finansiell information. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till justitie- och migrationsministern: Hur avser ministern och regeringen att hantera tillkännagivandet från när man nu arbetar fram ny lagstiftning rörande bland annat krav på hållbarhetsrapportering? När räknar ministern och regeringen med att den storlekskategorisering som föreslås i SOU 2014:22 kan införas? Nuvarande regering har meddelat att alla propositioner ska analyseras utifrån sina sysselsättningseffekter. Menar justitie- och migrationsministern att en mer utsträckt tillämpning av EU:s redovisningsdirektiv än vad direktivet kräver leder till att fler jobb skapas?
ip · H310225 · 2015-11-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:225 Riktade statsbidrags effekter på kommunerna av (M) till Finansminister (S) Kommunerna står inför stora utmaningar både på kort och på lång sikt. På kort sikt är det framför allt flyktingsituationen som ska hanteras med boenden för familjer och ensamkommande barn, platser i skolor och liknande. På har man en åldrande befolkning som kommer kräva alltmer från kommunerna som dessa har stora personalavgångar. De som bäst kan hantera sina utmaningar är just kommunerna själva. Generellt sett har kommunerna bäst kännedom om vilka problemen är lokalt och hur dessa kan lösas. Detta verkar finansministern vara medveten om. Vid debatten om budgetramarna anförde finansministern gällande de nästan 10 miljarderna extra till kommunerna och landstingen att det ”är upp till kommunerna att själva att använda dem beroende på var man ser de största behoven”. Ser man till statsbidragen som helhet är den största delen generell. Men trenden har gått mot alltmer riktade statsbidrag. Rekordet slås nu med marginal av S-MP-regeringen; ser man till de 12 miljarder som anslås i budgeten så är hela 11 av dessa riktade. Riktade statsbidrag innebär detaljstyrning från staten. Antalet riktade statsbidrag är nu uppe i 80 stycken. Därutöver ska det ansökas om de riktade bidragen, vilket kräver resurser. Därför har inte alltid mindre kommuner möjlighet att söka. En skånsk kommun räknade till och med ut att om man tar hänsyn till arbetet som krävs för att ansöka om riktade bidrag går kommunen back. Så även för större kommuner kan riktade statsbidrag vara en ren förlustaffär. Vissa riktade statsbidrag är satsningar mot problem som endast finns i storstäderna. ger exemplet med de riktade bidragen för mindre klasser i skolorna. Det kanske kan vara ett bekymmer i större städer, men i många av de mindre kommunerna är problemet det rakt motsatta – där är klasserna redan för små. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är finansministern medveten om att av de 12 miljarder som S-MP-regeringen anslår till kommunerna för är 11 miljarder riktade statsbidrag, inte generella? Tar finansministern hänsyn till de olika utmaningar kommunerna har beroende exempelvis på storlek, eller kommer regeringen att fortsätta öka andelen riktade statsbidrag, som mindre kommuner har svårt att tillgodogöra sig? Varför litar inte finansministern på att kommunerna själva vet bäst hur pengarna ska användas? Planerar finansministern att minska byråkratin i fördelningen av de riktade statsbidragen?