ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210682 · 2015-06-04 00:00:00 — Interpellation 2014/15:682 Bekämpning av översvämningsmygg av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) kommer oftast den värsta kulmen av översvämningsmyggen, Aedes sticticus, vilket är ett stort problem då det plågar både människor och djur, bland annat i Nedre Dalälvenområdet. De som drabbas allra värst är området kring södra från och upp mot , där det finns många sjöar och åar. Områdena drabbas ofta av stora översvämningar som ger perfekta förhållanden för myggen att föröka sig. Mängden myggor är ofta så pass stor att människor och djur inte kan vistas utomhus under många sommarveckor, vilket drabbar både den enskilda individen och samhället. Det har varit påtagligt under de somrar när bekämpningen med BTI inte fungerat. Ur ett folkhälsoperspektiv bör därför översvämningsmyggen bekämpas, och besprutning med BTI som sker vid rätt tillfälle har inte bara visat vara sig effektivt utan är den enda väl fungerande metoden som finns för att bekämpa massförekomsten av översvämningsmygg. Forskare har studerat effekten av bekämpningen och de har också tittat på alternativa metoder och konstaterat att finns inga realistiska alternativ. Det har även visat sig att bekämpningen förhindrar att myggorna sprider sig till nya områden och även där orsakar stora svårigheter för människor och djur. Myggbekämpningen är nödvändig för att människor ska kunna leva i utsatta områden. Att barn och vuxna ska kunna vistas utomhus utan att riskera att bli totalt sönderstuckna. Dessutom är mygginvasionen plågsam för djur som lever i dessa trakter. I regeringens budgetproposition föreslås att bekämpningen av myggan ska finansieras lokalt och regionalt framöver, utan statens bidrag, samt att bekämpningen ska ske utan BTI, det bekämpningsmedel som inte bara är en väl fungerande metod utan även den enda. Att dessutom dra in det statliga stödet ger en orättvis ekonomisk belastning på lokalsamhället som inte kan påverka förekomsten av översvämningsmyggan. Det blir omöjligt att leva på likvärdiga villkor i hela landet. Jag har följande frågor till klimat- och miljöminister : Varför vill regeringen dra in det enda effektiva bekämpningsmedel som finns innan ett fullgott alternativ är framtaget? Varför vill regeringen begränsa statens bidrag för bekämpning då kostnaderna för myggbekämpning är höga och svåra att finansiera lokalt? Anser miljöministern att den forskning som finns inte är vetenskapligt belagd och vilken forskning grundar miljöministern sina förslag på?
ip · H210683 · 2015-06-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:683 Ett rättssäkert asylsystem av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I har vi ett högt förtroende för myndigheter och vårt rättssäkra domstolsväsen. Det är av yttersta vikt i en rättsstat, och ytterst i en demokrati, att myndigheters beslut respekteras och åtföljs. En asylprocess är binär i sin bemärkelse. Det finns enbart två utfall: endera bedöms man ha skyddsskäl och då får man ett uppehållstillstånd eller så bedöms man sakna skyddsskäl och då måste man lämna landet. Många som får lagakraftvunna beslut om ut- eller avvisning väljer att inte följa det beslutet. Att stanna i utan tillstånd får åverkan på förtroendet för vårt rättssystem. Individen själv befinner sig ofta även i en mycket utsatt situation, något som Dagens Nyheters granskning ”De osynliga” med fruktansvärd tydlighet belyst. Man befinner sig i en närmast rättslös situation och faller lätt offer för hänsynslösa arbetsgivare eller hyresvärdar. Vilka åtgärder avser justitie- och migrationsminister att vidta för att människor med lagakraftvunna beslut om av- och utvisning ska lämna landet?
ip · H210684 · 2015-06-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:684 Åldersbedömning av ensamkommande barn av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Fler ensamkommande barn än någonsin söker nu sin tillflykt i . Enligt senaste prognos kommer antalet ensamkommande barn att stiga till nästan 8 000 . Vi välkomnar ett generöst system och en generös bedömning av de barn som flyr till men inser också att situationen för såväl kommuner som stat är ansträngd. Ensamkommande barn har, rätteligen, tillgång till långt fler insatser från samhällets sida än en vuxen asylsökande eller nyanländ. Barn är i en utsatt situation, och barnets bästa ska fortsatt vara ledorden. Många saker i vår lagstiftning påverkas av ålder. När det gäller ensamkommande barn så påverkas såväl frågan om boende som omvårdnad och även när det gäller själva uppehållstillståndet. I de fall ensamkommande barn inte kan göra sin identitet trolig måste göra en åldersbedömning. har i samband med riktlinjer om åldersbestämmande antagit ett rättsligt ställningstagande om åldersbedömningar. Trots att det finns tydliga rekommendationer och goda skäl att anstränga sig när det gäller åldersfrågan finns det fortsatt stora brister vad gäller åldersbedömningen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att säkerställa att inga barn bedöms som vuxna och att inga vuxna bedöms som barn?
ip · H210685 · 2015-06-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:685 Ensamkommande barns boende av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Fler ensamkommande barn än någonsin söker nu sin tillflykt i . Enligt senaste prognos kommer antalet ensamkommande barn att stiga till nästan 8 000 . Vi välkomnar ett generöst system och en generös bedömning av de barn som flyr till men inser också att situationen för såväl kommuner som stat är ansträngd. Tanken om att ensamkommande barn ska härbärgeras i familjehem har fått stå tillbaka då familjehemmen inte i närheten kan täcka behovet. I stället bor de allra flesta på HVB-hem som är en dyr boendeform och dessutom illa anpassad för majoriteten av de barn som kommer till . redovisades ett delbetänkande, SOU 2014:3 Boende utanför det egna hemmet, där en särskild boendeform föreslås. Utredarna påpekar även att denna boendeform med fördel kan användas för just ensamkommande barn. Offentligfinansiella besparingar för såväl kommuner som stat kan genom detta bli mycket stora som individens behov står i fokus. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att bromsa de snabbt ökande kostnaderna för ensamkommande barn? Avser ministern att följa rekommendationerna om inrättandet av särskilt boende enligt delbetänkandet SOU 2014:3?
ip · H210686 · 2015-06-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:686 Analysgrupper och framtidens välfärd av (M) till Statsrådet (S) aviserade framtidsministern att hon skulle inrätta tre analysgrupper med uppgift att utveckla regeringens politik. Uppgiften som ministern har fått är att hitta lösningar på de framtidsutmaningar vi står inför. Där ska lösningar för grön omställning, arbetet och arbetsmarknaden men också hur vi kan samverka i en globaliserad värld ingå. Mina frågor till statsrådet är följande: Hur går arbetet för dessa analysgrupper och vilka politiska förslag har statsrådet och analysgrupperna kommit fram till? Hur kommer detta arbete att påverka framtidens framtidsutmaningar och välfärd?
ip · H210687 · 2015-06-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:687 Åtgärd för att mildra den diplomatiska skymfen mot av (SD) till Utrikesminister (S) Utrikesministerns kyliga mottagande av den finske nyblivne utrikesministern är skadligt för som stat då detta är ett av de länder som vi har absolut närmast samarbete med. Utrikesministern har uppenbart blandat in partipolitiska överväganden då utrikesministern förolämpar den finska utrikesministern genom sitt kyliga agerande. Jag kräver svar på hur utrikesminister avser att korrigera denna skymf mot vårt östra broderfolk.
ip · H210688 · 2015-06-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:688 Direkt humanitärt stöd till flyktingar i och av (KD) till Statsrådet (MP) har det pågått ett fruktansvärt inbördeskrig i . Flera hundra tusen människor har blivit dödade, och miljoner människor är på flykt och lever på flyktingförläggningar i angränsande länder. Islamiska staten (Isil) har i och fördrivit flera hundra tusen kristna invånare från deras hemtrakter. I är halva landets befolkning, uppemot 10 miljoner syrier, på flykt i sitt eget land och i finns över 2 miljoner flyktingar. En del av dessa människor har lyckats fly till EU och men de allra flesta är kvar i den krigsdrabbade regionen. staten, Isil, skyr inga medel för att fördriva eller döda kristna folkgrupper eller andra som inte delar deras tolkning av islam. Över 250 000 kristna invånare och flera hundra tusen yazidier har tvingats lämna sina hemtrakter i staden och i i och lever nu i den kurdiska regionen i landets norra del. De internationella biståndsorganisationerna har svårt att hjälpa de behövande på grund av det svåra säkerhetsläget. Bristen på humanitär hjälp är stor, och behoven är omfattande i och . har jag vid ett flertal tillfällen besökt flyktingförläggningar i , , samt och har med egna ögon sett under vilka omständigheter dessa flyktingar lever. De har blivit berövade på allt och tappat hoppet om livet. De är i stort behov av vår och omvärldens hjälp. Det internationella humanitära stödet som går via den nationella regeringen i kommer inte flyktingarna till del i den utsträckning som skulle behövas. tar ett betydelsefullt ansvar genom vårt generösa och solidariska flyktingmottagande och är en stor biståndsgivare via FN, EU och bilateralt. Likväl ser vi att medlen inte räcker till och långt ifrån ofta fungerar tillräckligt effektivt. Vi måste därför hitta nya vägar så att det humanitära biståndet når fram till de som mest behöver det. Ett exempel är via civilsamhället och de lokala organisationer som finns på plats i regionen. De känner situationen väl och vet var behoven är som allra störst. I ges till exempel direkt humanitärt bistånd via den syrisk-ortodoxa kyrkan. Ett direkt stöd från via exempelvis etablerade kyrkoorganisationer som bistår med mat och förnödenheter till de behövande skulle hjälpa fler människor än de som får hjälp . Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att möjliggöra ett direkt svenskt humanitärt stöd till behövande flyktingar via de lokalt etablerade kyrkorna och andra ideella organisationer i och ?
ip · H210690 · 2015-06-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:690 Hotad övningsverksamhet av (KD) till Försvarsminister (S) En grundläggande verksamhet för ett försvar är övningsverksamhet. Att kunna utbilda och öva verksamheten är A och O. På finns skjutfält. överklagades beslutet mot att låta Försvarsmakten använda skjutfältet enligt det beslut tagit. I överklagan anfördes att kommunen på grund av buller inte kunde ge markägare i närheten bygglov. , , finns fortfarande inget avgörande. Det ligger på regerings bord tillsammans med 17 andra överklaganden. Den norra delen av skjutfältet kan användas men det kommer vara svårt, om inte omöjligt, att bedriva kvalificerade skjutningar med stridsvagnsförband och mekaniserade förband med hänsyn till de miljöbegränsningar som just nu råder i området. När överklagan väl avgörs öppnas möjligheten för Försvarsmakten att begära tillgång till den södra halvan av skjutfältet som är direkt nödvändigt för att möjliggöra kvalificerade övningar. Dessa utdragna processer riskerar att försämra Försvarsmaktens möjlighet till kvalificerade övningar och försvårar den satsning som är på gång på med ytterligare stridsvagns- och mekaniserade förband. Vidare har det kommit till min kännedom att även flygflottiljer i viss utsträckning har problem att bedriva effektiv övningsverksamhet på grund av liknande problem. Hur avser försvarsministern att tillse så att miljöprövningar inte förhindrar och fördröjer den ökade övningsverksamhet som ingår i försvarsöverenskommelsen?
ip · H210691 · 2015-06-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:691 Djurskydd i TTIP av (V) till Statsrådet (S) EU håller just nu på att förhandla med om ett transatlantiskt frihandels- och investeringsavtal kallat TTIP. Detta avtal handlar delvis om att minska tullar, men då de redan är mycket låga mellan och , , handlar avtalet mer om att ta bort så kallade icke-tariffära handelshinder. Dessa icke-tariffära handelshinder är regler och lagar, till exempel regler kring att animaliska produkter inte får vara behandlade med vissa kemikalier eller att djurvälfärdsstandarden ska vara på en viss nivå för att produkterna ska få säljas på marknaden. Det finns olika tillvägagångssätt för att åtgärda dessa handelshinder, framför allt ömsesidigt erkännande, eller harmonisering, av de olika parternas lagstiftning. Djurvälfärdsstandarden i EU är långt från god nog, men den amerikanska standarden är tyvärr ännu sämre. I World Animal Protections index över staters juridiska djurskydd ligger konsekvent under både och EU:s viktigaste ekonomier, , och , i nästan alla parametrar. På federal nivå har bara en lag för skydd av produktionsdjur, Humane Slaughter Act och som namnet antyder berör det bara slakt av djur, och den inkluderar inte fjäderfä. Vissa stater har viss lagstiftning mot djurplågeri men ofta undantas produktionsdjur eller så är implementeringen dålig. EU har också lagstiftning mot köttproduktion med tillväxthormoner och tillväxtfrämjande användning av antibiotika, användning av ractopamin – en gammal astmamedicin förbjuden i 160 länder men tillåten i – och tvätt av kycklingkött med hyperklorinerat vatten, också det en vanlig praxis i (10 reasons TTIP is bad for good food and farming, IATP, ). Detta är några av de restriktioner som kan kringgås genom TTIP. Våra djurskyddskrav kommer att omfatta vår inhemska animalieproduktion men genom TTIP riskerar vi att tvingas acceptera en lägre standard för kött på vår marknad, så länge den är producerad i . Det finns då en överhängande risk att svenska och europeiska bönder som följer våra regler inte kommer att kunna konkurrera med den mycket billigare, högintensiva industriproduktionen på andra sidan . Men anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att se till att svensk djurvälfärd inte kommer att sänka nuvarande nivåer samt att svenska bönder som följer svensk lagstiftning inte utkonkurreras efter TTIP?
ip · H210692 · 2015-06-08 00:00:00 — Interpellation 2014/15:692 Utförsäljningar av allmännyttan av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) Att äga och förvalta bostäder är en av de bästa och säkraste investeringarna som finns. De flesta kommuner äger fastigheter genom sina allmännyttiga bostadsbolag. Dessa gör kommuninvånarna till vinnare genom att de tjänar stora pengar på sitt gemensamma bostadsbestånd. Med dagens historiskt låga ränteläge och med kommunen i ryggen kan de allmännyttiga bolagen dessutom låna pengar nästan gratis för att investera i både nybyggnation och renoveringar. Regeringen har också sjösatt en reform med ett investeringsstöd som ger generösa bidrag för varje ny kvadratmeter hyresrätt som byggs. Tiderna är med andra ord goda för bostadsbolagen. Utöver det är allmännyttan förstås grundstommen i en social bostadspolitik som ska säkerställa att kommunen tar sitt bostadsförsörjningsansvar och att människor oavsett tjocklek på plånboken bor i bra bostäder. Det kommunala bostadsbolaget används dessutom för att motverka segregation och för att skapa goda stadsmiljöer. Socialdemokraterna bestämde på sin kongress att de vill att allmännyttan ska vara en ledande aktör på marknaden. Tyvärr rimmar det illa med att flera av de socialdemokratiskt ledda kommunerna avvecklar stora delar av sina kommunala bostadsbolag. Ett aktuellt exempel är den aviserade utförsäljningen av Lulebo i , där majoriteten bestående av Socialdemokraterna, som styr kommunen med , har gjort gemensam sak med de borgerliga partierna för att göra sig av med en tredjedel av Lulebos lägenheter. Det är en enorm minskning av både bostadsbeståndet och det demokratiska inflytandet över staden. Bolagets ekonomi motiverar inte privatiseringen av beståndet; tvärtom är detta ett extremt tveksamt beslut utifrån ett affärsmässigt perspektiv. Liknande fall har vi också sett i både och . Sammantaget riskerar den här minskningen av allmännyttan på flera platser i landet att ställa den framgångsrika svenska bostadsmodellen på ända. Är det en utveckling regeringen vill motverka? Fler åtgärder kan i så fall vidtas. anser till exempel att man bör lagstifta om att det ska finnas ett allmännyttigt bolag i alla kommuner. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att vidta några åtgärder för att säkerställa att allmännyttan även har en stark position på den svenska bostadsmarknaden?
ip · H210693 · 2015-06-09 00:00:00 — Interpellation 2014/15:693 Svensk kultur av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Kulturen har under århundradena inspirerats genom impulser från andra delar av världen, från närliggande länder men också från mer avlägsna länder. Det är just den kompositionen som, tillsammans med allt det andra som formats och utvecklats inom vår nations gränser, blivit vår egen särpräglade kultur. Flera ledande politiker och kulturskribenter har standardiserat tesen att det inte finns någon svensk kultur och att det över huvud taget inte finns någonting som är eller kan kallas svenskt För att exemplifiera detta har ledande svenska politiker haft svårt att förklara vad svensk kultur är och i stället lämnat svar som ”Jag tror att det är lite det som gör många svenskar så avundsjuka på invandrargrupper. Ni har en kultur, en identitet, en historia, någonting som binder ihop er. Och vad har vi? Vi har och sådana töntiga saker.” Bland otaliga uttalanden från högt uppsatta politiker kan också nämnas ”Det finns inget svenskt kulturarv”. Jag vill ställa följande frågor till kultur- och demokratiminister : Hur ser kultur- och demokratiministern på uttalanden som dessa? Anser ministern att vi svenskar saknar en kultur, en identitet, en historia, någonting som binder ihop oss och att svenskt kulturarv över huvud taget inte finns – eller hur ser ministern på kulturen som formats just här i ? Särskiljer sig kulturen i vårt land från andra länders kulturer - finns det en svensk kultur i ministerns ögon? Om inte, kan ministern i så fall beskriva hur andra nationer lyckats skapa en kulturell identitet - trots påverkan och impulser från andra länder - om vi i misslyckats? Ministern har lyft fram kulturarvsfrågor som prioriterade områden för regeringen . Jag har inte uppfattat någonting konkret i den utlovade satsningen och min sista fråga är om ministern kan och vill konkretisera innehållet i satsningen på kulturarvet.
ip · H210694 · 2015-06-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:694 Antalet flygplatser i av (M) till Statsrådet (S) Under ett seminarium uttalade infrastrukturministern följande rörande statsrådets syn på antalet flygplatser i . ”Om man tänker på flygplatser som hubbar, så kan man fråga sig om det är vettigt att ha två flygplatser i en så liten stad som . Det kan bli lättare att få långa linjer exempelvis till om vi bara har en.” Befolkningsökningen i är kraftig, och uppskattas regionen växa med två fulla . Regionen är även en tillväxtmotor för hela vårt land och utgör ett nav för många företag som är verksamma utanför våra största städer. Dessa faktorer, tillsammans med andra, leder till att vikten av goda flygförbindelser till och från med största sannolikhet enbart kommer att öka. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det råder ett motsatsförhållande mellan att bygga ut kapacitet för att kunna attrahera fler flygbolag och etablera ytterligare interkontinentala långlinjer och att bevara ?
ip · H210695 · 2015-06-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:695 Statsrådets syn på flygplatserna och av (M) till Statsrådet (S) Under ett seminarium uttalade infrastrukturministern följande rörande hennes syn på antalet flygplatser i . ”Om man tänker på flygplatser som hubbar, så kan man fråga sig om det är vettigt att ha två flygplatser i en så liten stad som . Det kan bli lättare att få långa linjer exempelvis till om vi bara har en.” Min önskan, som förhoppningsvis delas av infrastrukturministern, är att en bibehållen god tillgänglighet till har en avgörande betydelse i de beslut som regeringen avser att ta inom det flygpolitiska området. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt anser statsrådet att sannolikheten att kan attrahera fler långa flyglinjer ökar om flygplatsen måste ta emot de flygplan som överflyttas dit från efter att den avvecklats?
ip · H210696 · 2015-06-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:696 Nivån på myndighetsavgiften för flyget av (M) till Statsrådet (S) gav regeringen ett tillkännagivande om att se över möjligheterna för flygbranschen att bära kostnaderna för tillsyn. Transportstyrelsen har tidigare fryst höjningarna av myndighetsavgifterna för flyget och i vissa fall till och med sänkt kostnaderna för tillsyn. Många andra länder går i direkt motsatt riktning och inför istället myndighetsavgifter. Transportstyrelsen har informerat att man avser att sänka myndighetsavgiften för flyget ytterligare, , detta trots att den motion jag lagt till (2014/15:840) om att myndighetsavgiften bör höjas tillbaka till per flygbiljett för att säkerställa att myndigheten kan jobba med flygsäkerheten delvis bifallits. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att hantera tillkännagivandet om att se över möjligheterna för flygbranschen att bära kostnaderna för tillsyn och gå vidare med ärendet?
ip · H210699 · 2015-06-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:699 Tydliga besked om skatterna av (M) till Finansminister (S) I valrörelsen lovade att inga vanliga inkomsttagare skulle få höjd skatt. Därefter har meddelat att ungefär 1 miljon inkomsttagare ska få höjd skatt. På samma sätt lovade att bensinskatten inte skulle höjas, men har senare föreslagit en höjning. Inte heller ROT-avdraget skulle försämras, men även det blir nu verklighet. Att en finansministers besked inte är robusta försvårar för framväxten av jobb och kan dämpa tillväxten. Det finns dock möjlighet att öka tydligheten framöver. När den ekonomiska vårpropositionen presenterades framgick inte vad finansministern avser att göra med till exempel jobbskatteavdraget, brytpunkten och den särskilda löneskatten för äldre. Gäller de tidigare utfästelserna om att föra till världens högsta marginalskatter, höjd särskild löneskatt för äldre och att den statliga inkomstskatten ska betalas av fler? Ryckigheten i regeringens politik gör läget oklart. Mot bakgrund av den kritik regeringen har fått från bland annat och om att effekter på bland annat offentliga finanser och sysselsättning döljs vore det bra med tydliga besked. Min fråga till finansminister är därför om beskeden från budgetpropositionen om brytpunkten, avtrappat jobbskatteavdrag och höjd särskild löneskatt för äldre ligger fast.
ip · H210702 · 2015-06-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:702 Uppenbart ogrundade ansökningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) tar ett stort ansvar för människor på flykt och det ska vi fortsatt göra. Men alla människor som söker skydd i kan inte beviljas skydd. låg länder som , , och Bosnien och på topp tio länder varifrån man sökte asyl i . system är ansträngt och vi måste säkerställa att de människor som är i behov av skydd också får en möjlighet att snabbt påbörja sitt liv i . Flertalet länder i har infört så kallade listor för ”Country of Safe Origin”, eller på svenska ”säkra länder”. Även vi har lagt detta på förslag i syfte att påskynda den bedömningsprocess som utförs av . Därav är min fråga till justitie- och migrationsministern: Vad avser ministern göra för att minska antalet uppenbart ogrundade ansökningar?