ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210623 · 2015-05-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:623 Sanningen om förtidspensioneringarna av (M) till Finansminister (S) Regeringens egna expertmyndigheter är kritiska mot att regeringen mörkar effekter på offentliga finanser och sysselsättning. Regeringens viktigaste vallöfte, att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020, får massiv kritik. Finansministern har uttalat att regeringen inte ska fippla med statistik för att uppnå arbetslöshetsmålet, men ändå visar hon själv gång på gång prov på felaktig historiebeskrivning. Finansministern har tidigare presenterat vilseledande jämförelser kring till exempel bnp per capita. tar hon 90-talet som ett negativt exempel på hur Socialdemokraterna förtidspensionerade för att nå låg arbetslöshet. Men fakta är att de massiva förtidspensioneringarna skedde när själv var ansvarig för politiken, . Enligt SCB ökade antalet i sjuk- och aktivitetsersättningen med 46 800 mellan . ökade antalet med 83 600. Det betyder att förtidspensioneringarna ökade med en dryg procent och med därefter. Därför vill jag fråga finansminister varför hon inte valde att ta upp som ett dåligt exempel i debatten, då förtidspensioneringarna var som högst.
ip · H210624 · 2015-05-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:624 Nyanländas bostadssituation av (SD) till Statsrådet (MP) Regeringen har gett i uppdrag att inkomma med förslag på hur nyanlända i anläggningsboenden ska få tillgång till bostäder. I delrapporten boendesituation (2015:10) som har släppt framkommer en rad förslag som är direkt diskriminerande mot svenskar som söker en bostad. föreslår en aktiv bostadsförmedling där man genom en nationell lägenhetspool ska hänvisa lediga lägenheter till i första hand nyanlända. Hyresvärdar ska ha anmälningsplikt av lediga bostäder till bostadspoolen. Staten ska även stå för en hyresintäktsgaranti och ge en bonus till de kommunala bostadsbolag, privata fastighetsägare och privatpersoner som i första hand väljer att hyra ut till nyanlända. Den buffert av lägenheter som kommunerna har för att exempelvis kunna tilldela kvinnor som misshandlats av sin partner en bostad ska även användas för att ge bostäder till nyanlända. Med anledning av vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Avser regeringen och statsrådet att följa förslag och tillåta nyanlända att gå före i bostadskön? Avser regeringen och statsrådet att följa förslag till att erbjuda fastighetsägare, bostadsbolag och privatpersoner en premie om de i första hand väljer att hyra ut till nyanlända?
ip · H210625 · 2015-05-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:625 Höjda avgifter för pensionärerna av (M) till Finansminister (S) är en del av den allmänna välfärden. Tanken är att äldre ska kunna bo hemma längre och så långt som möjligt kunna styra sitt eget liv. Men i en ny promemoria från öppnar man för att höja taket med . Man ger med ena handen som man tar med den andra. Regeringen räknar med att kommunerna kommer att få in på avgiftshöjningen. De som får betala är de pensionärer som har hemtjänst. I valrörelsen lovade Socialdemokraterna att skillnaden mellan pensionärer och löntagare ska minska och till följd av det har regeringen aviserat sänkt skatt för pensionärer med och ökat bostadstillägg för dem med lägst inkomst. Men lägger man ihop den ökade inkomsten med de ökade avgifterna kvittas nu dessa reformer mot höjda avgifter för en stor grupp pensionärer. Om detta sas inget i valrörelsen när man lovade att sänka skatten för alla pensionärer. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Pensionärerna är de stora förlorarna på regeringens politik när vallöften nu sviks – vilka åtgärder kan finansministern utlova till de besvikna pensionärer som känner sig lurade? I valet utlovade finansministern att sänka skatten för alla pensionärer – när avser finansministern att göra detta?
ip · H210626 · 2015-05-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:626 Sjukskrivningar hos ungdomsgenerationen av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Sjukfrånvaron ökar dramatiskt, och begär mer eller mindre kontinuerligt anslagsförstärkningar för att klara de ökande kostnaderna. Just nu ser det ut som att kostnaderna för sjukpenning är på väg att fördubblas från 16 miljarder till nästan 32 miljarder . Att förebygga ohälsa är komplicerat och bygger på ett stort antal olika insatser. Ett återkommande problem är att för lite görs för att förebygga att problemen över huvud taget uppstår. Redan hos barn och ungdomar går det att identifiera personer som befinner sig i riskgrupper för att med tiden drabbas av sjukdomar och olika besvär. Det handlar inte minst om barn som rör sig väldigt lite och därför drabbas av problem kopplade till fysisk inaktivitet och fetma. Forskning visar dessutom att den som utvecklar fetma tyvärr löper stor risk för att tvingas leva med problemen , inte sällan med tillhörande sjukskrivningar. är det land i som har minst idrott och hälsa på skolschemat i . Det drabbar framför allt de elever som kommer från hem där idrott och motion inte är en naturlig del av vardagen. Alliansen presenterade ett förslag om att öka undervisningen i idrott och hälsa . Tyvärr har regeringen valt att skrinlägga planerna. Därför är mina frågor till socialförsäkringsministern: Vilka konkreta initiativ tänker ministern ta för att förebygga framtida sjukskrivningar hos ungdomsgenerationen? Är ministern beredd att verka för ytterligare undervisning i idrott och hälsa som en åtgärd för att förebygga sjukskrivningar hos unga?
ip · H210627 · 2015-05-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:627 Stöd till de småskaliga vattenkraftverken i av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Enligt siffror från finns det ca 2 000 småskaliga vattenkraftverk i drift i . Dessa producerar ca . har länsstyrelserna gjort en bedömning som gjort att många vattenkraftsägare tvingas söka nytt tillstånd för sina anläggningar trots att de varit i drift . Kostnaderna för detta är mycket höga och kan i många fall landa på . De småskaliga vattenkraftverken finns runt om i landet. Ofta försörjer ett sådant kraftverk gården eller företaget med elkraft. Kostnaderna som uppstår i och med att man ansöker om ett nytt tillstånd kan innebära att mindre elkraftsföretag på landsbygden hotar att försvinna. Även kostnaden för att avveckla det småskaliga vattenkraftverket är höga, och många mindre vattenkraftsproducenter riskerar på grund av detta att gå i konkurs. I många fall har det lokala småskaliga vattenkraftverket en oerhörd betydelse för företagsamheten på landsbygden. Allt detta riskerar att försvinna i och med den nya bedömningen av länsstyrelserna. Det handlar om människor som generation efter generation producerat miljövänlig el till samhället och skapat arbete och tillväxt på landsbygden och som riskerar att få lägga ned denna verksamhet. Vi moderater vill att vi hittar bra lösningar för att den miljövänliga småskaliga vattenkraftsproduktionen ska kunna leva vidare och även skapa jobb på landsbygden. som samhället vill producera mer miljövänlig el inför man nya krav som riskerar att de miljövänliga elkraftsföretagen på landsbygden hotas av nedläggning. Detta är ingen rimlig utveckling. Staten har ett ansvar för hela landet, för alla våra lagar och för hur statliga verk samt länsstyrelserna och myndigheterna arbetar. Staten kan inte frånsäga sig sitt ansvar för det som sker med de små vattenkraftverken i . Min frågor till klimat- och miljöministern är därför: Kommer ministern att ta upp frågan i sina samtal med de ansvariga myndigheterna? Vad avser ministern att göra för att rädda de småskaliga vattenkraftverken på landsbygden? Är det rimligt, enligt ministern, att när vi behöver mer miljövänlig el tvinga fram en nedläggelse av fungerande småskalig vattenkraftsproduktion trots att den har pågått i flera generationer?
ip · H210628 · 2015-05-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:628 Kryssningsfartyg som förorenar av (M) till Statsrådet (S) Avloppsvatten från sjöfart som släpps ut i havet påverkar miljön negativt, främst genom att halterna av näringsämnen ökar, vilket bland annat leder till syrebrist och bottendöd men också till att bakterier sprids. Utsläppen är ofta koncentrerade till farleder, vilket medför att även om utsläppen är förhållandevis små blir effekterna tydliga. Den stora mängden koncentrerade näringsämnen ökar bland annat algblomningen. Särskilt allvarligt och akut är läget i . En stor mängd avloppsvatten kommer från den allt intensivare passagerartrafiken på . har antalet korta färjeresor minskat i området, medan de långa resorna har ökat och kryssningstrafiken har vuxit dramatiskt. Mer än 4 miljoner kryssningsbesök registrerades 2012 i hamnar, jämfört med bara 1 miljon besökare . Den ökade kryssningstrafiken är viktig för och övriga länder runt . Den ger jobb och utgör en betydande del av den växande turismnäringen, men utgör den ökande trafiken stora miljöutmaningar som måste tas på allvar. Bara 1 av 33 kryssningsoperatörer som trafikerar garanterar att de tar hand om sitt avloppsvatten på ett tillfredsställande sätt, enligt en undersökning som Världsnaturfonden WWF genomfört. Samma undersökning visar också att cirka hälften av de färjelinjerna tar ansvar för sitt avloppsvatten. Problemet med utsläppen av avloppsvatten från kryssningstrafiken och övrig sjöfart har varit mycket uppmärksammat i medierna , bland annat av SVT:s program Agenda , där infrastrukturminister (S) medverkade. Till skillnad från vad infrastrukturministern då sa har möjlighet att påverka och uppmuntra fartygen att tömma sitt avloppsvatten i hamn; till exempel kan på egen hand bestämma hur vi sätter våra farleds- och hamnavgifter. Det finns ett antal metoder som arbetar med för att styra sjöfarten till att ta ett större miljöansvar. Det var därför både förvånande och oroande att ansvarig minister inte tycktes känna till eller vara villig att pröva dessa möjligheter. Med anledning av ovan har jag följande frågor till statsrådet : Ser verkligen statsrådet och regeringen inga möjligheter, vid sidan av skärpta internationella regler, för att förmå kryssningsfartyg och övriga fartyg att tömma sitt avloppsvatten (sitt svartvatten) i hamn för rening i stället för orenat rakt ut i till exempel ? På vilket sätt agerar statsrådet och regeringen för att förbättra mottagningskapaciteten för avloppsvatten i hamnarna runt om i ?
ip · H210629 · 2015-05-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:629 Öresundssamarbete av (M) till Statsrådet (S) Uppmärksamhet har statsrådet väckt med uttalandet: ”invånare borde älska mer och engagera sig mer i vad som händer i huvudstad.” Visst mod får ministern ändå sägas uppvisa, då detta hävdats inför medierna då hon varit på besök i . är det något omvänt som kan uppfattas i . Att det finns ett bristande intresse och engagemang för de speciella utmaningar och möjligheter som finns i med det viktiga utbytet mellan och . befinner sig ju i en huvudstadsregion. Det gör att myndigheter och beslutsfattare i lättare än kollegor i kan förstå vilka villkor och möjligheter som präglar . I är relationen med mer en UD-fråga eller något för den nordiska samordningsministern, medan det för boende i handlar om praktiska vardagsrealiteter. Så frågan är inte hur invånare bättre borde älska utan hur det kan gå att få en växande insikt på departement och myndigheter i om att Öresundssamarbete handlar om att utveckla en region med delad bostads- och arbetsmarknad samt utbildning, forskning, kultur och handel på båda sidor. I grunden har länder stor nytta av varandra. Olika näringsstrukturer och konjunkturer i kombination med en integrerad arbetsmarknad gör exempelvis att svängningar lättare kan pareras. Att det finns framgångsrika regioner är bra för helheten, även om den svenska huvudstaden råkar befinna sig från . Min fråga till den nordiska samordningsministern är: Utöver statsrådets rekommendation om att invånare borde älska mer, vad kan konkret göras för att få en växande insikt om att Öresundssamarbete handlar om att utveckla en region?
ip · H210630 · 2015-05-25 00:00:00 — Interpellation 2014/15:630 Egenanställning – en outnyttjad resurs av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) ställde jag en fråga till ministern som handlade om egenanställningar, och jag vill börja med att tacka ministern för ett intressant svar. Det är glädjande att ta del av engagemang och förståelse i sakfrågan. Dock kan man fundera vidare på vilket sätt regeringen tänker ta ytterligare steg för att fler ska komma in i egenanställning. Egenanställning som koncept är vanligt i och och är på frammarsch även i . Allt fler företag för nya entreprenörer finns , och fler tillkommer. omsatte de ca . Vi vet att har intresserat sig för företeelsen och bland annat beställt flera rapporter om egenanställning. Upplägget är intressant, då det är låga trösklar att börja som egenanställd och friheten att verka i sin yrkesroll är påtaglig. Dock är företeelsen ännu relativt okänd och används sparsamt i de offentliga aktörernas verktygslådor. Med anledning av ovanstående vill jag veta: Hur avser arbetsmarknadsministern att arbeta för att fler människor ska kunna komma in i egenanställning?
ip · H210631 · 2015-05-25 00:00:00 — Interpellation 2014/15:631 Insatser för att stimulera till arbete upp i åldrarna av (M) till Finansminister (S) ställde jag en fråga till ministern angående höjningen av arbetsgivaravgifter för personer fyllda . Jag vill tacka ministern för svaret, och det är uppenbart att ministern och jag är överens om att människor ska kunna arbeta i bra miljö och därmed längre upp . Människor som arbetar betalar skatt och får ökad köpkraft, vilket i sin tur genererar momsintäkter till staten och därmed bidrar till mervärden såväl för individen som för samhället i stort. Därför är det angeläget att bryta den rådande åldersdiskrimineringen gentemot äldre arbetskraft. Höjningen av arbetsgivaravgifter för äldre motverkar dock incitamenten att anställa eller behålla äldre personal. Min fråga till finansministern är följande: Vilka konkreta insatser avser ministern och regeringen att göra för att stimulera fler människor att arbeta vidare och få företag att vilja engagera äldre arbetskraft?
ip · H210632 · 2015-05-25 00:00:00 — Interpellation 2014/15:632 Rimliga villkor för välfärdsföretag av (M) till Närings- och innovationsminister (S) ställde jag en fråga till statsrådet gällande regeringens arbete för att öka möjligheterna för företag att utvecklas. Jag är tacksam för svaret, även om ministern förbigick en väsentlig del av resonemanget, nämligen att möjligheten att kunna generera vinst är helt avgörande för utveckling. Offentliga insatser från och samt innovationsupphandling i all ära – den grundläggande förutsättningen är dock att kreativa företag inom välfärden kan verka på likvärdiga villkor som företag inom andra sektorer. Inte minst med tanke på den stora exportpotential som finns för tjänsteföretag inom välfärdssektorn är det angeläget för dessa att kunna ha sin bästa referensmarknad på hemmaplan. Därtill måste villkoren vara både rimliga och långsiktiga för att företagen ska växa och utvecklas. För att företagen ska kunna överleva måste de ges möjlighet att göra överskott på sina insatser. Detta oavsett vilken bransch man verkar i. Min fråga är således med anledning av ovanstående: Vad vill närings- och innovationsministern göra för att företag även inom välfärdsområdet ska kunna utvecklas och därmed investera i kunskap, personal och modern teknik?
ip · H210633 · 2015-05-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:633 Könssegregeringen i samhället av (SD) till Statsrådet (S) har annonserat att det är regeringens mening att lagstifta för att få mer jämställda bolagsstyrelser. Att just bolagsstyrelser blir huvudföremål för jämställdhetsdebatten kanske inte är helt oväntat, även om det berör en mycket liten exklusiv skara i samhället, så berör det dem som troligen anses stå högst upp. Jämställdheten hos vanliga arbetarklassen verkar vara mindre prioriterad. Regeringen skulle kunna använda många andra frågor som sin symbolfråga kring jämställdhet, som till exempel särskilda badtider för kvinnor, eller könsuppdelade gymnastiklektioner, men här har man tagit motsatt inriktning. I allt fler kommuner införs separata badtider för kvinnor som kommer från kulturer där det anses vara kvinnans sak att tillse att män inte attraheras av henne. Socialdemokraterna har i synnerhet varit pådrivande parti för att genomföra separata badtider för kvinnor från andra kulturer. I vissa kommuner har speciella dagar utsetts till kvinnodagar, då enbart kvinnor får besöka badet och i andra är det under vissa tider . Här cementerar man en medeltida kvinnosyn som hör hemma många , där flickan ges ansvaret för att inte väcka lust hos mannen, som man indirekt säger att dessa flickor inte själva äger rätten över sina kroppar. Hela samhället skickar signaler till unga flickor, som växer upp i familjer med denna kultur, att detta är ett normalt sätt att se på flickors sexualitet och flickors kroppar. I stället för att skapa ett samhälle med stor samhörighet, väljer man att skapa parallella samhällen med olika kulturella bakgrunder, även om det innebär att flickor pekas ut som annorlunda och med andra rättigheter än pojkar. Om man vill bygga ett mer könsneutralt samhälle måste det börja med att de styrande ger samma förutsättningar, oavsett kön, från födseln. Att först dela upp pojkar och flickor i skolan, för att lagstifta om viss könsrepresentation i bolagsstyrelser, kan uppfattas som dubbelmoral. Eftersom bolagsstyrelser tillsätts av ägarna till bolaget är en lagstiftning kring hur styrelsens ledamöter rekryteras ett direkt intrång i äganderätten. De ägare som vill se mer till vad människor har för kunskaper och utbildning än vilket kön de har hindras från detta. Trots detta väljer man eventuellt att gå vidare med lagstiftning på området, som ingen lagstiftning om könsrepresentation finns på andra områden, där regeringen har möjlighet att styra själv utan att inskränka äganderätten och där könsrepresentationen ibland är mycket skev. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Kommer statsrådet och regeringen att agera mot den ökande könssegregeringen i samhället med lagstiftning på samma sätt som man tänker agera för könsfördelade bolagsstyrelser eller är könsfördelning mindre viktig bland vanliga medborgare?
ip · H210634 · 2015-05-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:634 Trafikpolisen och säkerheten på våra vägar av (M) till Statsrådet (S) Vad händer med trafikpolisen? Den olagliga yrkesmässiga trafiken på våra vägar kräver ökade kontroller och fler utbildade trafikpoliser. Detta har påtalats och det är med stor förvåning man nu ser att regeringen och polisledningen har tänkt att omorganisera trafikpolisen utan att lösa detta. Att man nu inte med kraft tar tag i problemen på våra vägar innebär att det är stor risk att problemen växer ytterligare. Om den olagliga yrkestrafiken slår ut den lagliga trafiken har tappat både arbetstillfällen och skatteintäkter. Detta är ingen väg framåt. Statsrådet är ytterst ansvarig för att den svenska trafikpolisen fungerar, och att arbetet med att bekämpa organiserad brottslighet och den olagliga trafiken på våra vägar faktiskt fungerar. är det en mycket liten risk att bli stoppad av en utbildad trafikpolis som kan göra en ordentlig kontroll av lastbilen, chauffören och åkeriet. Av 28 806 anställda inom polismyndigheten jobbar nu endast 105 fullutbildade trafikpoliser och 46 bilinspektörer. Det är endast dessa tjänstemän som kan genomföra en kontroll av den yrkesmässiga trafiken. Kontroll av tillstånd, behörigheter, vikter, lastsäkring, farligt gods, fordonens tekniska status och inte minst förarens kör- och vilotider, kräver en gedigen kunskap som den enskilde polismannen inte har. Det krävs helt enkelt specialistkompetens för att kunna hantera den komplicerade lagstiftningen som rör yrkestrafiken. Dessutom kommer många av de kvarvarande poliserna att gå i pension. Situationen på våra vägar med olagliga lastbilar, bristande lastsäkring, onyktra chaufförer, falska körkort, dubbla förarkort, magneter på färdskrivare, dåliga däck, brott mot cabotagereglerna, farligt gods utan tillstånd, inga godkända utbildningar, betalar inte skatt och kör med olaglig diesel. Med färre poliser och färre kontroller ökar dessutom risken för ännu mer grovt organiserad brottslighet på våra vägar. Regeringens och polisledningens initiativ i dessa frågor är mycket svagt. När nu polisen omorganiseras hade ju alla förväntat sig att man gett trafikpolisen en tydligare roll och ett tydligare uppdrag i den nya organisationen. Regeringen och polisledningen väljer att göra precis tvärtom. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad tänker statsrådet göra åt situationen på våra vägar? Anser statsrådet att det räcker med antalet trafikpoliser i , och om inte, vad tänker statsrådet göra åt situationen för att få fram fler utbildade trafikpoliser? Tänker statsrådet lyssna på den oro som finns hos seriösa åkerier och deras chaufförer om bristen på kontroller ute på våra vägar? Läget är akut på våra vägar, hur tänker statsrådet lösa detta?
ip · H210635 · 2015-05-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:635 Tillämpning av terroristlagen för återvändare av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) tillhör ett av de länder i där flest unga män radikaliseras och aktivt väljer att ansluta sig till terroristorganisationen för att planera, stötta eller begå terroraktioner i eller . Vid besök och i dialog med våra kollegor i bekräftades bilden att tyvärr intar en särställning när det kommer till antalet resande med tanke på antal invånare i landet. Vid besök hos polisen i framkom, i dialog med polisen som arbetar med integration och att förebygga unga att resa i terrorismens namn, indikationer på att i har ingen åtalats för terrorism. Trots att Säkerhetspolisen och åklagarväsendet känner till flera individer som deltagit i strid eller verksamhet knuten till terrororganisationen har ingen dömts med stöd av befintlig terroristlagstiftning. Regeringen aviserar en reviderad strategi mot terrorism och en kriminalisering av resor utreds, vilket välkomnar. Men fler måste prövas och dömas för sina handlingar och nuvarande lagstiftning har av olika skäl inte varit tillräcklig för att få fällande domar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser justitieministern på problemet att ingen åtalats med nuvarande terroristlagstiftning, och kommer till exempel ansvarig åklagarenhet att få ökade resurser? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att säkerställa att fler återvändare, eller de som redan planerar terrorism från , i högre grad kan straffas? Överväger regeringen legala åtgärder för resande med dubbla medborgarskap som att man till exempel kan utvisa vederbörande vid konstaterat terrorbrott?
ip · H210636 · 2015-05-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:636 Social förtur till bostäder för återvändande terrorister av (FP) till Statsrådet (MP) Säkerhetspolisen () har bekräftade uppgifter på att minst 300 svenska medborgare rest till och för att strida för Islamiska staten och liknande terroristorganisationer som begår och har begått folkmord mot bland andra folkgrupperna assyrier och yezidier. Därutöver finns säkerligen många obekräftade fall. framkom det i en handlingsplan som antagits av att majoritetens styre anser att återvändande svenskar tillhör den starkt begränsade grupp av personer som av sociala skäl ska få förut till bostäder i kommunen och även hjälp med att hitta lägenheter, så kallad social förtur. Grupper som normalt ges social förtur innefattar bland annat familjer där barn far illa eller riskerar att fara illa eller personer som utsätts för hot eller våld av partner eller annan person eller gruppering. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet gjort ställningstagandet att gruppen återvändande ska vara en grupperna som ska ha social förtur till lägenheter och hjälp av kommuner med att hitta bostäder?