· H210312 · 2015-03-03 18:42:09 — har frågat mig på vilket sätt regeringens aviserade skattehöjningar på ungas jobb bidrar till stärkt konkurrenskraft i de gröna näringarna. Vidare frågar på vilket sätt regeringens aviserade införande av skatt på handelsgödsel och körda kilometrar kommer att bidra till att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna. frågar även vilka åtgärder och initiativ jag kommer att vidta för att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna. Låt mig börja med att säga att växtkraften i entreprenörskap och småföretagande på landsbygden är avgörande för att hela ska leva. Jag anser att det inom de gröna näringarna finns en stor potential att skapa jobb och tillväxt som bidrar till regeringens övergripande målsättning att ska ha lägst arbetslöshet i EU . För att nå målet till 2020 är det viktigt att hantera den höga ungdomsarbetslösheten. Regeringen anser dock att nedsättningen av socialavgifterna för unga inte är en ändamålsenlig åtgärd. Resultaten i IFAU:s rapport arbetsgivaravgifter för unga visar att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga har haft små effekter på sysselsättningen i förhållande till dess kostnad, det vill säga att det är en ineffektiv åtgärd för att skapa sysselsättning. Vi är övertygade om att det finns åtgärder som är mer effektiva, till exempel att stödja unga att fullfölja sin gymnasieutbildning och se till att arbetsmarknadspolitiken blir mer effektiv när det gäller att rusta och matcha de unga till både jobb och utbildning. För mig är det viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft. Det finns dock utmaningar i att balansera de gröna näringarnas miljöpåverkan och deras centrala roll som livsmedels- och skogsråvaruproducenter. En grundläggande princip i miljöpolitiken är principen att förorenaren ska betala. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Användningen av handelsgödsel bidrar till exempel till övergödning av våra vattendrag, sjöar och hav samt till ökade halter av tungmetallen kadmium i åkermarken. Det är därför angeläget att användningen av handelsgödsel är resurseffektiv och att de gödselmedel som används har låg miljöpåverkan. Det krävs att åtgärder vidtas som kan bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö. Regeringen har som målsättning att uppnå målen. pågår ett arbete med att ta fram direktiv till utredningen om en avståndsbaserad vägslitageskatt. Hur skatten ska utformas kommer att ingå i utredningens uppdrag att analysera, liksom vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för de olika sektorerna och regionerna. Jag är inte beredd att föregripa den kommande utredningens arbete. När det gäller de gröna näringarnas konkurrenskraft anser jag att det är viktigt att ha ett helhetsperspektiv och inte enbart fokusera på enskilda styrmedel. Regeringen har därför tagit initiativ till en långsiktig livsmedelsstrategi för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan och därmed stödja en ökad svensk matproduktion. Regeringen strävar också efter att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Att förenkla för företagen är en viktig åtgärd för att skapa fler jobb, sysselsättning och välfärd. För att lyckas med att skapa jobb och tillväxt inom primärproduktionen krävs en innovativ och exportinriktad svensk livsmedelsindustri. De svenska primärnäringarnas ekonomiska styrka kommer av att vi förmår att vara innovativa samt producera och sälja högkvalitativa varor till olika marknader. Innovation och export är därför nyckelfrågor för mig och regeringen i arbetet med att stärka de gröna näringarnas konkurrenskraft. Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Jag ska fatta mig kort och börjar med att konstatera att det förefaller som att statsrådet har samma intresse och vurm som jag för de gröna näringarnas konkurrenskraft eftersom han talar sig varm för dessa, bland annat på det ekonomiska området. Företagande bygger ju på att man har lönsamhet i sin verksamhet. Men tyvärr kan jag konstatera att de förslag som statsrådet har presenterat sedan han tillträdde har varit ganska många konkreta förslag på kostnadshöjningar för de gröna verksamheterna. Jag har interpellerat i en, som jag ser det, synnerligen angelägen fråga, nämligen hur man förbättrar konkurrenskraften, det vill säga lönsamheten, i de gröna företagen i vårt land. Tyvärr har statsrådet bara pratat och inte handlat. ska jag, precis som i deltävlingarna i , ge statsrådet en andra chans. Kan statsrådet ge något konkret förslag på hur lönsamheten, konkurrenskraften, ska förbättras? Så här långt har jag bara upplevt att konkurrenskraften, väldigt påtagligt, försämras genom de förslag som regeringen har presenterat. Jag vill tacka för att han har lyft upp det här. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag har läst interpellationen. lyfter fram tre olika saker. I den sista punkten lyfter han upp vilka åtgärder och initiativ som statsrådet kommer att vidta för att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna. Landsbygdsministern nämner konkurrenskraft i sitt svar. Han talar om livsmedelsstrategi, och han talar om att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag. Han nämner innovation och export som nyckelfrågor, och han talar om att stärka de gröna näringarnas konkurrenskraft, vilket är positivt i sig. I till exempel det aktuella fallet presenterade Havs- och vattenmyndigheten ett utredningsförslag om vattenprovtagning där lantbruket ska bekosta provtagning av vatten med 20-40 miljoner . presenterar våra fem regionala vattenmyndigheter åtgärdsförslag som uppges kosta 1,2-1,3 miljarder och som dessutom kommer att kräva investeringar i lantbruket i 20-miljardersklassen. Förutom detta annonserade regeringen en gödselskatt för lantbrukare på 300 miljoner. Enligt har bönder för stora kostnader i form av högre miljöambitioner och djurskyddskrav i förhållande till våra konkurrentländer. Det finns också en bred politisk vilja i kammare om en enhetlig livsmedelsstrategi för att öka den inhemska produktionen. Men svensk mjölkproduktion går på knäna. Mjölk, kött, spannmål ligger under en hållbar ekonomisk nivå. Det går inte att få ihop, och någon måste ta ett helhetsansvar. Jag anser också att den svenska implementeringen av vattendirektivet är så viktig att detta inte bara kräver miljöministerns tillsyn, utan det kräver även landsbygdsministerns tillsyn. Jag vet att detta kanske faller mellan schacklarna, men min fråga till landsbygdsministern är: Anser landsbygdsministern att det är rimligt att det svenska lantbruket ska ta ansvar för dessa kostnader? Hur kan man prata om att stärka de svenska gröna näringarnas konkurrenskraft när vi lägger ytterligare en kvarnsten på lantbruket? Det här tycker jag att statsrådet borde kunna svara på. Arbetsgivaravgiften för unga kostar skattebetalarna mellan 1 miljon och 1,6 miljoner per anställd. Alla rapporter från de myndigheter som har tittat på detta säger att det inte är någonting som skapar sysselsättning. Det är väldigt ineffektivt använda skattemedel. Att alliansregeringen med emeritus landsbygdsminister sänkte skatten med 140 miljarder och skapade ett underskott på 85 miljarder gör ju att det inte finns något utrymme. Men de förslag som här kommer med är ju att man än en gång ska skicka notan till skattebetalarna. Det är ju det som ni talar om . Jag vill tala om mer intäkter till näringen. Ni talar om att skicka notan till skattebetalarna. Där kommer livsmedelsstrategin in som innebär att den svenska livsmedelsproduktionen ska öka, att efterfrågan på närproducerat och ekologiskt ska öka. ökade efterfrågan på ekologiska produkter . Det är klart att man ska producera de varor som efterfrågas och som betalar sig bra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det handlar om att se till att några företag får mer intäkter, det är det viktigaste. När det gäller till exempel mjölkproduktion har också mejerisektorn ett ansvar att producera högre upp i förädlingskedjan. Man ska kanske inte tillverka så mycket mjölkpulver, utan mera svenska ostar. Det får en direkt effekt på de gröna näringarnas lönsamhetsutveckling om den samlade mjölkråvaran hanteras mycket högre i förädlingsskalan. Jag jobbar jättemycket för att se till att dessa näringar får mer intäkter, men jag är inte beredd att bara skicka notan till skattebetalarna. Jag tvingas att upprepa min fråga till statsrådet . Kan statsrådet inte komma med något förslag till hur samhället kan bistå en verksamhet för att sänka kostnaderna? Under de minuter som statsrådet tidigare använde framkom det ingenting sådant. finns det ytterligare två chanser för statsrådet att komma med något besked i det här hänseendet. Och varför är nu detta så viktigt? Att öka intäkterna är en sak, och det ligger på företagen i fråga. Men på kostnadssidan finns det ett antal skatter och avgifter som statsrådet reglerar. De förslag som ligger i pipeline kommer ju påtagligt att försvåra uppbyggandet av verksamheter i vårt land. Det gäller ytterligare produktion av livsmedel som såväl statsrådet som jag vill ha. Är det då några pengar vi talar om? Ja, det är det. Jag har låtit ta reda på att uppgick den halverade ungdomsarbetsgivaravgiften för de gröna näringarna till i storleksordningen . Detta exkluderar då säsongsarbetarna i de gröna verksamheterna och näringarna. Nästa säsong kommer i storleksordningen ytterligare att belasta de gröna näringarna och verksamheterna i vårt land och inte bidra till utvecklingen av företagandet på det här området. Och transportkostnaderna ska vi inte prata om. Det är i den kontexten som jag tycker att det är på sin plats att statsrådet ändå ger någon indikation - eller rent av ett konkret förslag - på vad statsrådet är beredd att bidra med för att öka den totala lönsamheten inom de gröna verksamheterna och företagen som är så viktiga för utveckling och sysselsättning i skilda delar av vårt land. Jag väntar fortfarande på ett svar från landsbygdsministern. Jag ställde ett antal frågor om vattendirektivet. Själva interpellationen berör ju först och främst skatter och konkurrenskraft, men det här är en del av konkurrenskraften, en del av den svenska landsbygden och det svenska lantbruket som akut kommer att påverkas. Är det rimligt att svenska lantbruket enligt vattenmyndigheternas förslag ska stå för över 20 miljarder i investeringskostnader och en underhålls- och kontrollkostnad på 1,2-1,3 miljarder ? Skulle det föreslagna åtgärdsprogrammet bli verklighet riskerar närmare produktiv jordbruksmark att tas ur produktion. Ytterligare skulle beläggas med hårt styrda odlingsföreskrifter. Vi pratar om en stor andel av de bästa svenska jordarna. Man kan också diskutera detta med där det sägs att åtgärder inte får orsaka icke proportionerliga kostnader. Det betyder att en kostnad inte får vara större än miljönyttan. Här tycker jag att landsbygdsministern verkligen måste sätta ned foten och visa att han verkligen är en landsbygdsminister fullt ut. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag hoppas att landsbygdsministern lyssnar på detta, och jag tycker faktiskt att han ska ta med sig att det svenska regelverket bör diskuteras. Man bör kunna ändra ramdirektivets mål så att formuleringen anpassas till en samstämmighet mellan de nordiska länderna för att den svenska landsbygden och det svenska lantbruket ska få en chans. Ursäkta, , för att jag inte svarade på frågan om vattendirektivet. Jag har lite grann kommit i beröring med vattendirektivet, och det som förvånar mig är att alliansregeringen överlät implementeringen helt och hållet till myndigheten. Politiken tog bort sin hand från en så viktig fråga. Den har helt och hållet lämnats över till myndigheten. Vi ska se om det går att göra någonting åt det. Men det ligger inte på mitt ansvar att man gjorde så. Det var alliansregeringen som fattade de besluten. frågade vad jag tänker göra åt skatter och avgifter. Min fråga till är: Vad gjorde ni när ni fastställde den budget som råder på skatter och avgifter för de gröna näringarna? Det är den som är fastställd. Det är ingenting som vi kan rätta till förrän i vårbudgeten. Där ska vi återkomma. Jag tänker inte återkomma tidigare. Det är trots allt fråga om åtta års politik. Vi har bedrivit politik men är givetvis väldigt begränsade av att vår budget blev fälld. Det är ni, , som sett till att det finns ett underskott på 85 miljarder. 85 miljarder i underskott är väldigt mycket pengar. Det är klart att det inte finns så mycket utrymme när man ställt till det så. Det kanske finns anledning att påminna om talesättet att se grandet i sin nästas öga men inte bjälken i sitt eget. 6 000 jobb försvann inom jordbruket . Man har sänkt arbetsgivaravgifterna, vilket medför att det kostar 1-1,6 miljoner per anställd. Alla expertmyndigheter som tittat på det har sagt att det är en ineffektiv åtgärd. Jag tycker att det finns en del att tänka på. Det måste också finnas en del självkritik när det gäller de här frågorna. Tyvärr tvingas jag konstatera att statsrådets idébank är tom, helt tom och innehållslös. Jag vill avisera att jag kommer att nogsamt följa statsrådets förehavanden framöver apropå de många värmande orden om de gröna näringarnas betydelse för utvecklingen i hela landet. Ska de orden bli verklighet krävs det handling, statsrådet. Gjorde den regering som jag var en del av något på det här området? Ja, det gjorde den. En kort uppräkning leder mig till att konstatera att vi sänkte de allmänna arbetsgivaravgifterna, vi sänkte i två omgångar de så kallade egenavgifterna, vi tog bort skatten som Socialdemokraterna med benäget bistånd av hade infört på handelsgödsel, vi sänkte kontrollavgifterna för slakten i , vi tog bort en stor mängd småavgifter, alltifrån avgift för djurskyddstillsyn till traktorregistreringsavgift och avgift för att rapportera djurinnehav till . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är bara några exempel. Till det ska läggas alla de regelförenklingar som vi gjorde. För en utveckling av de gröna näringarna i alla delar av vårt land krävs handling av den nuvarande ledningen för landet. I den ingår herr landsbygdsministern. Det är viktigt att vi får en positiv utveckling inom de gröna näringarna oaktat vi talar om trädgårdsnäring, jordbruk eller skogsnäring. Då är det viktigt att ha en riktning, en idé, en strategi. Har man inte en strategi kommer man inte särskilt långt. Då blir det bara lite gödselspridning där man far åt än det ena än det andra hållet och inte riktigt vet vart man är på väg. Jag berättade före uppehållet om . Jag ska göra det igen. Hon kommer till katten och frågar: Hur tar man sig härifrån? Katten frågar: Vart är du på väg? säger: Jag vet inte. Katten svarar: Då spelar det ingen roll vart du går. Den nationella livsmedelsstrategin är en riktning för de nya gröna näringarna, för att få mer intäkter. Vi har mjölkkrisen. Vi har haft ett högnivåmöte. Det är inte så att politiken ensam kan fixa det. Det finns de som ropar på att politiken ska fixa det och skicka notan till skattebetalarna. Det tänker jag inte göra. Det finns fler som kan vara med och överbrygga den problematik som finns. Det gäller att framför allt lyfta fram de svenska mervärden som finns i mjölkprodukterna, som finns inom alla livsmedel, för att få mer försäljning. Det bästa för företagare är att få mer intäkter. Det är intäktssidan som är avgörande för om man klarar sin verksamhet. Överläggningen var härmed avslutad.