ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210546 · 2015-04-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:546 Konsekvensanalys för Säkerhetspolisens informationsinhämtning av (FP) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade att tillsätta en enmansutredare som ska föreslå hur en FN-resolution för att kriminalisera terroristresor kan införas i svensk lagstiftning. Utredningen ska dels titta på vilka ändringar som behöver göras, dels hur vi mer effektivt ska komma åt och kriminalisera finansiering av terrorism, inte bara finansiering av verksamhet som innebär grov brottslighet. Utredaren ska presentera sitt förslag. En konsekvens av denna kriminalisering är att fler ärenden kommer att leda till förundersökningar. En möjlig konsekvens av detta är att , , därmed inte får delge information från signalspaningen till Säkerhetspolisen. Information som kan vara av betydelse för att förhindra attentat i terrorismens namn. Regeringen gav , i ett skriftligt svar på en liknande fråga, besked att detta hanteras i arbetet med att ta fram en ny strategi mot terrorism. Utredningen pekar inte ut detta som ett särskilt uppdrag för utredningen. I mer allmänna ordalag står det att utredaren ska ”beakta” hur organisationer, myndigheter och det civila samhället arbetar förebyggande och påverkas av eventuella ändringar. Mot bakgrund av denna möjliga konsekvens, och med tanke på att signalspaning utgör en central del i säkerhetstjänstens inhämtning av information för att förebygga terrorism, vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att genomföra en konsekvensanalys av Säkerhetspolisens möjligheter att inhämta information från FRA? Kommer statsrådet och regeringen att ge utredningen tilläggsdirektiv eller be en ny utredning att se över Säkerhetspolisens framtida möjlighet att använda information från FRA i förebyggande syfte?
ip · H210547 · 2015-04-24 00:00:00 — Interpellation 2014/15:547 Ungdomsgaranti utan effekt av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) IFAU menar att ungdomsgarantin inte hade någon som helst effekt. Trots detta är det en av de få arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som den nuvarande regeringen har som lösning för att råda bot på arbetslösheten. har regeringen i vårbudgeten beslutat om att ta bort nedsättningen av socialavgifterna för unga, en åtgärd som de facto har gett resultat och som skapar en stor oro hos alla ungdomar och företagare som har ungdomar anställda. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister följande: Vad får arbetsmarknadsministern att tro att ungdomsgarantin som har fått så stor kritik skulle fungera ? Anser inte arbetsmarknadsministern att det är vanskligt att göra förändringar när det gäller socialavgifterna för unga innan regeringen har några konkreta åtgärder som faktiskt kan skapa fler jobb för unga och som ökar incitamenten för företagen att anställa fler?
ip · H210549 · 2015-04-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:549 Offentlig upphandling av livsmedel av (C) till Statsrådet (S) I har vi livsmedel av mycket god kvalitet. Vi har högre krav på djurskydd och miljöhänsyn än vad EU:s lagstiftning kräver. Djuren i använder minst antibiotika i EU, suggorna fixeras inte och grisen får ha knorren kvar. Ändå sjunker självförsörjningsgrad av livsmedel, och vi importerar alltmer mat. Inte minst gäller detta den offentliga upphandling som görs till förskolor, skolor, äldreboenden och andra verksamheter. 2013 upphandlades livsmedel till ett värde av . Av detta var endast från livsmedel som är av svenskt ursprung, svenskproducerade eller tillverkade i . är trenden att upphandling av importerade livsmedel ökar i rask takt. Detta medför också att vi exporterar miljöproblem och belastar klimatet när maten produceras i länder med sämre miljöhänsyn. En svenskproducerad liter mjölk ger ungefär hälften så stora utsläpp av växthusgaser som världsgenomsnittet. Importen av mat för vår konsumtion har dubblerat våra utsläpp av växthusgaser . Trenden för svensk livsmedelsproduktion har varit nedåtgående , och en konsekvens av globaliseringen är att priserna pressas nedåt ytterligare, vilket visar sig i miljöprestanda och djurvälfärd. Utöver satsningar som den förra regeringen genomförde, som Matlandet som gav 9 000 nya jobb, finns andra styrmedel som bättre och skyndsamt bör nyttjas. beslutade att efter en motion av C, M, FP och KD uppmana regeringen att utveckla bättre upphandlingsstöd för att bidra till att kommunerna kan ställa miljö- och hälsokrav i sin upphandling. Krav på miljöhänsyn och djurskydd är ett viktigt marknadsbaserat styrmedel som kan premiera den svenska livsmedelsproduktionen vid offentlig upphandling. beslutade och rådet om ett nytt upphandlingsdirektiv som gör det än enklare att ställa sådana krav vid upphandling. Direktiven ska genomföras i svensk rätt från ikraftträdandet, det vill säga . Det är ett mycket omfattande lagstiftningsprojekt. Därför påbörjades ett förberedande lagstiftningsarbete , och dåvarande regering gav en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag på genomförande av de nya och förändrade artiklarna i direktivet. Nuvarande regering har meddelat att en ny myndighet med fokus på upphandlingsfrågor ska bildas . Det är ett välkommet besked för att stärka och underlätta upphandlingsförfarandet. Detta är dock det enda besked som regeringen har kommit med. Beklagligt nog verkar arbetet med implementering av EU-direktiven ha fastnat på ministerns bord, då ingen information finns att tillgå om vad nuvarande regering gör för att påskynda implementeringen. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att skyndsamt implementera de nya EU-direktiven? Hur avser statsrådet att i enlighet med beslut skapa bättre upphandlingsstöd för att bidra till att kommunerna kan ställa miljö- och hälsokrav i sin upphandling?
ip · H210550 · 2015-04-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:550 Illegala pass och resehandlingar av (M) till Statsrådet (S) Den illegala användningen av svenska pass är ett problem som har uppmärksammats av polisen, EU:s gränsbyrå Frontex och svenska utlandsmyndigheter. Närmare 60 000 borttappade pass anmäldes 2013. Det kan inte uteslutas att en del av dessa används för att underlätta för extremister att resa ut och in i landet. Det kan inte heller uteslutas att en del av passen används för att ge kriminella falska identiteter. Alliansregeringen tillsatte en utredning som särskilt ska se över om reglerna vad gäller utfärdande av pass bidrar till att svenska pass blivit vanliga att utnyttja illegalt. Utredningen lämnade över sina rekommendationer till regeringen . Utredningen konstaterar bland annat att det är mycket få personer som döms för inblandning i passmissbruk. En orsak torde vara bevishanteringen, men passmissbruk synes inte heller vara en prioriterad fråga för polisen. Det finns inte heller några rutiner för att hantera ärenden där frågan uppmärksammas. Polisens nationella operativa avdelning, , uppger dessutom att åklagarkammare på flera orter väljer att inte driva ärenden mot passhandeln och/eller smuggling av svenska resehandlingar. Det är viktigt med olika åtgärder för att stävja missbruk av svenska pass och resehandlingar, men det är bekymmersamt ifall polis och åklagare inte prioriterar eller har kapaciteten att utreda dessa brott. En del åtgärder föreslås i den ovannämnda utredningen och ligger nu för beredning i . Utöver detta är det självfallet viktigt att såväl polis som åklagare har de verktyg som behövs för att kunna utreda och lagföra dem som missbrukar svenska pass, vare sig det sker i kriminella eller andra syften. Mot bakgrund av detta vill jag därför fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder vill statsrådet ta initiativ till för att stävja den kriminella handeln med illegala svenska pass och resehandlingar? Anser statsrådet att polis och åklagare har de verktyg som behövs i arbetet mot illegal hantering av svenska pass och resehandlingar?
ip · H210551 · 2015-04-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:551 Framtidens försvarsexport av (M) till Försvarsminister (S) 2010 inrättade den dåvarande alliansregeringen en särskild försvarsexportmyndighet, FXM, som har ansvarat för exportfrämjande åtgärder gällande svensk försvarsindustri och för att göra analyser av den globala försvarsmaterielmarknaden. Syftet med att inrätta myndigheten var att öka transparensen kring exportstödsåtgärder och att särskilja det exportfrämjande arbetet från uppdrag att förse den svenska försvarsmakten med materiel. Statskontoret har granskat hur FXM har fungerat och kommit fram till att staten har tjänat på att rollfördelningen gentemot FMV har blivit tydligare och att transparensen har ökat. Trots detta har regeringen i vårändringsbudgeten 2015 valt att fullfölja sina tidigare planer på att minska anslagen till FXM och påbörja myndighetens avveckling. Man har också följt upp detta med ett regeringsbeslut . börjar man göra neddragningar utan att detta kompenseras genom anslagsökningar på andra områden. vill regeringen spara på området, vilket nära nog är en halvering av dagens anslag. I realiteten är det en neddragning på och en nedprioritering av svensk försvarsexport. Försvarsexportfrågorna är mycket viktiga för och kräver långsiktighet från statens sida. Det gäller allt från hur man ska hantera försäljning av överskottsmateriel till hanterandet av exportstöd till industrin samt övergripande exportfrämjande. Regeringen måste vara tydlig med hur den vill hantera dessa frågor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka myndigheter ska framgent hantera de exportfrämjande uppgifter som utförs av FXM, och hur vill försvarsministern och regeringen säkerställa självständigheten hos dessa gentemot den svenska försvarsmaktens inhemska materielförsörjning? Vilka konsekvenser bedömer försvarsministern och regeringen att de föreslagna besparingarna på FXM får för svenskt försvarsexportfrämjande? Hur avser försvarsministern och regeringen att ta till vara den kompetens som byggts upp på FXM om man fullföljer sitt förslag om en avveckling av myndigheten?
ip · H210552 · 2015-04-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:552 Dialog mellan arbetsmarknadsministern och företag av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) har vi sett varsel från bland andra och i . Tusentals anställda ställs nu inför hotet om uppsägning, vilket skapar oro. vaknar ca 400 000 personer upp i utan att ha ett jobb att gå till. I en global konkurrens blir arbetskraften mer rörlig, och det som var mest lönsamt i går behöver inte vara det – effektiviseringar leder till att arbetstillfällen kan försvinna här för att skapas någon annanstans. Därför är det viktigt att nya jobb kan växa fram. har över 300 000 nya jobb vuxit fram, och det är inte en slump. Det är bland annat en konsekvens av att den tidigare regeringens politik prioriterade företags möjligheter att växa och anställa så att fler fått ett jobb att gå till. Det som gör den senaste tidens varsel särskilt allvarsamma är att de möts av en regering som prioriterar en annan politik än den jobbskapande. Det kanske mest skadliga man kan göra när företag flyttar ifrån är att lägga ytterligare kostnader på de företag som faktiskt vill växa och anställa i vårt land. Ännu mer bekymmersamt blir det när regeringen tycks tro att det är på de nya jobben ska skapas. ”Det är jag som ska göra det”, slog arbetsmarknadsministern fast angående målet om EU:s lägsta arbetslöshet. De som möts av varsel på i vill antagligen veta hur. I ljuset av detta är det också intressant att merparten av arbetsmarknadsminister tid sedan hon tillträdde posten gått ut på att samtala med kommuner om traineejobb – i en turné ”för unga i jobb”. Alltså en dialog med politiker och inte företagare, en dialog om åtgärdsplatser och inte om jobb. Mot bakgrund av den senaste tidens varsel är därför mina frågor till arbetsmarknadsminister : Vad avser arbetsmarknadsministern att göra för att jobben ska växa till och bli fler i ? Vilken roll anser arbetsmarknadsministern att företag har i framväxten av nya jobb? Hur många dialoger med företagare har arbetsmarknadsministern haft sedan tillträdet ?
ip · H210553 · 2015-04-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:553 Utjämningssystem för kostnader för säkerhetspersonal på flygplatser av (M) till Statsrådet (S) Efter i och med terrordåden i höjdes den allmänna säkerheten på flygplatser runt om i världen. I infördes ett utjämningssystem för att skydda mindre flygplatser från att drabbas hårt ekonomiskt av detta. Utjämningssystemet fungerar så att samtliga passagerare betalar en fast summa på sin biljett som flygbolagen sedan betalar in till Transportstyrelsen. Flygplatser ansöker i sin tur om medel hos Transportstyrelsen som ska täcka kostnaderna för säkerheten. Jämförelsevis kostar den inre säkerheten på ca per passagerare medan kostnaden på en liten flygplats kan vara ca per passagerare. Enligt Transportstyrelsens tolkning har flygplatser inte möjlighet att ansöka om medel från detta utjämningssystem för att täcka kostnader för säkerheten på plattan (området där flygplanen befinner sig). På grund av att merkostnaderna runt flygsäkerheten har ökat, i synnerhet för att mindre flygplaster behöver ha en säkerhetsvakt som övervakar flygplanen på plattan, innebär detta en betydande kostnadsökning jämfört med tidigare. Säkerhetsvakten på plattan får enbart övervaka och inte delta i något annat arbete. Ansvarig för en mindre flygplats i har uppgivit att det innebär en kostnadsökning på . Detta har blivit ett hårt slag mot våra mindre flygplatser runt om i landet. Med bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta med anledning av det som framförts?
ip · H210554 · 2015-04-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:554 Dubbelreglering vid byggnation av cisterner av (C) till Statsrådet (MP) Det har kommit till min kännedom att det råder en olycklig dubbelreglering vid byggnation av cisterner. Bakgrunden till detta är att infört nya europeiska konstruktionsstandarder, så kallade eurokoder, som tvingande krav på den verksamhetsutövare som ska bygga en cistern. Problemet är att dessa eurokoder strider mot de existerande regelverken från bland annat och . Konsekvensen har blivit att ingen cistern kan byggas inom gränser , något som kan få allvarliga konsekvenser för den svenska konkurrenskraften. Problematiken påtalades av ett flertal remissinstanser redan i den remissrunda som föregick beslut om att införa eurokoderna som tvingande krav. Flera remissinstanser påtalade också att de saknade en ordentlig konsekvensanalys av förslag. har i svar till de berörda branscherna dels hävdat att det inte föreligger motstridiga regelverk, trots att detta bekräftas av de övriga myndigheterna, dels kommenterat branschens problembeskrivning som ”överdriven”. Men faktum kvarstår – det byggs inga cisterner i , på grund av dubbelregleringen. Jag har blivit informerad av de berörda branscherna, som påtalat problemet för de olika myndigheterna och även för den politiska ledningen på . Bland annat gav alliansregeringens bostadsminister statssekreterare i uppdrag att i samarbete med lösa problemet. Men ingenting har hänt! Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vad gör statsrådet för att säkerställa att befintliga regelverk gällande byggnation av cisterner inte strider mot varandra, och när kommer att presentera en konkret lösning på problemet?
ip · H210555 · 2015-04-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:555 Skattehöjningar som drabbar landsbygden av (M) till Finansminister (S) har det debatterats flera nyheter som berör dem som bor på landsbygden på ett negativt sätt. Statliga myndigheter lägger ned en del av sina lokalkontor på landsbygden, vilket innebär att såväl service som arbetstillfällen försvinner. Banker slutar med kontanthantering på många mindre orter. På många håll i landet råder dåliga förutsättningar för internetuppkoppling. Det gäller inte bara i glesbygd utan även på orter inte alltför från större städer. blir allt fler tjänster digitala och kräver ofta bredband, och ska enligt uppgift snart börja släcka ADSL på ett antal orter på landsbygden innan det finns andra realistiska alternativ. Regeringen höjer skatten på bensin och diesel, och det drabbar dem som inte kan välja bort bilen därför att det inte finns några andra transportalternativ. Jag vill därför fråga finansminister : Är finansministern och regeringen beredda att lägga fram förslag för att kompensera dem som bor och verkar på landsbygden för ökade kostnader, till exempel för höjd skatt på bensin och diesel?
ip · H210556 · 2015-04-29 00:00:00 — Interpellation 2014/15:556 Överskottsmålet av (M) till Finansminister (S) Överskottsmålet tjänar väl. Det ger finanspolitiken förutsättningar att dämpa effekten på tillväxt och sysselsättning under kriser. Överskottsmålet bidrar också till den trovärdighet som behövs för att finans- och penningpolitiken ska kunna verka tillsammans. Vidare bidrar överskottsmålet till jämn och hållbar kvalitet i de offentliga tjänsterna samt stabila villkor för investeringar. , som en liten och öppen ekonomi med egen valuta och stor finansiell sektor, behöver slå vakt om hushållens och marknadens tillit till den ekonomiska politikens hållbarhet. Överskottsmålet tillsammans med bland annat utgiftstaken är också ett viktigt finanspolitiskt riktmärke, till skillnad från teoretiska modeller där utgifter och intäkter snabbt kan justeras, är budgetförändringar i praktiken svåra att genomföra och ramverket bidrar där till bättre förutsättningar. Finansminister har sagt att: ”Jag är lite gammaldags, jag tycker att man ska hålla sig till regler. Självklart är det rimligt att nå överskottsmålet, hade Socialdemokraterna styrt hade vi nått dit mycket tidigare”. (SVT .) När presenterade sin budget konstaterade dock att hon bröt mot ramverket. har uppdragit åt att utreda överskottsmålet. har hon i SVT:s program Agenda sagt att hon tänker följa nuvarande regler till dess att de eventuellt ersätts med andra regler. Det väcker frågan kring huruvida avser att leva upp till överskottsmålet i den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen lägger flerårsbudgetar och ska därmed redovisa utgifter framåt. Min fråga till finansminister är därför om nästa budget kommer att vara bunden av överskottsmålet och om även de följande redovisade åren syftar till att upprätthålla överskottsmålet.
ip · H210557 · 2015-04-29 00:00:00 — Interpellation 2014/15:557 Tioårig grundskola av (M) till Utbildningsminister (MP) har svenska elever betydligt färre lärarledda undervisningstimmar än övriga europeiska elever. I genomsnitt har närmare 200 färre undervisningstimmar än andra EU-länder. har också en av de senaste skolstarterna i tillsammans med endast tre övriga länder. Allt detta har tydligt bidragit till en negativ utveckling för resultaten inom svensk skola med sjunkande resultat samt sämre läsförståelse och matematikkunskaper. Vi sackar efter från början i och med att vi börjar . Genom att göra om förskoleklassen till första klass gör vi tioårig och säkerställer därmed att elever redan får möjlighet och stöd att lära sig läsa, förmågan att ta till sig texter och stimulans att lära sig skriva. Första klass ska både vara en plats för lek och lärande. Därför är målet också att den nya första klassen ska undervisas av behöriga lågstadielärare med kursplaner som även omfattar sexåringar. En tidigare skolstart med behöriga lärare, tydliga kunskapsmål, mer tid för eleverna kombinerat med särskilt stöd för dem med svårigheter bidrar sammantaget till bättre resultat i skolan och rustar eleverna bättre för både kommande studier och även för arbetslivet längre fram. har också i uppdrag att se över och föreslå hur en obligatorisk tioårig grundskola med skolstart ska kunna utformas. Därför vill jag fråga utbildningsminister : Kommer utbildningsministern att ta till sig förslag om att införa en tioårig grundskola?
ip · H210558 · 2015-04-29 00:00:00 — Interpellation 2014/15:558 Tioårig grundskola av (M) till Utbildningsminister (MP) Alla elever ska få möjlighet att tidigt få stöd, fångas upp om man behöver extra hjälp och därmed kunna nå de uppsatta kunskapsmålen. Svenska elever behöver tydliga mål tidigare för att exempelvis kunna lära sig läsa och ta till sig enklare texter redan i tidig ålder. Därför är Alliansens samlade förslag att förlänga den obligatoriska från nio till . En tioårig grundskola bidrar till att även de yngsta eleverna får rätt till tidigt stöd och tidig stimulans för att lära sig läsa och skriva. Om vi jämför med andra har elever i under sin skoltid mindre undervisningstid än de flesta andra kombinerat med en senare skolstart vilket tyvärr bidrar till sämre läsförståelse, svårigheter inom matematik och sjunkande resultat. I snitt har vi 180 färre undervisningstimmar i svensk skola jämfört med övriga . Det är nu förskoleklassen infördes i och av alla sexåringar går i förskola som därmed blivit ett naturligt inslag och första steg in i skolvärlden. Övergången till att göra förskoleklassen till årskurs 1 i blir därför smidig och naturlig och en bättre möjlighet att kombinera förskolans pedagogik, lek och omsorg med tydliga kunskapskrav och lärande. Alliansen är överens om behovet av att införa en tioårig grundskola. Regeringen valde emellertid i sin vårbudget att ta bort de pengar som Alliansen avsatt för att införa en tioårig grundskola, trots att företrädare för regeringen talat sig varma för att utöka ansvaret i förskoleklassen och göra den obligatorisk för alla. En majoritet i utbildningsutskottet har dock ställt bakom ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om en tioårig grundskola senast . Därför vill jag utifrån detta fråga utbildningsminister : Anser utbildningsministern att det krävs en tioårig grundskola för att förbättra de sjunkande studieresultaten? Hur kommer utbildningsministern säkerställa att utbildningsutskottets tillkännagivande efterlevs?
ip · H210559 · 2015-04-29 00:00:00 — Interpellation 2014/15:559 Svenska mjölkproducenters konkurrenskraft av (M) till Statsrådet (S) Det råder ett mycket starkt konkurrenstryck mot svenskt jordbruk. Speciellt mjölkbönderna är utsatta. En anledning är det ryska importstoppet av mejeriprodukter. Men det är inte hela svaret på frågan. Tvärtom är det på den globala marknaden som problemen ligger med en allt högre produktion. En ökning som inte marknaden sväljer. Tillgången är således högre än efterfrågan. Detta leder till lägre ersättningar till mjölkproducenterna, något som långsiktigt kan komma att slå ut många mjölkproducenter i . Till detta ska nu läggas att kvoterna inom EU avskaffats från . Den nya situationen kan förväntas innebära att många kommer att försöka ta marknadsandelar. På så sätt kommer då konsumenter att få livsmedel till bra priser. Men det är inte marknadens fel att svenska mjölkproducenter inte kan konkurrera. Det är svensk konkurrenskraft som är för låg. Ett unikt starkt djurskydd, höga miljökrav och exceptionellt höga skatter är tre orsaker till att svenska mjölkproducenter halkar efter. Regeringen föreslår nu att staten ska ge säkerhet för krediter. Kortsiktigt kan det vara en lösning, men det kräver en tro på att framtiden ser ljusare ut och att svackan för svenska mjölkbönder är tillfällig. Vid en blick mot framtiden med sittande regering ser jag inget i den förda politiken som görs för att underlätta för svenskt jordbruk. Tvärtom försvårar höjda arbetsgivaravgifter, skatt på handelsgödsel och planer på kilometerskatt samt ytterligare pålagor kraftigt konkurrensen. Under sådana förutsättningar oroas jag av regeringens föreslagna kreditgarantier för mjölkbönder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur vill statsrådet säkra svenska mjölkproducenters konkurrenskraft ? Är det aktuellt för statsrådet att sänka vissa skatter och avgifter för svenska mjölkproducenter, eller kommer fokus att vara på att sänka djurskyddet och miljökraven? Hur avser statsrådet att utforma kreditgarantierna?