· H210499 · 2015-05-05 14:51:01 — har frågat hur jag och inom ramen för arbetet i kan gå vidare med att markera mot det tilltagande försämrade politiska klimatet i , inklusive stämplingen av det nordiska informationskontoret i som "utländsk agent". har även frågat om hur jag och inom ramen för det breda nordiska samarbetet fortsatt kan ha kontakt och utbyte med oberoende krafter inom det ryska civila samhället. De nordiska samarbetsministrarna beslutade att verksamheten på i Nordvästryssland ska avvecklas . Beslutet rör verksamhet från kontoren i och samt de mindre informationscentrum i , och . kan se tillbaka närvaro i . Kontoret har i väsentlig grad bidragit till att bygga upp kontakter mellan administrationerna och näringslivet i de nordiska länderna och nordvästra samt varit kontakt för och stöttat det ryska civilsamhället, inte minst inom kultur- och utbildningsområdet. Det är min bestämda uppfattning att det tjugoåriga samarbetet mellan och Nordvästryssland varit till ömsesidig nytta för båda parter. Det har varit bra för , bra för och bra för regionen. utgångspunkt är därför att fortsatt ska verka i nordvästra . Men det var och är oacceptabelt för de nordiska ländernas regeringar att fortsätta verksamheten under statusen "utländsk agent". Det ligger i och i övriga intresse att stärka förutsättningarna för att ska kunna gå mot ett mer demokratiskt och öppet samhälle. Den politiska utvecklingen i visar på ett stort behov av att verka för att demokrati och respekt för mänskliga rättigheter utvecklas och fördjupas. De nordiska samarbetsministrarna eftersträvar nu att fortsätta kontakterna och utbytena med oberoende krafter inom det ryska civilsamhället under nya former. En nytillsatt arbetsgrupp ska därför gå igenom Nordiska ministerrådets verksamhet för att se vilka projekt som eventuellt kan drivas vidare genom andra kanaler. Samarbetet mellan de nordiska länderna och ryska aktörer kan även ske inom Östersjöstaternas råd, , och Nordliga Dimension, ND. I sammanhanget vill jag också nämna det Östersjösamarbete som Svenska institutets, SI, östersjöenhet hanterar från svensk sida. Svenska organisationer kan söka stöd från SI för att genomföra projekt tillsammans med aktörer från andra , inklusive . Det gäller universitet och högskolor, kommuner, regioner, regionförbund och landsting, näringslivets branschorganisationer, enskilda organisationer och ideella föreningar. Också inom finns ett institutionaliserat samarbete som pågår mellan regionens länder. Det finns flera exempel på samarbeten på regional nivå mellan och som bland annat har resulterat i näringslivsutveckling, akademiskt och kulturellt samarbete, även erfarenhetsutbyten inom sociala frågor samt ungdomsutbyten. Att finner sig föranlåtet att stänga informationskontoret i och dessutom kontoren på en del andra ryska orter, som inrättades , säger rätt mycket om den utveckling som vi har sett under . I mitten och slutet av 90-talet präglades samverkan runt av förhoppningar om att vi skulle kunna hitta en ordning för utbyte, dialog, handel och relationer. Den typen av förhoppningar kom också att prägla mycket av nordisk Rysslandspolitik . Sedan kom attacken och kriget mot , och därefter blev det en gradvis försämring i takt med en upprustning från rysk sida. Till detta kommer putinismens starka grepp i . stämplas olika former av civilt samhälle, välgörenhets- och stödorganisationer, NGO:s inklusive Nordiska ministerrådets kontor som "utländska agenter". Vi kan tycka att uttrycket utländska agenter låter illa på svenska, och det gör det. Men tro mig, det låter än mer illa på ryska och för dem som har varit med om bakgrunden till hur det har använts historiskt i . Därför tycker jag att det är klokt av att på det här sättet göra en markering. Vi har nog en lång serie av olika markeringar framför oss. Då är det naturligtvis bra - precis som ministern pekar på - att man från ministerrådet ska utreda hur man kan gå vidare och vilka kanaler som man kan använda för att hitta utbyten med oberoende krafter i det ryska civila samhället. Min första fråga till ministern är: Finns det den typen av oberoende krafter? Många av organisationerna som representerar de officiella organen , oavsett om de verkar på regional eller nationell nivå, tenderar att företräda det putinistiska . Hur kan vi verkligen genuint nå de allt färre oberoende röster som alltmer behöver de omkringliggande samhällenas stöd och hjälp? Det är en viktig utmaning som delas av regeringssidan i form av , av den parlamentariska sidan i form av de nationella parlamenten och även i det samarbete som vi har inom ramen för . Sedan skulle det vara intressant att höra vad ministern har för funderingar om hur vi ska hitta ett utbyte med . Vi vill finna de oberoende och civila krafterna; det är vi överens om. Så min andra fråga är: Hur hanterar vi den här typen av officiella delegationer och det utbyte som sker? Jag kan nämna att vi från försöker att pröva den ordningen att vi tar emot delegationer som vi inser vad de kan representera. Men vi gör det på vår sida eftersom vi då kan kontrollera agendan och miljön. I möjligaste mån försöker vi att undvika att vara på den ryska sidan för att inte bli verktyg eller lekbollar i händerna på propagandisterna. Jag har en tredje fråga till ministern, som företräder . En av de stora utmaningarna som vi ser i är ju propagandan, historieförfalskningen och informationsstridsföringen. Min enkla undran är om det finns någon tanke på att växla ut informationskontoret och närvaron i mot andra informationsinsatser mot , inte minst mot det ryska civila samhället, som kan motarbeta de rätt aggressiva, ilskna och fientliga propaganda- och informationsattacker som vi ser. De är inte bara riktade mot våra nordiska länder utan kanske än mer mot våra baltiska vänner i de tre republikerna. Det är viktiga frågor som tar upp. Vi är eniga om att det är mycket angeläget att hitta former för ett fortsatt samarbete där vi kan möta andra, oberoende krafter i och förmedla kunskap och erfarenheter från de nordiska demokratierna. Vi vet att det arbete som vi bedrivit har varit efterfrågat och uppskattat. Vi vet att många tusen har deltagit i projekt med utbildningsinsatser för unga företagare och för arbetslösa ungdomar samt i andra projekt som vi bedrivit i . Sammantaget har vi haft ett sextiotal projekt, och vi är angelägna om att hitta former för att kunna fortsätta med 15-20 av dem. Det bygger på att våra partner är angelägna om fortsatta relationer och om att samarbeta. Graden av det fortsatta oberoendet är svår för oss att bedöma. Vi kan inte heller vara säkra på hur våra partner kommer att behandlas, var gränserna för samverkan med oss går, oavsett i vilka former vi bedriver samverkan. Men vi är bestämda på att vi ska fortsätta för att hitta formerna. Det är arbetsgruppens uppdrag att identifiera formerna för det fortsatta samarbetet. Vi har inte för avsikt att spela med i något spel där vi blir verktyg för intressen som vi inte företräder. Tvärtom är det våra egna värderingar som står i förgrunden. Det är våra värderingar om mänskliga rättigheter och demokrati som vägleder oss. Samtliga nordiska länder har konsulat i . har kontor i de baltiska länderna och bedriver viss verksamhet också gentemot den ryska befolkningen. Vi har naturligtvis möjlighet att bedriva verksamhet från huvudstäderna i samarbete med civilsamhället i våra egna länder. Vi vet att det går att fortsätta med vissa projekt eftersom de redan nu administreras från exempelvis ministerrådet i . Det gäller bland annat ett journalistprojekt. Det är en utmaning att finna former som gör att vi kan komma framåt och hitta de nya partner som vi behöver identifiera. Vi kommer till exempel att fortsätta planeringen av den nordiska veckan, som ska äga rum på tre platser , bland annat i . Där visar vi upp vad vi gör i våra nordiska länder. Vi har även andra informationsinsatser som tills vidare kommer att kunna fortsätta, tror vi. Vi kommer att göra allt vi kan för att de ska kunna fortsätta i olika former. Efter den här debatten har jag en interpellation med försvarsministern om militärt och säkerhetspolitiskt Östersjösamarbete. Egentligen är dessa interpellationer olika sidor av samma mynt. Ytterst handlar det om både mjuk makt och hård makt, soft power och hard power. Om försvarsintressena representerar den hårdare makten har , i likhet med exempelvis , andra möjligheter, nämligen den mjuka makten. Det rätt allvarliga läge som i allmänhet och i synnerhet befinner sig i efter flagranta inkorporering av , de fortsatta striderna i och det alltmer hårdnade språkbruket föder rätt otäcka känslor. Vi har ett nordiskt ministerkontor, som funnits i , som stämplas som utländsk agent. Den typen av misstro och historieförfalskning utsätts inte minst , och för. Där tror jag att vi måste göra mer. Om vi inte gör mer nu kan vi få betala ett än högre pris längre fram. , det vill säga den parlamentariska församlingen som består av 87 ledamöter, bildades i någon mening i skugga. Under många decennier undvek nordiska parlamentariker av hänsyn till speciella relation till att, i alla fall offentligt, diskutera försvars- och säkerhetspolitik. tror jag att de kvinnorna och männen var tillräckligt listiga för att ändå tala varav hjärtat var fullt men utan att det nödvändigtvis noterades i alla protokoll som sedan kunde läsas av . vill jag hävda att ett av de mest centrala områdena när nordiska politiker kommer samman är just försvars- och säkerhetspolitiken, detta alldeles oavsett att tre länder har valt Natomedlemskapet som sin lösning och två länder, varav är det ena, fortfarande står allianslösa. Det är försvars- och säkerhetspolitiken som är det verkligt centrala. Därför tror jag att man kan göra mer, inte minst från ministerrådets sida, i relation till de tre baltiska republikerna , och . Jag tror nämligen att just informationsattackerna är som hårdast och mest fräna när de riktas mot de tre länderna. Jag undrar därför om det finns några sådana tankar eller idéer från Nordiska ministerrådets sida. Jag hoppas att ministern själv vill beskriva som en av de ledande nationerna i det nordiska samarbetet för att uppmärksamma och driva den typen av frågor. Jag vill dessutom ge beröm; nu vet jag inte om ministern är rätt person men som regeringsföreträdare kan hon ta till sig det. Jag tycker att det blev en bra lösning de nordiska länderna emellan när det gällde att finna rätt nivå för representationen i i samband med uppmärksammandet av att det är fredsslutet. Man valde att landa på att länderna representeras av sina ambassadörer, inte av några på högre nivå än så, det vill säga inte av regeringsföreträdare. Dessutom görs det samfällt av de fem nordiska länderna. Jag tror att den typen av markeringar syns, noteras och behövs för att markera att de nordiska länderna står sida vid sida och har en likartad hållning. Ett av de operativa målen för är att försöka sprätta sönder sammanhållningen och samarbetet mellan EU:s 28 länder, de nordiska länderna och inte minst den transatlantiska länken och . Det vore intressant att höra om ministern har några tankar om hur man kan fördjupa samverkan med , och i den rätt svåra miljö vi befinner oss i. Vi har redan ett ganska djupt samarbete med de baltiska staterna. Vi har samarbetsorganisationen. Vi har olika aktiviteter. Vi bedriver projekt i , bland annat i form av projekthantering för unga företagare så att de ska kunna bli bättre på att utveckla nya verksamheter. Det handlar om stöd till kulturverksamhet, till kreativ verksamhet. Det finns även miljöprojekt. Dessutom har vi många projekt som civilsamhället och kommunerna är engagerade i. blir det pengar över, tyvärr kan man säga, eftersom vi inte kommer att kunna genomföra hela programmet på närmare 20 projekt som vi hade planerat att genomföra . Vi för just nu en diskussion om hur dessa medel ska omfördelas. Det beredningsarbetet pågår vid i . Jag kommer att besöka dem och då höra mig för om hur diskussionerna går beträffande hur man ska kunna omfördela resurserna. Jag föreställer mig att projekt i skulle kunna vara än mer angelägna med tanke på det läge som vi hamnat i. är, trots allt, vår största granne. Det är oerhört viktigt för freden i vår region att vi fortsatt har kanaler för samarbete med . Därför får vi utgå ifrån att hard power ska kombineras med soft power. Soft power är viktigt för att förbereda för den tid då det blir möjligt att återigen öppna kontoren. Verksamheten är stängd, men kontoren finns där än så länge, åtminstone ett tag till. Vi har ett samarbetsavtal, och vi hoppas att det ska bli möjligt att öppna kontoren igen för att fortsätta det fredliga utbyte som jag är övertygad om har varit till stor nytta också för ryska motparter, inte minst för de kommuner och städer som vi verkat i. Vi kan säkert göra ännu mer. Beredningsarbetet pågår som sagt i för att planera verksamheten som kommer. Det är inte bara svenska medborgare som ibland följer det som sker i kammaren. Även utländsk diplomatpersonal brukar stundom visa ett visst intresse, och konstiga publikationer som Sputnik och allt vad de heter brukar försöka beskriva vad som händer i . Då finns det väl anledning, fru talman, att vara tydlig på en punkt. Ja, är en stor granne. Men det är oerhört viktigt att slå fast att det inte är eller något av de andra nordiska länderna som provocerar eller attackerar. Det är inte något av de fem nordiska länderna, inklusive , eller de tre baltiska republikerna som pekar ut något annat land som fiende. Detta är oerhört viktigt när vi nu pratar om . Det är beklagligt att i måste stängas på grund av att det stämplats som en utländsk agent. Jag tror dock dessvärre att det är nödvändigt att stänga informationskontoret när det nu har stämplats på detta sätt. Därför tycker jag, fru talman, att det som ministern öppnar för ändå är hoppfullt och i linje med den interpellation jag ställt. Blir det pengar över som en trist men acceptabel konsekvens av att man stänger verksamheten är frågan hur man skulle kunna använda resurserna på annat sätt. Jag tror att det vore klokt, fru talman, att tillsammans med de övriga nordiska länderna göra det genom riktade ambassad- och diplomatsatsningar i huvudstäderna , och , kanske inte minst just mot rysktalande personal. Vi vet att det finns ett tryck specifikt mot de rysktalande minoriteter som finns i de tre republikerna. Inte minst bör vi delta aktivt genom att berätta sanningen där andra - på ryska - kommer med lögnen, propagandan och informationsförfalskningen. Vi finns ju där ändå. Alla de nordiska länderna finns i . Vi finns också i i form av våra ambassader och generalkonsulat. Jag skulle för egen del gärna se att vi kunde samarbeta mer för att få ökad utväxling av våra gemensamma resurser. Om detta står på agendan för det beredningsarbete som pågår i vet jag inte, men jag skulle gärna se att vi samarbetar mer genom våra ambassader för att kunna uträtta mer. Det var nödvändigt att stänga kontoret . Vi kunde inte arbeta i rollen som så kallad utländsk agent. Men vi har fortsatta relationer och kontakter med många organisationer. Vi vet att vi är väl sedda, också hos lokala företrädare. Det finns säkert många även i som gärna ser att det blir någon form av fortsättning. Jag är personligen full av optimism för att det ska vara möjligt. Jag ser detta som en övergående period. Vi måste utgå från att det är en övergående period. Vi måste bygga för att de frostiga relationer som råder mellan och inte ska vara för evigt. Det är i det skenet, i det sammanhanget man ska se den senaste tidens utveckling för Nordiska ministerrådets verksamhet. Vi ska se till att motverka de krafter som vill underblåsa motsättningarna, som vi måste stå fasta i vårt försvar för vad vi tror på och vad vi anser är viktigt. Överläggningen var härmed avslutad.