ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310226 · 2015-11-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:226 Arbetets påverkan på pensionen av (M) till Finansminister (S) Den demografiska utmaningen för är klargjord , och de flesta, även de mest högröstade, kritikerna av höjd pensionsålder har ändrat ståndpunkt. Att så många som möjligt har ett jobb är en förutsättning för finansieringen av våra välfärdssystem. Att alla människor som kan jobba gör det är något som hela gynnas av. Vi menar att för detta krävs att det måste löna sig att arbeta jämfört med att inte göra det och att vi från politiskt håll bör understödja att jobben blir fler och kommer fler till del. Nuvarande regering lägger inga förslag i den riktningen. I stället sker ideologiska förändringar av skattesystemet som gör att utbildning och flit lönar sig sämre, och skillnaderna mellan att arbeta och att inte göra det minskar. presenterade en rapport som visar att bonusen för ett helt arbetsliv efter pension är ynka . I rapportens räkneexempel blir skillnaden i inkomst mellan å ena sidan en pensionär som jobbat hela sitt arbetsliv i offentlig sektor och får inkomstpension och tjänstepension och å andra sidan en pensionär som inte jobbat alls och får garantipension samt bostadstillägg i snitt . Bonusen för ett helt arbetsliv är alltså . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister om hon tycker att det är rimligt att ett arbetsliv lönar sig så dåligt efter att man går i pension.
ip · H310227 · 2015-11-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:227 Kollektivtrafikens framtid av (M) till Statsrådet (S) Kollektivtrafiken är en avgörande del i arbetet för en mer långsiktigt hållbar transportsektor. Fördelarna med att resa kollektivt är oomtvistade, även om de flesta menar att även andra transportsätt kommer att vara nödvändiga även . Inom kollektivtrafiken finns flera viktiga utmaningar att ta tag i, och flera av dem hanterades av alliansregeringen, bland annat genom den nya kollektivtrafiklagen. Varje ny lagstiftning måste följas upp, eventuella barnsjukdomar botas och finjusteringar göras. har på detta tema inlett ett utvärderingsarbete i syfte att belysa de delar av den nya kollektivtrafiklagen som måste fortsätta att utvecklas. Det är i detta sammanhang viktigt och intressant att veta hur statsrådet avser att agera på detta område och om hon avser att agera på något sätt för att effekterna av den nya kollektivtrafiklagen ska bli de bästa möjliga. Mot bakgrund av bland annat ovanstående vill jag fråga statsrådet vad hon avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att effekterna av den nya kollektivtrafiklagen faller ut väl och i enlighet med intentionerna samt vad hon avser att vidta för åtgärder för att bota eventuella barnsjukdomar.
ip · H310228 · 2015-11-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:228 Fördomar om företag i välfärden av (M) till Statsrådet (S) 2013 köpte den offentliga sektorn enligt tidningen varor och tjänster av det privata näringslivet för . Byggmarknaden var störst, men kommunernas och landstingens köp av välfärdstjänster inom vård, skola och omsorg växer stort och ökade 2013 till . med den utvecklingen handlar den politiska debatten om företag i välfärden i till stor del om frågan om vinster. Driftsformen får ofta ett större genomslag än frågor om kvalitet. När det i medierna exempelvis skrivs om missförhållanden i ett äldreboende nämns företagets namn om det är ett bolag, men det står ingenting om vem som driver boendet när det är kommunalt. Det blir inte bättre av att bristen på kunskap är stor. Det mest kända exemplet är den så kallade , där rapporterade om blöjor som vägdes. Det rörde upp många känslor. Att det är något man ska göra för att följa riktlinjer har däremot inte fått samma genomslag. På samma sätt sprids myter om höga vinster medan goda nyheter, som att kunder och anställda ofta är lika nöjda eller nöjdare hos privata företag än hos kommuner respektive landsting samt att de uppvisade resultaten ofta är bättre, sällan får genomslag. För att kunna fatta rationella beslut behövs mer fokus på fakta, inte förstärkta fördomar. Tar man hänsyn till befolkningsutvecklingen och den alltmer omfattande digitaliseringen inser man att innovationer kommer bli allt viktigare även inom vård, skola och omsorg. Där krävs samarbete med kreativa teknikföretag. Ett sådant samarbete gynnar både samhället och företagen, men det tydliggör även att det behöver vara självklart att få göra vinst. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur anser statsrådet att vi kan förbättra förutsättningarna för att ska klara framtida välfärdsutmaningar genom samverkan med företag som bidrar med kunskap och kompetens? Anser statsrådet att vinster i bolag inom välfärdssektorn ska bedömas på ett annat sätt än vinster i företag den bransch som det offentliga köper mest ifrån, byggbranschen?
ip · H310229 · 2015-11-27 00:00:00 — Interpellation 2015/16:229 Bidragsmiljoner för att minska sjukfrånvaron av (M) till Socialförsäkringsminister (S) meddelade att bidragsmiljoner för att minska sjukfrånvaron inte utnyttjas i särskilt stor utsträckning. Bidraget som avses är ett arbetsplatsnära stöd för att arbetsplatser ska kunna förebygga eller förkorta sjukfrånvaron bland sina anställda. har bara drygt hälften av pengarna använts, vilket i tider av ökade sjukskrivningar med stora ökningar av psykisk ohälsa är mycket olyckligt. tror att en orsak till att så få söker är för att det anses vara krångligt. Jag tror inte att upplevt krångel är den enda orsaken. En bidragande faktor kan också vara att riktlinjerna för att få bidraget är alltför snäva och styrda samt att bidraget per insats i relation till arbetsinsatsen på företaget inte är ett tillräckligt incitament. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka insatser anser socialförsäkringsministern att man bör göra för att få de arbetsplatsnära insatserna att fungera bättre? Anser socialförsäkringsministern att bör göra några förändringar i regelverket kring det arbetsplatsnära stödet? Vilka andra åtgärder avser socialförsäkringsministern att vidta för att företagen bättre ska kunna och vilja förebygga och förkorta sjukfrånvaron?
ip · H310230 · 2015-11-27 00:00:00 — Interpellation 2015/16:230 RUT-avdraget av (M) till Finansminister (S) Sju av tio svenskar vill behålla eller höja taket för RUT-avdraget och är positiva till hushållsnära tjänster. Regeringen och allianspartierna har gjort upp om att avdraget ska omfatta fler tjänster för att snabbt skapa jobb för de flyktingar som söker skydd i . Företagen i RUT-branschen är en effektiv integrationsmotor och fantastiska på att anställa dem som står allra längst ifrån arbetsmarknaden. Inom många RUT-företag är merparten utrikes födda och branschen är ofta deras väg in på arbetsmarknaden. Trots det planerar regeringen att sänka taket i RUT-avdraget till hälften. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till finansministern: Hur motiverar ministern denna försämring som har varit en av de bästa integrationsmotorerna som funnits? Vad är beskeden till alla dem som riskerar sina jobb i och med att regeringen försämrar RUT-avdraget? När kan vi förvänta oss ett färdigt förslag utifrån överenskommelsen om att RUT-avdraget ska omfatta fler tjänster?
ip · H310231 · 2015-11-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:231 Beräkningen bakom fördelningen av kommunmiljarderna av (M) till Finansminister (S) Regeringen och allianspartierna har ingått en migrationsuppgörelse. I den ingår ett tillskott till kommuner och landsting som ska fördelas enligt vissa principer. De principerna är regeringen och allianspartierna överens om. Enligt kammarens planering ska ta ställning till propositionen 2015/16:47, Extra ändringsbudget , . På regeringens hemsida har man kunnat ta del av en preliminär fördelning av stödet till kommuner och landsting. Där framgår exempelvis att enligt regeringens beräkning kommer att få (per invånare). Den exakta beräkning som ligger till grund för fördelningen framgår dock inte. Jag har via () begärt att få ta del av beräkningen. Det svar som har fått från regeringen är att beräkningarna inte lämnas ut, eftersom de betraktas som arbetsmaterial. Med anledning av detta vill jag fråga finansministern: Anser inte finansministern att riksdagsledamöter bör få tillgång till de beräkningar som ligger till grund för regeringens beslut om fördelning av medel till kommuner och landsting? Om finansministern inte anser det, hur menar ministern då att ska kunna utöva sin kontrollmakt fullt ut?
ip · H310235 · 2015-11-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:235 Det nya vapendirektivet av (M) till Statsrådet (S) Efter terroristdådet i har börjat agera för att ändra vapendirektivet. Det har varit känt att det finns en mängd illegala vapen i . De illegala vapnen ska vi självklart med full kraft söka efter, beslagta och omhänderta, men det är inte det kommissionens förslag riktar in sig på. I stället tänker man lägga fram ett antal förslag som hotar de legala jakt- och skyttevapnen. Att förbjuda helautomatiska skyttevapen innebär att många samlare och skyttar måste lägga av med sin hobby. Det är inte skyttarna eller vapensamlarna i som har orsakat dessa terrordåd, ändå vill kommissionen förbjuda dessa vapen. Om de halvautomatiska vapnen också ska förbjudas, vilket är ett annat av förslagen, drabbar det såväl jakten som sportskyttet. Det finns ungefär 100 000 halvautomatiska vapen hos landets jägare. Att ta bort denna nödvändiga utrustning för landets jägare innebär att jakten inte kan utföras på ett säkert sätt. Dessutom drabbar det många jägare som av olika skäl måste ha halvautomatiska vapen för att kunna jaga. De halvautomatiska vapnen används också av många sportskyttar, och ett förbud skulle innebära att de får lägga av med sin hobby och sin fritidssysselsättning. Det är inte de svenska sportskyttarna eller jägarna som utfört terrordåd i , ändå är det de som straffas. har strikta regler för att få skaffa vapen, och vi har mycket hårda regler för att förvara vapnen på ett säkert sätt. Andra EU-länder har mindre strikta vapenlagar och ställer lättare krav både när det gäller vapenlicenser och förvaring. Rimligtvis är det där man ska åtgärda bristerna i stället för att jaga de svenska jakt- och skyttevapnen. EU har hastat fram ett förslag utan att ta fram någon form av konsekvensanalys vilket är anmärkningsvärt. En konsekvensanalys är nödvändig. Det är också anmärkningsvärt att lägger förslag som mest troligt kommer att begränsa vapnen för lagliga jägare, sportskyttar och samlare i stället för att aktivt ta fram förslag på hur man kan minska de olagliga vapnen i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att jägare, sportskyttar och samlare inte ska drabbas av det nya vapendirektivet? Avser statsrådet att kräva en konsekvensanalys av de nya förslagen i vapendirektivet? Anser statsrådet att det behövs hårdare regler för jägare, sportskyttar och samlare?
ip · H310236 · 2015-11-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:236 Vapendirektivet som ett hot mot landets jägare och skyttar av Boriana (M) till Statsrådet (S) Efter terrorattacken i har det från olika håll väckts krav på en skärpt kontroll av vapen, och har presenterat ett förslag på nytt vapendirektiv. Förslaget innehåller bland annat en maxtid för en vapenlicens och ett förbud för en mängd halvautomatiska vapen. Tyvärr skjuter förslag helt bredvid målet. Den enda effekt det kommer att ha är att ägare till lagliga vapen kommer att få fler restriktioner och krångligare regler samt att kommer att få en större arbetsbörda med en ökad mängd vapentillstånd. Trots att antalet stulna legala vapen har minskat har antalet brott där vapen används ökat – detta då kriminella till mycket stor del använder illegala importerade vapen. Det finns över 2 miljoner lagliga vapen registrerade i landet. Om polisen ska ta emot och ompröva licenser för redan registrerade vapen innebär det en ökning med i snitt 400 000 ansökningar . är licenshanteringen en stor uppgift för polisen, och i vissa delar av landet får jägare och sportskyttar vänta i månader på sitt tillstånd. Att ytterligare öka arbetsbördan kommer dels att resultera i ännu längre behandlingstider, dels tränga undan annat polisiärt arbete. Vi har en strikt lagstiftning när det gäller vapen. Vi ställer hårda krav på utbildning och förvaring av vapen för jakt och . Antalet vapen som en person får äga är begränsat. Det är inte här problemet ligger. Att införa hårdare regler blir endast en symbolhandling som inte kommer att resultera i färre vapenbrott med illegala vapen. JK-anmälde vapenhandlaren handels i eftersom myndighetens långa handläggningstider orsakade vapenhandlaren ekonomisk skada. Vapenhandlaren blev sittandes i månader på vapen som företaget var tvunget att betala leverantören för, men som det sedan inte kunde sälja till kunder eftersom tillstånden dröjde. Att i det läge som råder skapa ännu striktare regler skulle påverka våra vapenhandlare, jägare och sportskyttar mycket negativt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att gå på linje när det gäller det nya vapendirektivet Anser statsrådet att förslag kommer att minska antalet brott som begås med illegala vapen? Anser statsrådet att förslag kommer att få önskad effekt som står i proportion till den ökade arbetsbelastning det innebär för polisen och den försvåring det innebär för legala vapenhandlare, jägare och sportskyttar?
ip · H310237 · 2015-11-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:237 Hyresgästerna i stadsomvandlingen i och av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) Det pågår just nu en stadsomvandling i och kommuner på grund av statens gruvdrift. Detta kommer att få långtgående konsekvenser för många kommuninvånare som kommer att behöva flytta. Ett problem som har uppstått är att hyresgästerna riskerar att få betydligt högre boendekostnader i sina nya boenden efter flytten. Fastighetsägarna på orterna har fått ett mycket generöst erbjudande från . Antingen kan de lösa in sina fastigheter till 1,25 gånger marknadsvärdet eller så får de en helt ny ersättningsfastighet. Hyresvärdar och villaägare kommer alltså att få en högre standard på sina tillgångar och en sänkning av sina driftskostnader (nya fastigheter är mer energieffektiva). Hyresgästerna kan däremot bli tvungna att betala nyproduktionshyror som ligger långt över de gamla hyrorna. Enligt uttalanden i massmedierna tänker enbart erbjuda en så kallad trappning av hyran . Det innebär att den nya, högre hyresnivån fasas in successivt. Hyresgästen betalar första året hyra på den tidigare hyresnivån, men sedan höjs hyran successivt så att den nya hyran är infasad . Detta innebär alltså att hyresgästerna får en allt lägre disponibel inkomst när kostnaden för boendet är borträknad. Hyresgästerna drabbas därmed av ekonomisk skada, vilket inte gäller för boende i andra boendeformer. Jag vill därför fråga: Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att hyresgästerna inte kommer att lida ekonomisk skada av flytten i samband med stadsomvandlingen?
· H31062 · 2015-11-17 14:53:35 — Den fyller en viktig funktion. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Man noterar och bekräftar det beslut som fattades. Då finns det troligen en bra balans mellan att uppnå en gynnsam bevarandestatus och att ta hänsyn till de människor som lever och verkar i rovdjurstäta områden. Man anser också att det är angeläget att den tidigare beslutade rovdjurspolitiken ligger fast och att det genomförs en riktad, selektiv jakt på varg. Den ordning vi har tycker jag fungerar mycket bra. Jag tycker inte att det finns skäl att ändra instansordningen, för det är ett sätt att med en annan agenda vrida politiken i den praktiska tillämpningen så att man undviker det som beslutet syftar till, att vi ska kunna nå resultat och kunna förvalta vargen på ett långsiktigt hållbart sätt och så att det även blir lokalt accepterat. Regeringen svarar på tillkännagivandena i vanlig ordning. kommer att ha jakt på varg. Vi har en stor och ökande rovdjursstam. Vargstammen är större . Det kommer att behövas jakt som ett instrument att säkerställa att vi får den balans mellan människa och djur som vi behöver och som anser ska vara ledstjärna i rovdjurspolitiken, nämligen en god förvaltning av rovdjursstammarna som hänsyn tas till att förvaltandet sker på det sätt som passar bäst lokalt i . Då ska vi undvika att skicka frågan till EU för att de ska besluta åt oss. Därför är det viktigt för regeringen att säkerställa att vi i har system som uppfyller inte bara våra egna rättssäkerhetskrav utan också EU:s krav. Vi vill införa en instansordning som gör att man kan få ett beslut prövat innan själva jaktsäsongen börjar så att beslutet, när det väl ska genomföras, är rättssäkerhetsprövat redan på förhand. Jag tror att det är en bra ordning som ökar tydligheten, minskar konflikterna och kan leda ett steg framåt i en för ganska konfliktfylld fråga. Överläggningen var härmed avslutad.
· H31083 · 2015-11-20 09:44:26 — Jag förstår att interpellanterna ska interpellera, ifrågasätta, ställa frågor till regeringens företrädare, ställa krav och utnyttja kontrollmakt över regeringen. Det är rimligt, och jag kritiserar inte detta på något sätt. Men man tar i med sådana brösttoner och säger att det krävs extraordinära åtgärder, vilket jag håller med om, och sedan skruvar man lite i en gammal reform. Inte ett ord har det kommit från - inte i denna debatt och inte heller tidigare - som visat att de har dragit några som helst slutsatser av sitt misslyckande vid makten. vid makten ledde till att matchningen på svensk arbetsmarknaden blev sämre, till att produktiviteten i sjunker och till att ungdomsarbetslösheten ökar. Detta borde man ju kunna dra några slutsatser av och inte bara komma med samma gamla moderata politik. När man själv anser att det krävs extraordinära åtgärder vill kan skruva lite i en gammal reform. Till vill jag säga - vilket jag trodde att redan visste - att arbetsmarknadspolitiken styrs av regeringen genom förordningar och regleringsbrev. Samarbeten med parterna och kommunerna är ingenting som kräver några propositioner till . lade vi om hela arbetsmarknadspolitiken. Till exempel tog vi bort två tredjedelar av regleringarna i Arbetsförmedlingens regleringsbrev, vilket har större betydelse än de enskilda åtgärder som man kan vidta i arbetsmarknadspolitiken. Det ger dessutom frihet för professionella arbetsförmedlare att lägga om systemet så att man jobbar nära arbetsgivarnas behov. Jag vill tacka för ett välkommet annat tonläge i det sista inlägget. Jag delar uppfattningen att vi står inför en extraordinär situation som kräver extraordinära åtgärder. Det är mycket välkommet att partierna i sådana lägen kan samlas och kanske lägga en del gammalt groll åt sidan för att ta itu med för väldigt stora utmaningar. Jag förstår inte varifrån uppfattningen kommer att jag skulle ha gamla aversioner mot RUT-jobb. Det stämmer inte, tvärtom. Regeringen behåller RUT-reformen just därför att den har lett till att svarta jobb blivit vita och fler jobb kommit till. Det stämmer heller inte att vi skulle ha något förslag på att halvera RUT-avdraget. Den lilla sänkning vi gör av det högsta taket påverkar oerhört lite i RUT-reformen. Vi har dessutom tillsammans med andra partier föreslagit att man ska utvidga RUT-reformen. Man kan alltid föra en diskussion om hur skattepengar gör mest nytta i arbetsmarknadspolitiken, men det stämmer inte att regeringen halverar och att jag har en aversion mot RUT-jobb. Överläggningen var härmed avslutad.
· H310131 · 2015-12-01 13:14:37 — Alla människor vet ju om att världen drabbades av en mycket stor ekonomisk kris 2008. Det är klart att den påverkade också svensk arbetsmarknad. Det var ju inte Alliansens fel. Det var för den delen inte heller arbetsmarknadsministerns fel. har vi en handfallen regering som inte vidtar några åtgärder. Man säger sig ha drabbats av ytterligare en kris som man inte kände till trots att och berättade om den här mandatperiodens stora utmaningar redan före valet. 90-talskrisen tog Socialdemokraterna till slut på sig skulden för - , enligt . Den utanförskapskris som man har orsakat och fortsätter att orsaka i , med ett stigande utanförskap, kommer nog att ta på sig någon dag - , får hon väl säga då. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När man har lyssnat på senaste inlägg kan man konstatera att det inte fanns ett ord om arbetsmarknaden. Det fanns inte ett konstruktivt förslag från om hur man ska hantera arbetslösheten eller ungdomsarbetslösheten eller den utmaning vi har när det kommer många nyanlända till - inte ett enda ord. De som har suttit här och lyssnat har kunnat konstatera det, men man kan dessutom läsa protokoll, titta på webbsändningar och annat och konstatera att det är tomt. Det är sorgligt tomt i ett sargat moderatparti som har drabbats av en ledarkris, ett sargat moderatparti som fick respass av svenska folket för att man misslyckades med det man lovade, det vill säga att pressa tillbaka arbetslösheten. När det här sargade moderatpartiet ska försöka ta sig in i arbetsmarknadsdebatten börjar man prata om 70- och 80-tal. Det är väl ganska symtomatiskt - åhörarna kan konstatera detta. De gamla blir inte bättre för att de kallar sig för Nya . Den gamla moderata retoriken om utanförskap låter inte fräschare för att man kallar det för det nya utanförskapet. Och det sjätte jobbskatteavdraget är inte mer innovativt eller bättre än det första eller det andra eller det tredje eller det fjärde eller det femte. Det sjätte jobbskatteavdraget är det enda lilla halmstrå i arbetsmarknadspolitiken som kan hålla i. Men här - och det hedrar - skämdes han för att ta upp det när han skulle diskutera arbetsmarknadspolitik. Det halmstrået håller naturligtvis inte. Låt mig göra några påpekanden: har den högsta sysselsättningsgraden. Vi har starka offentliga finanser. Vi har hög sysselsättningsgrad - högre än alla andra - när det gäller äldre på arbetsmarknaden. Det var ju det som gällde när den gamla regeringen tillträdde. Det var ju det ni tog över. Vad ni ändrade ni regerade var att arbetslösheten steg från en nivå som i opposition beskrev som massarbetslöshet till högre, anmärkningsvärt nog kombinerat med oerhört stora vakanser på arbetsmarknaden och en ungdomsarbetslöshet på - så hög att den renderade stöd från andra EU-länder. Det är inget vidare facit av moderat arbetsmarknadspolitik. Överläggningen var härmed avslutad.