· H210173 · 2015-01-13 15:32:01 — Om man höjer skatten på lönearbete och på företagande får man, utan att vara någon , fundera på om detta kommer att skapa bättre förutsättningar för att människor ska vilja betala mer skatt och kanske jobba ännu mer för att betala ännu mer skatt. Denna altruism kanske inte alltid finns i ett land som har bland världens högsta skatter. På samma sätt är det med företagande. Om det blir dyrare och mer riskabelt att starta ett företag, vill man då expandera detta företag och ta ännu större risker till mindre förtjänst? Jag tycker att det är logiskt att det är mycket tveksamt. På samma sätt är det också med arbetsgivaravgiftshöjningar. Om man höjer arbetsgivaravgifterna, på vilket sätt tror man då att en arbetsgivare känner ännu större stimulans att ta in människor, naturligtvis med trygga villkor, till en högre kostnad? Detta har vi diskuterat ganska mycket när det gäller den allvarliga situationen med ungdomsarbetslösheten. Om man inte stimulerar arbetsgivarna utan snarare höjer deras kostnader för att anställa unga, på vilket sätt tror man då att detta skapar jobb? Detta är alltså beteendeeffekter som jag tycker att man kan analysera utifrån ett vanligt mänskligt perspektiv och sunt förnuft och som talar emot Socialdemokraternas resonemang om att deras politik och deras värderingar när det gäller människors beteende skulle skapa fler jobb. Jag tror att det riskerar att skapa färre jobb. Jag tror också att det i allra högsta grad handlar om politiska värderingar. Vi socialdemokrater är eniga om att vi ska ge förutsättningar för att skapa jobb. Vi menar att vi gör det genom att investera i bostäder, i välfärd och i tågunderhåll. Jag ska ta tågunderhåll som exempel. Underhållsarbetare på järnvägen sägs just nu upp i hundratal på flera ställen över hela landet - så var det också - trots att det finns ett stort behov av att underhålla järnvägen. Vi vill också investera i arbetsmarknadsutbildningar, så att de arbetslösa faktiskt kan ta de jobb som finns. Matchningsproblemen är jättestora. Investeringar skapar faktiskt förutsättningar för de nya jobben. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Visst handlar det om politiska värderingar. Vi har en uppfattning, och de borgerliga politikerna har en annan och tror att sänkta skatter löser allt. Det låter bra i retoriken och när man tittar på tabeller i sina stängda kammare att om man bara sänker skatterna, och mest för dem som har det allra bäst, blir det fler jobb. Så är det i teorin. Problemet är bara att det i praktiken inte blir så. Arbetslösheten ökade under den borgerliga regeringens tid. Dessutom blev det inte bättre när det gäller sjuktalen, utan de började öka igen. Både arbetslösheten och antalet människor i sjukförsäkringen ökade alltså. Då stämmer inte teorin med praktiken. Och det är faktiskt ute i verkligheten som vi får titta på hur det funkar. Det är det som vi socialdemokrater gör. Vi skapar förutsättningar för jobb genom att investera och genom att göra människor trygga. Det är intressant att lyssna på finansministern. Hon framhåller att det förslag som man har lagt på bord skulle ha en positiv sysselsättningseffekt, alltså att det skulle öka sysselsättningen. Hon nämnde tidigare att man måste titta på flera olika faktorer. Jag välkomnar faktiskt det och att man tittar på sysselsättningsgrad, arbetade timmar och arbetslöshet . Det är också viktigt att inte bara titta på arbetslösheten utan titta på den totala andelen av befolkningen som inte arbetar. Trots att arbetslösheten har ökat i kan vi se att den totala andelen av befolkningen som inte arbetar minskat, vilket såklart är positivt. Det är fler som räknas som arbetslösa, och det är färre som inte har ett jobb. Det är kontentan . Det intressanta är däremot den tes som finansministern framför, nämligen att hennes budget har en positiv sysselsättningseffekt. Men skriver man från hennes departement i budgeten att den har en negativ effekt på tillväxt - en något dämpande effekt på tillväxten. Jag har aldrig hört talas om den effekten på ekonomin, alltså att fler jobbar och att fler producerar men att det blir en lägre tillväxt. Det vore en ganska unik modell av hur en arbetsmarknad skulle funka. I min värld är det så att ju fler som jobbar och producerar, desto högre tillväxt brukar man ha. Men så är det inte med den budget som finansministern har lagt fram. Det vore väldigt intressant att få höra från finansministern hur båda dessa saker kan finnas . En sak är vi rörande överens om, och det är att jobben är den absolut viktigaste och mest centrala politiska frågan. Regeringen har lagt fast målet att ska ha lägsta arbetslöshet 2020. Det kan tyckas vara ett väldigt högt ställt mål. Vi har ställt frågan och kommer att fortsätta göra det hur det kommer sig att det är detta enorma fokus på just arbetslösheten och inte på sysselsättningen, just därför att arbetslösheten kan man ju minska på annat sätt än genom att tillskapa fler jobb, nämligen genom att trolla med statistiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vad är det då för strategi som regeringen har lagt fram för att skapa fler jobb? Jo, man har lagt fram förslag om att satsa på välfärden, så att vi får fler arbetstillfällen i den offentliga sektorn. Det här är vi ganska överens om. Om vi jämför den rödgröna budgeten med alliansbudgeten handlar det om ungefär samma volym av investeringar i välfärdens kärna. Vi prioriterar utbildning lite mer, och ni prioriterar äldreomsorgen lite mer. Men summa summarum ligger vi på ungefär samma nivå. Vi kan då enkelt anta att det ändå kommer att ge fler jobb i offentlig sektor. Sedan erkänner regeringen själv i sin budgetproposition att de skattehöjningar som man lägger fram kommer att resultera i högre arbetslöshet och lägre sysselsättning i den privata sektorn. Det erkänner som sagt finansministern; det står i budgeten. Det kommer alltså att ge färre jobb. Frågan är då om de fler jobben som man vill skapa i offentlig sektor kommer att överväga de färre jobben i den privata sektorn. Då kan man fråga sig vad det är som är så rädd för och varför hon inte vill publicera den ekonomiska kalkyl som ligger bakom hennes antagande. Det är ganska självklart att förklaringen ligger i att kalkylen inte talar till fördel. När har gjort motsvarande kalkyl har de kommit fram till, som vi har hört tidigare här, att det blir 25 000 färre jobb. Jag kommer , eller kanske till och med om jag hinner, att skicka en fråga till och be dem att räkna på detta utifrån de beräkningskonventioner som själva använder sig av. Om det är så att de kommer fram till samma siffra som , det vill säga 25 000 färre jobb, vad säger det då, ? Då borde de väl rimligen ha kommit fram till att det mesta pekar på att din jobbpolitik leder till färre jobb, och då borde du ha en viss bevisbörda lagd på dig att bevisa motsatsen. Men det enda som du kommer med är att din egen sammantagna bedömning är att det inte kommer att bli så. Det finns dock inga rationella skäl till det, därför att grunden i er jobbpolitik i den privata sektorn är höjda bidrag för dem som inte arbetar och höjda skatter för jobb och företagande. Jag tror att med all svulstig retorik som vi har hört här finns det ingen som kan reda ut hur det ideologiska sambandet ser ut. frågade om man kan vara olika säker på olika delar av bedömningarna av sysselsättningseffekter. Så är det faktiskt, för en del av sysselsättningseffekterna beräknas utifrån hur människor ändrar sitt beteende på grund av de förslag som man presenterar, medan andra är direkta sysselsättningseffekter av åtgärder som föreslås. Till exempel när det gäller skatteförändringar räknar man på hur människor ändrar sitt beteende, medan ytterligare resurser till äldreomsorgen ger en mer direkt sysselsättningseffekt i den offentliga sektorn. Det är en bedömning som man kan känna sig något säkrare på än när det handlar om hur människor ändrar sitt beteende. Du har frågat mig om jag är säkrare på plussidan än på minussidan. Svaret är: Ja, det tror jag att jag kan vara. Det är ingen som därutöver har räknat på de beteendeförändringar som skulle ha kunnat ske av de åtgärder som vi föreslog i budgetpropositionen, till exempel att fler kvinnor kan jobba heltid på grund av förbättrad äldreomsorg. Det är en effekt som inte ingår i Svenskt Näringslivs kalkyl. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Ja, man kan alltså vara olika säker på sysselsättningseffekterna av de olika åtgärderna. De sysselsättningsberäkningar som utgår från att människor ändrar sitt beteende på grund av vissa förändringar är behäftade med mycket stor osäkerhet. Det är därför som regeringen har gjort bedömningen att vi inte tycker att det är lämpligt att redovisa per åtgärd på det sätt som den tidigare regeringen gjorde. I ärlighetens namn fantiserades det om fantastiska sysselsättningseffekter hos av sin politik. Till exempel trodde man när man var i opposition att jobbskatteavdraget skulle ge 500 000 jobb på kort sikt. Det blev inte riktigt så. Man har haft en väldigt optimistisk tro på sysselsättningseffekterna av den tidigare regeringens skattesänkningar, men de har inte riktigt fallit ut på det sättet. Om man skulle göra beräkningar av de beteendeeffekter av de välfärdsreformer som vi föreslår skulle de vara behäftade med samma typ av osäkerhet som när man tror på beteendeeffekter av skattesänkningar eller av ändringar i a-kassan. Till exempel skulle beräkningar av hur många fler arbetade timmar man skulle få genom att satsa mer på äldreomsorgen vara behäftade med osäkerhet på precis samma sätt. Så, ja, olika reformer är behäftade med olika osäkerheter. Många moderater stoppar läsningen i finansplanen där vi har gjort andra bedömningar av skatteförändringarna. Där skriver vi att den samlade bedömningen av hela politiken är att den minskar arbetslösheten, höjer sysselsättningen och tillväxten. Den här debatten är extra relevant på grund av det tunga bagage som bär på i den här frågan och det som hon tidigare uttryckte stor ånger över, nämligen det som den regering som hon då arbetade för gjorde med utanförskapet i . Den var en politik som minskade drivkraften för att arbeta och inte klarade av att möta sjukskrivningar, arbetslöshet och andra typer av utmaningar på arbetsmarknaden. Den drev ut många från arbetsmarknaden och drev upp ett rekordstort utanförskap. och regeringen föreslår nu en politik som återgår mer till den ordningen. Därför vore det på sin plats att tydligt och transparent redovisa hela politikens innehåll. Det är det man avstår från att göra, och man gör det givetvis av samma skäl som tidigare regeringar som arbetade för gjorde det, nämligen att den politiken driver upp utanförskapet och leder inte till ökad sysselsättning utan bara till lägre arbetslöshet genom olika former av manipulation av systemet. Ur transparenssynpunkt och granskningssynpunkt, att medborgare ska kunna granska regeringarna och kunna ta del av politiken, är det anmärkningsvärt att man väljer att bara redovisa de positiva effekterna av politiken. Det är nämligen vad säger: Jag redovisar de positiva effekterna av politiken. De är jag mycket säker på. De negativa sidorna av politiken är jag så osäker på att de vill jag inte redovisa. Det är inte ett bra sätt att förhålla sig till och inte ett bra sätt att förhålla sig till svenska folket att säga: Hej, jag är finansminister. Det här är den positiva delen av min politik. Den är jag mycket säker på. Den redovisar jag. Den negativa sidan av politiken försöker jag ignorera, låtsas som att den inte finns och vill inte berätta om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Beteendeförändringar är givetvis svåra att beräkna, men det är inte omöjligt. Jag tycker att det är tråkigt att regeringen väljer att mörka. Vi kan stå här i kammaren och dividera om vad som blir de faktiska effekterna av olika politiska förslag. Vi moderater kommer att argumentera för att våra förslag är bra, och ni socialdemokrater kommer att argumentera för att era förslag är bra. Men finns det någon form av objektiv bedömning att tillgå för att hitta en sanning bortom den politiska retoriken? Den objektiva bedömning man kan luta sig mot är inte exakt och perfekt, men det är den vi har, och det är den ackumulerade ekonomiska forskning som står till vårt förfogande. Varför väljer att inte göra detta? Varför väljer att inte göra en uträkning av vad de negativa effekterna av regeringens bidragshöjningar och skattehöjningar blir utifrån de beräkningskonventioner som sitter på och som bygger på tidigare erfarenhet och kunskap? vill inte göra det, och då är det rätt naturligt att anta att anledningen till det är att hon är väl medveten om att det blir färre jobb. påstod att skulle ha hävdat att jobbskatteavdraget på kort sikt skulle ge 500 000 nya jobb. Nej, det vi argumenterade för var att jobbskatteavdraget strukturellt skulle minska jämviktsarbetslösheten med ungefär 120 000 arbetstillfällen. Det har tillkommit en kris. Vi har haft en politik där vi har arbetat för att få förtidspensionerade människor att komma tillbaka in i arbetskraften, vilket har höjt arbetslösheten. Det kan ni dock enkelt justera genom att ge tillbaka förtidspensioner och liknande. Det vore spännande att höra vad med flera skulle säga då. Jodå, , 500 000 jobb står det i en rubrik i vårmotion 2006. Problemet är att ni har fantiserat om fantastiska effekter av era jobbskatteavdrag. De skulle skapa så många jobb och nya skatteintäkter, och därför hade ni råd att göra dem. Ni var fast i era kalkylark som var djupt nedgrävda i . I dessa kalkylark såg ni att det skulle ge så här många jobb. Men det blev inte så. I stället står vi med stora hål i statsfinanserna och alldeles för många arbetslösa, framför allt långtidsarbetslösa. talar om att mörka. Varför ska just detta redovisas siffra för siffra? Varför redovisade inte vad er politik hade för effekt? När skolresultaten sjunker, vad betyder det för arbetslösheten för de unga som går ut skolan och för alla de ungdomar som går ut utan godkända betyg och inte kommer in på gymnasiet? Vad betyder det i sysselsättningseffekt? När en lägre andel ungdomar får möjlighet att läsa på högskola, vad får det för sysselsättningseffekt? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När de som jobbar i äldreomsorgen går på knäna och sliter ut sig, vad får det för sysselsättningseffekt? De som inte jobbar heltid och går ned i arbetstid för att ta hand om våra äldre och de kvinnor som sliter ut sig i äldreomsorgen, vad kostar det i jobb? Det finns jättemycket jobbeffekter av er politik som ni inte har redovisat. Varför har ni inte gjort det? Det var en retorisk fråga, herr talman. Överläggningen var härmed avslutad.