· H31016 · 2015-10-13 13:02:08 — har frågat statsministern hur processen ser ut för deltagande i Joint Expeditionary Force, hur statsministern avser att hålla informerad om viktigare förändringar i samarbete med Nato samt hur statsministern avser att agera för att skapa en öppen och tydlig debatt kring samarbete med Nato. Interpellationen har överlämnats till mig. Jag vill inleda med att svara på frågan om Joint Expeditionary Force. Av den försvarspolitiska inriktningspropositionen framgår att regeringen anser att aktivt bör söka deltagande i bilaterala och multilaterala samarbeten med tyngdpunkt i norra . Som ett exempel på denna typ av samarbete nämns i propositionen det brittiskledda samarbetet Joint Expeditionary Force, JEF. JEF är en brittisk nationell styrka som vid behov kan kompletteras med bidrag från andra länder. JEF kan ställas exempelvis till FN:s, EU:s och Natos förfogande. , , , , och har beslutat att delta i styrkan. Det finns ingen automatisk koppling till Nato och Joint Task Force, VJTF. Däremot kan britterna välja att ställa den till Natos förfogande. De länder som samarbetar med genom JEF beslutar självständigt, från fall till fall, om de vill bidra till övningar och militära operationer, inklusive eventuella bidrag till Natos Joint Task Force. har inte mottagit någon formell inbjudan från det brittiska försvarsministeriet om att bidra till JEF. Frågan har varken varit föremål för politisk beredning eller ställningstagande. Däremot följer berörda tjänstemän i och Försvarsmakten hur samarbetet kring JEF utvecklas. Vid behov avser regeringen att återkomma till i frågan. Jag övergår nu till att svara på frågor om samarbete med Nato. Regeringen avser liksom tidigare att hålla informerad om utrikes, säkerhets och försvarspolitiken. Det vi gör tillsammans med Nato är i linje med den försvarspolitiska inriktningsproposition som fem partier ställt sig bakom. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Regeringen vill se en öppen och bred, demokratiskt och folkligt förankrad diskussion om säkerhets- och försvarspolitiken. Ambassadör har utsetts att ta fram en rapport som utifrån ett fristående perspektiv analyserar och redogör för innebörden av olika former av samarbeten respektive medlemskap med länder och i organisationer, samt dessas för- och nackdelar, inom det försvars- och säkerhetspolitiska området, och . Analysen ska inte utvärdera den militära alliansfriheten. Utredningen ska bland annat bidra till fördjupat samtal i vårt land om dessa frågor. Uppdraget är en del i försvarsuppgörelsen mellan fem partier . Avslutningsvis: skriver att statsminister behöver vara tydlig när det gäller försvars- och säkerhetspolitiska linje. Regeringen är väldigt tydlig. Vår inriktning ligger fast. Den militära förmågan ökas successivt. fördjupas våra internationella försvarssamarbeten mellan och , och samt inom ramen för , , EU, FN, Natos partnerskap och den transatlantiska länken. Det svensk-finska samarbetet har särskild prioritet. Den svenska militära alliansfriheten tjänar alltjämt vårt land väl. ska inte söka medlemskap i . Vad beträffar Nato ska partnerskapet fortsätta att utvecklas såväl vad gäller politisk dialog som praktiskt militärt samarbete, inte minst samövning. Till exempel har regeringen tidigare i kammaren uppmärksammat möjligheterna till fördjupat samarbete inom Enhanced Opportunities Programme. Det är den inriktning som gäller, och det är den inriktning som genomförs. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. Försvarsministern kanske är en smula besviken på att det är jag som tar emot svaret och inte , som väckt interpellationen. Å andra sidan finns det skäl för oss att vara lite besvikna då det inte är statsministern som lämnar svaret. Frågorna var ju ställda till honom. När det gäller interpellationen består den av ett antal delar. Jag tänkte inledningsvis koncentrera mig på den första, nämligen Joint Expeditionary Force, JEF, och det dokument som finns på Försvarsdepartementet om en begäran om svenskt deltagande. Huruvida det är en formell begäran eller inte vet jag inte, men så lyder rubriken. har beslutat att hemställa hos Försvarsdepartementet att få ut handlingen så att vi kan ta del av och läsa den och därmed grunna på vad exakt den innehåller. Vi är fem partier som står bakom en försvarspolitisk inriktning, som är formulerad i en proposition. Försvarsministern brukar allt som oftast hänvisa till och läsa ur den. Det tycker jag i grunden är bra. Låt mig slå upp s. 56 och citera från den: "Såväl EU som Nato utvecklar sina koncept för att snabbt kunna genomföra militära operationer. Det kan konstateras att medlemsländerna i EU och Nato kring är aktiva i denna utveckling. Regeringen anser att aktivt bör söka deltagande i bilaterala och multilaterala samarbeten med tyngdpunkt i norra . Ett exempel på denna typ av samarbete är det brittiskledda samarbete . där styrkor från bl.a. , och de baltiska länderna ingår." STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag citerar inte detta för att påminna försvarsministern, för han är väl förtrogen med dokumentet, utan för alla andra som följer den här debatten. JEF pekas ut som ett av de rimliga områdena där man skulle kunna samverka och samarbeta med andra länder. Det står uttryckligen i propositionen. Jag har därför, fru talman, en fråga till försvarsministern: Tycker försvarsministern att det vore bra om deltog i JEF, i enlighet med det som står i inriktningspropositionen? Om frågan besvaras med ett ja, vad kan vi då göra för att få bli en del av den? Om det, fru talman, finns någon form av dokument som handlar om en begäran om svenskt deltagande tycker jag att frågan med stor tydlighet kan besvaras med ett ja. Det är i så fall i enlighet med svensk politik - att samverka, att samarbeta, att öva, att förbereda sig för att ge hjälp och att förbereda sig för att ta emot hjälp i händelse av en kris eller en krigssituation. Vidare har det varit diskussion om Joint Task Force, VJTF. I försvarssammanhang finns alla dessa akronymer. VJTF är öppen endast för Natos 28 medlemsstater, och således inte för partnerländerna. Min fråga till försvarsministern är: Skulle han och regeringen kunna verka för att se till att Nato även öppnar det för partnerländerna? VJTF är en snabbinsatsstyrka som skulle kunna användas just för att markera tröskel och närvaro, inte minst i , och i händelse av påtryckning, kris eller krigssituation. Skulle , som icke-Natoland, ändå vilja delta i det säkerhetsuppbyggandet? Mitt svar är ganska enkelt. Jag besvarar frågan med ja. Jag tycker att borde delta. I avvaktan på att vi blir Natomedlem tycker jag att vi som partnerskapsland borde få den möjligheten. Vill försvarsministern och regeringen driva på för att Nato ska öppna detta även för ? Avslutningsvis: Nato kommer att hålla ett nytt stort toppmöte i . Vilka är de svenska ingångsvärdena där? Vad har vi att säga när det gäller JEF, VJTF och att utveckla och fördjupa samarbetet mellan och Nato? Rubriken för den här interpellationen är Tydlighet om samarbete med Nato. Från sida har vi just sett till att vi för vår del är tydliga med vår inställning. Vi tycker att det, med tanke på utvecklingen i vårt närområde och av många andra skäl, nu är dags för att bli medlem i Nato. Detta var lite vid sidan om dagens debatt, men det kändes ändå viktigt att säga. Jag hoppas att också försvarsministerns parti kan komma till samma slutsats. Jag skulle vilja ställa en specifik fråga. Som en stor del av svenska folket vet var skälet till att vi skulle vara alliansfria att vi skulle kunna vara neutrala i krig. har vi tagit beslut om - och det har även Socialdemokraterna varit med på - att är borta. Vi har antagit en solidaritetsförklaring som säger att vi ska kunna ta emot hjälp och ge hjälp, och den är ensidig. Men vi är också med i Lissabonfördraget, som säger att vi ska ställa upp med varje till buds stående medel. Neutraliteten finns inte där. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Då undrar jag: Vad är det egentligen som är syftet med att ska vara alliansfritt ? Tack för att jag får möjlighet att delta i den här debatten. Jag har två saker att säga. Det första rör det berättade om försvarsutskottets initiativ. Jag är glad över att ett enigt försvarsutskott ställde upp på min begäran om att vi i försvarsutskottet ska få ta del av den här promemorian. Blotta titeln gör att den verkar intressant: Orientering om JEF och önskemål om svenskt deltagande. Varför är då detta intressant, kanske vän av ordning frågar sig. Då måste man nog gå in på de olika akronymerna. Natos spjutspetsstyrka, VJTF, ska kunna sättas in i strid . För detta krävs ett beslut av Natos 28 medlemsländer. För att placera ut styrkan räcker det med att Natos överbefälhavare så beslutar. Man kan få intrycket att detta mest är akademiskt intresse, men det förändras när man får veta att vid försvarsministermötet meddelade den brittiske försvarsministern att när 2017 är ramnation för VJTF är det JEF som ska leda VJTF. Då blir man lite fundersam, för i den proposition som antog nämns just JEF som exempel på internationella samarbeten vi gärna deltar i. Det kan ju vara en ren slump, men tanken slår en i alla fall. Jag tycker att det är allvarligt om det finns sådana kopplingar. har försvarsministern sagt att det inte finns några sådana, och självklart får vi tro honom på hans ord. Jag har ingen anledning att betvivla det. Däremot blir jag bekymrad om man på Försvarsdepartementet, när man får en promemoria från försvarsattaché i med denna tydliga titel, inte verkar ha läst den och inte insett att den är något att kanske orientera ministern om. Det tyder på lite märkliga turer inom departementet. Men det kommer säkert försvarsministern att styra upp. Det har jag fullt förtroende för. Det är alltså detta som har lett till mitt intresse för det här. Sedan drar jag andra slutsatser av samarbetet med Nato, JEF och VJTF, men det är en annan diskussion. Den andra delen av interpellationen handlar om tydlighet vad gäller Nato. I regeringsförklaringen sas det tydligt att inte ska söka medlemskap i . Fast det var i regeringsförklaringen . regeringsförklaring har jag förstått att den meningen har fallit bort. Man kan ju uttrycka sig på olika sätt, men i regeringsförklaringar i allmänhet och i sådana här frågor i synnerhet vägs varje ord på guldvåg och värderas därefter. Jag ställer mig därför lite frågande. Kanske försvarsministern kan berätta om bakgrunden till att regeringsförklaringen inte innehåller någon mening om att inte ska söka medlemskap i ? säkerhet och säkerheten i norra och runt är en väldigt allvarlig och viktig fråga. Som försvarsministern och andra ofta har framhållit är det ett nytt läge. är instabilt och aggressivt. Vi måste agera utifrån denna nya situation. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag vill ge försvarsministern kredd för att han tar uppdraget på allvar och tillsammans med oss andra har medverkat till mer pengar till försvaret, vilket är nödvändigt. Det behövs nog ännu mer. Tyvärr har försvarsministerns parti, som han givetvis är bunden av, en blind fläck i säkerhetspolitiken, nämligen Nato. Man bedriver en strutspolitik, skulle jag vilja säga. Denna fråga, säger , analyserade vi grundligt, och den avgjordes 1947. Det gäller i evig tid. gäller det fortfarande. Natofrågan får vi inte analysera. Den är en dogm. Det är uppenbart att vi har en helt annan verklighet i världen och i norra än 1947. Jag tycker att det är tjänstefel och ansvarslöst att största parti inte ens medger att den här frågan analyseras. Så kan man inte möta verkligheten. Två mindre men stronga partier inom borgerligheten, och , har vågat ta tag i frågan. I skedde det utifrån en väldigt tydlig position: Vi har varit stolta över vår alliansfrihet, som har tjänat oss väl och så vidare, men vi har också tagit till oss verkligheten, herr försvarsminister. Det är ett allvarligt läge. En fortsatt alliansfrihet runt bidrar enligt min uppfattning snarare till instabilitet än till stabilitet i norra . Vi i har tagit ställning för att inleda en process så att , efter folkomröstning och så vidare, kan gå med i Nato. Vi vill ha en bred samsyn, och det gör att Socialdemokraternas position är viktig. Vi vill också gärna att tar det här steget tillsammans med oss. Frågan får inte ens analyseras, men frågan rör sig ändå. Jag vill säga till försvarsministern att jag med stort intresse läste hans debattartikel i en ledande svensk rikstidning som lyfte fram lägets allvar och att måste samarbeta militärt mycket nära andra demokratier. Det säger också oerhört tydligt. När försvarsministern hade lyft fram det borde slutsatsen vara att vi bör inleda en process och analysera Nato. Det sa han inte, utan han sa: Då bör vi samarbeta oerhört nära och i mycket större utsträckning med . Det är väl bra, men jag tror att gärna hänvisar till att det försvarssamarbete som finns inom EU är via Nato. Jag tror inte att vill inleda ett bilateralt samarbete med 23 EU-länder för att hävda säkerheten i norra . Jag har suttit i försvarsutskottet . Jag har kommit fram till övertygelsen att verkligheten är sådan att inte har något annat val än att försvara sin säkerhet genom att gå med i Nato. Vi är nästan med . Det är inget stort steg. Det är trist att det är sådana laddningar i frågan, men jag hoppas att socialdemokratin, liksom man gjorde i EU-frågan , över kommer att komma fram till en annan syn på det hela. Det är glädjande att åter är en verksam del i den svenska försvars- och säkerhetspolitiska debatten. Flera partier har vittnat om sina ställningstaganden för ett svenskt Natomedlemskap, fru talman. Det är började driva den frågan i stor bredd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer är en försvarsminister som gärna och länge talar om folkförankring, nämligen vår politiska uppgift att förankra den svenska försvars- och säkerhetspolitiken hos den bredare allmänheten. Försvarsminister har också visat prov på exceptionell öppenhet, fru talman, när det gäller den underrättelseoperation som pågick i . Det fanns fullt med representanter för massmedier både runt och i hela den operationen. Det hölls presskonferenser om slutsatser etcetera. har också gjort sig känd för att konsekvent vilja öka öppenheten när det gäller incidenter och kränkningar av det svenska territoriet. Men i den fråga som är uppe till diskussion, nämligen ett eventuellt deltagande i JEF, Joint Expeditionary Force, viftar försvarsministern bort den handling som uppenbarligen har inkommit till Försvarsdepartementet som något som en militärattaché mer eller mindre har kastat ur sig. Han har gång på gång betonat att det inte har skett någon politisk eller annan beredning med anledning av den här promemorian. Han har också offentligt bedyrat att han inte har spelat under täcket. Mot denna bakgrund, fru talman, inställer sig en fråga: Varför väljer regeringen att sekretessbelägga den här handlingen? Det är inte, fru talman, farligt med ett närmande till Nato eller till andra bilaterala eller multilaterala säkerhetspolitiska samarbeten, men det blir farligt, fru talman, när vi inte öppet kommunicerar dessa närmanden med det svenska folket. Det var många inlägg som ska hanteras i någon form av svar. Jag vet inte var jag ska börja, men jag kan säga så här: Faktaförhållandet när det gäller JEF är väldigt enkelt. Det är ingenting nytt som har hänt sedan mina tidigare kommentarer. Det finns ingen politisk beredning i frågan. Det finns ingen förfrågan från det brittiska försvarsdepartementet. De kontakter jag har haft på den kanten har inte tagit upp den frågan. Jag kommer att träffa den brittiske försvarsministern framöver. Jag får se om han kommer att nämna det här. Diplomatrapporteringen på den militära sidan är i grunden sekretessbelagd. Vi brukar inte lämna ut den typen av uppgifter till enskilda personer. Vi kommer naturligtvis att besvara den förfrågan som kommer från utskottet på ett positivt sätt. Det är inget hinder. Utskottets ledamöter kommer självklart att få del av det här. Men vi lämnar inte ut handlingar till enskilda personer i det här sammanhanget, utan vi gör en sekretessbedömning av varje handling som är hemligstämplad på departementet. Den här typen av rapportering är i grunden hemligstämplad. Detta handlar nog mer om ett formellt förfarande, , och inte om min eventuella vilja att lägga locket på i något sammanhang. Jag kan bara konstatera att eftersom jag inte själv har deltagit i den här processen och det inte har varit uppe för någon beredning och vi inte har fått någon förfrågan har det inte funnits någon anledning att ta ställning till det. Den formulering läste upp ur inriktningspropositionen var exakt den formulering som jag redogjorde för inledningsvis i mitt svar. Det är inget problem för mig att den formuleringen läggs på bordet, för att det har jag själv gjort i dagens debatt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag betonar att JEF är en brittisk nationell styrka som vid behov kan kompletteras med bidrag från andra länder. Vi deltar i väldigt många olika samarbeten just . Vi har en väldigt hög ambitionsnivå när det gäller detta. NATO Response Force är ett exempel. Vi har hela det utvecklingsarbete som vi nu gör inom ramen för . Det handlar om och , och , , EU, Natos partnerskap och den transatlantiska länken. EOP är den högsta formen av samarbete med Nato som partnerland. Det handlar om förmågeutveckling, övningssamarbete och informationsutbyte. Det är en fördjupad säkerhetspolitisk dialog om , och Nato och säkerheten i närområdet. Vi har alltså en väldigt hög ambitionsnivå, och vi sluter nya avtal och gör nya planeringar . Det som sker med är en road map som vi jobbar med, som också utgår från riksdagsbeslutet och de fem punkter för samarbete med som nämns där. Det finns inga stora nyheter i det vi gör, utan det jag försöker göra är att verkställa beslut från . Det som sker är förankrat och bygger i de olika detaljerna på ställningstagande och beslut. Man ska inte måla upp en bild av att vi spelar under täcket eller gör någonting annat. Sedan får jag säga till att jag i min inledning sa: Vi ska inte söka medlemskap i , utan den militära alliansfriheten ligger fast. Det är regeringens linje, och den finns det liksom ingen anledning att debattera. Jag får väl återkomma och utveckla resonemangen ytterligare i mitt nästa anförande. Det finns säkert möjlighet för försvarsministern att utveckla sig i nästa anförande. Det är två hoppingivande saker. Det ena är att och sida vid sida vid dagens möte i försvarsutskottet gjorde den här hemställan till Försvarsdepartementet. Och det som statsrådet nu säger är mycket positivt: Det är klart att försvarsutskottet ska få läsa handlingen. Det är bra. Det andra är precis det som har sagts. Jag tycker att det är oerhört glädjande att vi nu får en ökad tydlighet kring ett svenskt Natomedlemskap. Det har skett tack vare beslut och beslut. Vi har gått från två partier i riksdag till fyra partier. Det finns plats för fler, fru talman. Det som ändå ska noteras - det gäller det meningsutbyte som försvarsministern hade med - är att historiskt har varit den traditionella partnern till Socialdemokraterna i utmejslandet av den svenska alliansfrihetslinjen. Att , givet omständigheterna och det försämrade säkerhetsläget, har intagit en annan position borde ge eftertänksamma socialdemokrater tid för reflektion. Det finns när det gäller argumenten mot Nato lite blandade skäl till att man säger nej. Det är den traditionella anti-amerikanismen, som finns på vänsterkanten. Det finns de som hävdar att man inte ska vara med i den ena eller den andra alliansen. Då har man alldeles bortsett från att historia har förändrat sig . upphörde nämligen då att existera. Merparten av de länder som var hopfösta tvångsmässigt i har frivilligt gått med i Nato och EU. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Så finns argumentet som säger att man inte ska rubba balansen. Fru talman, nu kommer vi in på försvarsministerns andra del i svaret, nämligen om den svenska Natodebatten, och det är det som ambassadör berör i sin utredning. Han säger nämligen att utifrån andras synsätt är i allt väsentligt med men utan att vi uppbär den absolut viktigaste fördelen, nämligen den kollektiva hjälpen, det vi ibland brukar kalla artikel 5, som innebär att andra länder ska komma till vår hjälp och undsättning om någonting händer. Detta är det problematiska med försvarsministerns hållning. Han räknar upp alla de samarbeten, övningar och projekt med och enskilda Natoländer som han vill verkställa och genomföra, och som han också genomför och verkställer, och det är alldeles utmärkt. Jag tycker att det är bra! Han får ingen kritik från mig när det gäller att fördjupa samarbetet och övningsverksamheter med Natoländer och . Men andra länder, till exempel , tittar på och ser ett land som är så hoptvinnat med resten av Nato att det inte går att se var skillnaderna börjar och slutar. Då är det så att vi är en del av allt detta, men vi uppbär inte den yttersta fördelen. Detta är Socialdemokraternas blinda fläck, och det är i den delen som försvarsministern nu har möjlighet att utveckla sina synpunkter. När det gäller akronymerna JEF, VJTF och en tredje, nämligen det fördjupade partnerskapet Enhanced Opportunities Program, då är min fråga än en gång till försvarsministern: Vad är viljan? Vad är önskemålet? Det sägs att JEF inte är politiskt berett och att det inte finns något ställningstagande. Min enkla fråga är: Vad vill försvarsministern? Om man frågar mig säger jag: Jag vill med! Först vill jag säga att det är väldigt bra, det som sagts förut här i talarstolen, att det här arbetsmaterialet ska komma utskottet till handa så att vi kan få den öppenhet som utskottet behöver kring det här. Detta samarbete var ju en del i försvarsuppgörelsen och pekades ut som något som aktivt bör söka delta i, så det är väldigt bra. Det är ett sätt för oss att förverkliga vad solidaritetsförklaringen egentligen är för någonting, och det är ju först när man övar tillsammans, fru talman, som det kan bli någonting av det. har nämnts i debatten. Han skulle utreda försvarssamarbetena och kom då till slutsatsen att vi redan ses som en del av Nato, men vi får inte skyddet. Det som jag tycker är intressant är att han ju förut har varit ambassadör till , och det var ungefär han kom till den här slutsatsen. För sedan gick han ut och talade om att en fortsatt svensk alliansfrihet minskar stabiliteten och att det bästa bidrag vi kan ge till stabilitet och säkerhet, inte bara för och utan också för , är att gå med i Nato. Genom att blir medlem i Nato kommer trovärdighet när det gäller att kunna försvara att öka drastiskt, och därmed minskar risken för ryska äventyrligheter i vårt närområde. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Frågan som jag inte fick något svar på är: Vad syftar egentligen den svenska alliansfriheten till om vi inte ska vara neutrala i krig längre? Tack för svaret, försvarsministern! Att det varken finns kärande eller svarande till interpellationen här är kanske förklaringen till att det börjar bli en allmän Natodebatt, vilket väl egentligen inte riktigt rymdes i frågorna. Men jag ska inte ge mig in i den. Det finns mycket att säga, men jag kan inte låta bli att kommentera och det mest kuriösa argument som jag har hört för deltagande i Nato, det vill säga att påminna om att har upplösts. Det skulle alltså vara ett argument för att ska gå med i . Det är en intressant tankevurpa, tycker jag. Men jag ska inte vara negativ. Jag tänkte ösa beröm över samtliga här. Jag tycker att det är jättebra att utskottet gick med på min begäran att begära fram den här handlingen, och jag tycker att det är jättebra att försvarsministern säger att försvarsutskottet självklart ska få del av den.