· H210461 · 2015-04-17 17:55:34 — har frågat mig om på vilket sätt, enligt min bedömning, yrkesprogrammens status höjs genom att alla elever tvingas läsa in högskolebehörighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag vill börja med att understryka att yrkesprogrammens kvalitet och attraktivitet är ett av regeringens prioriterade områden. som många ungdomar saknar arbete uttrycker flera branscher oro för den framtida kompetensförsörjningen. Detta kan vara ett tecken på olika former av matchningsproblem, bland annat mellan ungdomars val av utbildning och efterfrågan på arbetsmarknaden. Intresset för gymnasieskolans yrkesprogram har minskat stadigt . Den negativa trenden förstärktes i och med gymnasiereformen 2011. Andelen elever i årskurs 1 på yrkesprogrammen har minskat från 2014. Det här är naturligtvis olyckligt av flera skäl. Yrkesprogrammen är viktiga för kompetensförsörjningen av strategiska branscher. Vi vet dessutom att en yrkesutbildning leder till snabbare etablering på arbetsmarknaden. För att förstärka den gymnasiala yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft har regeringen gett tilläggsdirektiv till . Här ska utredaren bland annat verka för att samverkan mellan gymnasial yrkesutbildning och arbetsliv i form av till exempel yrkescollege ska växa fram. Utredaren ska också undersöka om det finns intresse och förutsättningar för en försöksverksamhet med så kallade branschlärlingar samt föreslå hur matchningen mellan ungdomars val av gymnasial yrkesutbildning och efterfrågan på arbetsmarknaden kan förbättras. I den reformerade gymnasieskolan innehåller inte alla yrkesprogram de kurser i svenska och engelska som krävs för grundläggande behörighet till högskolan, om inte eleven själv aktivt väljer till dem. har angett att denna förändring av yrkesprogrammen kan ha lett till det minskade intresset för yrkesprogrammen. Att den grundläggande behörigheten inte längre ingår automatiskt gör att yrkesprogrammen riskerar att framstå som en återvändsgränd för eleverna, och de får inte de kompetenser de behöver för att klara av en föränderlig arbetsmarknad. Vi vet också att vissa av de elever som väljer att läsa de kurser som krävs för grundläggande behörighet kan stöta på praktiska svårigheter, till exempel genom att det uppstår schemakrockar mellan dessa kurser och elevernas perioder med arbetsplatsförlagt lärande. Den rättighet som yrkeseleverna har att läsa dessa kurser riskerar därmed att bli något som inte fungerar i praktiken. Alla nationella program i gymnasieskolan bör i stället erbjuda en bred gemensam kunskapsbas som ger grundläggande behörighet till högskolan. Så kan vi skapa yrkesutbildningar som inte innebär återvändsgränder, som vi tryggar den framtida kompetensförsörjningen och gynnar konkurrenskraft. Därför ska vi nu låta en särskild utredare bland annat föreslå hur elevens rättighet att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan i praktiken kan stärkas. Utredaren ska analysera olika tänkbara alternativ för hur detta ska ske. En utgångspunkt i det arbetet är att de högre krav på yrkeskunskaper som infördes i samband med reformen 2011 så långt som möjligt ska värnas. Detta är en viktig byggsten som tillsammans med regeringens övriga satsningar kommer att leda till att statusen för yrkesprogrammen höjs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Tredje vice talmannen meddelade att , som framställt interpellationen, var förhindrad att delta i debatten. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret å vägnar. Svaret ger tyvärr fog för en syn som innebär att elever ska stöpas i samma form, oavsett om de vill det eller inte. En kanske god och välriktad tanke om att alla ska ha en relativt hög teoretisk behörighet fungerar inte i praktiken. Vårt största gemensamma problem är de 15 000 elever som går ut gymnasiet utan en komplett examen. Det är den största utmaningen. Att sedan tvinga elever att läsa kurser och extra timmar mot deras vilja är knappast en framgångsfaktor. Det ökar stressen, utslagningen och tankar om att hoppa av gymnasiet. Då funderar regeringen över att införa ett obligatorium, men det är en annan debatt. Sanningen är att de största avhoppen i gymnasiet skedde när de tvååriga yrkesprogrammen gjordes om till treåriga . Jag tycker att det är självklart att vi har en hög ambitionsnivå, men att läsa in en högskolebehörighet passar inte alla 16- och 17-åringar. Det finns en del som kommer på andra tankar senare i livet, och det viktiga är att inte skapa återvändsgränder. Söktrycket till yrkesprogrammen började sjunka 2008, alltså före Gy 2011, och en ytterligare nedgång märktes efter Gy 2011:s införande. Jag tror att det till stor del beror på den debatt som fanns om förändringen, till viss del en ansvarslös debatt där politiker pratade om återvändsgränder när det de facto fanns en rättighet att läsa upp behörigheten. Vi behöver skickliga teoretiker i landet, men vi behöver också skickliga praktiker och hantverkare. Här skiljer sig synen åt mellan det gamla och det nya . Det är inkonsekvent och ologiskt att Socialdemokraterna pekar finger åt de elever som avser att bli just praktiker och hantverkare, som önskar att snabbt komma in på arbetsmarknaden, tjäna pengar och betala skatt. Det är bra att det finns höga ambitioner, och alla elever måste få möjlighet att skaffa sig de kunskaper och den kompetens de behöver för att kunna gå vidare i livet och antingen plugga vidare eller börja jobba. Det är naturligtvis viktigt att stärka och se till att studie- och yrkesvägledarna gör ett bättre jobb när det gäller att förbereda elevernas val. Vidare kan det vara fråga om att införa gymnasieingenjörs- och undersköterskeexamen. Det måste finnas många sätt att göra elevernas gymnasietid till en framgång, men att tvinga dem att läsa in högskolebehörighet eller göra gymnasiet till ett obligatorium kan knappast vara en framgångsväg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är högst beklagligt att de borgerliga partierna tycker att yrkesprogrammen ska vara någonting för de elever som ingenting vill och ingenting kan, och därmed vill de fortsätta att urholka statusen för dessa program. Ungdomarna säger själva att de vill att högskolebehörigheten ska bli en del av yrkesprogrammen igen. Jag träffar branschföreträdare som säger samma sak. De inser vikten av kvalifikationer och kompetenser för att framtidens generationer ska klara sig på arbetsmarknaden. Jag vill i stället att vi ska höja statusen på yrkesprogrammen och säga att de är enormt viktiga för strategiska branscher i vårt land, för exportindustrin, för välfärden, exempelvis inom vården och omsorgen. De elever som väljer dessa program kommer också att vara med om att bygga framtid. De är ryggraden i . Ett sätt att höja statusen för yrkesprogrammen är att införa högskolebehörighet. Jag tror på en politik som öppnar dörrar för unga människor. Jag tror inte på en politik som slänger dörrar rakt i ansiktet på dem. Det går en tydlig skiljelinje mellan den borgerliga synen på yrkesprogrammen och regeringens syn på yrkesprogrammen. Vi tror att dessa program är enormt viktiga för ekonomin och för kompetensförsörjningen. Vi tror att de ska öppna dörrar för framtiden och inte stänga dem. Vi håller med om att det är viktigt att det inte ska finnas återvändsgränder. Tyvärr är den typen av debatt som statsrådet visar här, att prata om att slänga igen dörrar, precis det som leder till att man minskar attraktiviteten för yrkesprogrammen. Det finns ingenting i eller Alliansens politik som talar om att skapa återvändsgränder eller stänga dörrar för ungdomar. Det handlar om att skapa olika vägar fram till ett bra yrkesliv. Att säga att alla elever måste läsa teoretiska ämnen för att få högskolebehörighet är ett sätt att nedvärdera praktiska kunskaper och kompetenser. Det kan vara så att yrkesprogrammen behöver kompletteras med mer av den typen av kurser så att de som har gått de programmen ska bli än mer attraktiva för till exempel rörmokarfirmor eller elektrikerfirmor. Det är kanske sådant vi ska se över i stället för att envisas med att det inte är tillräckligt fint att läsa ett yrkesprogram om det inte innehåller högskolebehörighet. Det viktiga är att om man ändrar sig ska det alltid finnas möjlighet att komplettera. Socialdemokraterna har tyvärr ett stort ansvar för att man i debatten helt har snedvridit bilden av vad yrkesprogrammen faktiskt innebär. Man pratar om stängda dörrar och återvändsgränder, och så ser det faktiskt inte ut. Det är möjligt att komplettera om man ändrar sig, men för vissa elever är det smart att börja läsa ett yrkesprogram och skaffa sig kompetens i det yrket, som sedan leder till ett jobb. Om man sedan ändrar sig ska man kunna komplettera. Vi vill inte ha återvändsgränder, men vi vill ha flexibilitet och en uppvärdering av praktiska kunskaper och kompetenser, inte bara av teoretisk kunskap. Problemet, , är att ni stänger dörrarna för framtiden för många unga människor. Genom att högskolebehörigheten togs bort för yrkesprogrammen blev effekten att många av de eleverna som valde yrkesprogrammen inte fick en chans att välja ett spår in till högskolan, om de så ville. Det kallar jag att stänga en dörr. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Många unga människor är kloka nog att inse att detta innebär en risk för deras framtid. Det är därför andelen elever som söker sig till yrkesprogrammen har minskat dramatiskt . Söktrycket har minskat . Det är ett stort problem för framför allt kompetensförsörjningen för exportindustrin och för välfärden. Vi kan inte ha det så. Vad vi behöver göra är att uppvärdera statusen omkring yrkesprogrammen. Jag ser gärna att vi får en än starkare koppling mellan yrkesprogrammen, arbetsmarknaden och näringslivet. Jag vill befrämja det på många olika sätt, genom att utveckla lärlingsutbildningarna, genom att satsa på yrkescollege och genom samverkan på många olika sätt. Jag anser inte att det ena står i motsättning till det andra. Jag inser det. När jag talar med ungdomarna förstår jag att de inser det därför att de säger det själva. Jag hör branschföreträdare säga detsamma. De enda som inte verkar inse detta är de borgerliga partierna. Överläggningen var härmed avslutad.