· H210420 · 2015-04-10 11:57:20 — har frågat mig om regeringen är beredd att ompröva sitt tidigare förslag om en budgetneddragning på för och således låta nuvarande beslut ligga fast. Han har också frågat mig hur jag avser att säkerställa att svenskt fackspråk och nationellt terminologiarbete ska bedrivas efter 2015 om regeringen inte omprövar sitt tidigare förslag. Låt mig understryka att jag och regeringen vill lösa frågan om på bästa sätt, både för verksamheten och för personalen som arbetar på . Regeringen avser inte att föreslå någon förändring av nuvarande anslag . För att säkerställa ett långsiktigt och effektivt nationellt terminologiarbete kommer vi även att se över frågan om hur svensk terminologi ska hanteras och hur synergier kan uppnås med liknande verksamheter. Regeringen kommer därefter att återkomma med förslag om detta. kan därmed känna sig trygg med att regeringen avser att säkerställa en långsiktig lösning för hur svenskt fackspråk och nationellt terminologiarbete ska bedrivas. Jag vill först och främst naturligtvis tacka näringsministern för svaret. Det är glädjande att vi verkar vara helt överens om värdet av den verksamhet som bedriver liksom om ambitionen att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt och med stabilitet. Det är också något som har manifesterats genom en namninsamling med ungefär 2 500 underskrifter och ett stort antal tidningsartiklar i ämnet. Alla verksamheter behöver ses över från tid till annan. Det gäller naturligtvis också TNC, , och deras offentliga uppdrag att arbeta med det svenska fackspråket. Det är givetvis bra om detta nu kan ske under ordnade former med bibehållet anslag . skapas naturligtvis en fortsatt osäkerhet inom organisationen, något man har levt med sedan regeringens budgetförslag . Näringsministern pekar på behovet av att se över frågan hur svensk terminologi ska hanteras och hur synergier med liknande verksamheter kan uppnås. Min fortsatta fråga är: Avses därmed att även se över verksamheten utifrån organisatoriska och ägarmässiga utgångspunkter? Jag ställer frågan utifrån att detta utreddes grundligt redan i samband med utredningen 2002 och att det i propositionen Bästa språket föreslogs att TNC fortsatt skulle vara en självständig enhet. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen ansåg således att nuvarande lösning var bra och att föredra. Är detta något näringsministern nu vill ompröva? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tror det är betydelsefullt för TNC:s ledning, personal och ägare att få ett klart besked från näringsministern i denna möjligtvis lilla men ack så viktiga fråga. Den här frågan kan vid en första anblick synas vara lite udda och något man inte tänker på , men i grunden handlar det ju om det svenska språket och att det finns ett ansvar för hur språket ska kunna förvaltas och utvecklas. Låt oss titta på den svenska språklagen . Där står det: "Som huvudspråk är svenskan samhällets gemensamma språk, som alla som är bosatta i ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden." Det står att "språket i offentlig verksamhet ska vara vårdat, enkelt och begripligt" - som i denna kammare - och att "myndigheter har ett särskilt ansvar för att svensk terminologi inom deras olika fackområden finns tillgänglig, används och utvecklas". Här kan man väl tala om ett samhällsuppdrag där det finns ett tydligt statligt och gemensamt ansvar, nämligen att nå kommunikation över kunskapsgränser och långsiktighet samt bidra till kunskapsutvecklingen i samhället. Man kan notera hur matematikkunskaperna i har blivit lägre under en , vilket har varit oroande för framför allt högre utbildningar inom teknik och naturvetenskap. Om den språkliga utvecklingen går samma väg är det inte bra för . Dessutom har vi väldigt mycket influenser på ett sätt vi inte har haft tidigare i det svenska samhället, genom att många flyttar in från andra länder och bidrar med nya språkliga vinklingar. Därmed är det också viktigt att vi vårdar och bevarar en stabilitet i det svenska språket. Det handlar ytterst om demokrati. Detta är alltså ett äkta samhällsuppdrag, och det blev aktuellt i samband med budgetpropositionen . Enligt propositionen ville regeringen dra ned anslagen med . Med tanke på att det är närings- och handelsministern som är här kan det även vara värt att berätta att just den verksamhet bedriver är oerhört viktig för svensk exportindustri. Jobbet som görs där gör det lättare att förklara komplexiteten i det vi säljer till omvärlden, och det ökar också kundernas intresse för våra exportprodukter. Det ger oss stora konkurrensfördelar. Jag skulle vilja ge ett exempel från verkligheten där det här spelar roll, och det är att anlitades i samband med byggandet av . Det visade sig nämligen inledningsvis att bergsprängare och anläggare talade förbi varandra - bergsprängarna menade att en tunnel bara var själva hålrummet medan anläggarna tyckte att en tunnel har med användningen att göra, liksom utrustning i samband med tunneln. Båda sidor blev nöjda efter insatser i projektet, och diskussionerna löpte mycket smidigare när alla förstod varandra. Helt onödiga kostnader kunde alltså undvikas, och det blev ingen prestige när man fattade beslut och kom överens eftersom det var - en oberoende och neutral part - som lagt fram förslagen. Det var trevligt att höra ministerns svar att man inte behöver vara orolig. Jag skulle dock vilja ställa en fråga. Att ni föreslog en minskning av anslagen måste ju ha föregåtts av en tanke. Den tanken har man gärna innan man föreslår en minskning av anslagen. blev det ingen minskning, men ministern säger att det finns en plan. Då tycker jag att det kanske vore på sin plats att , några månader efter att regeringens budgetproposition inte gick igenom, förklara lite grann vad som är en del av planen. Vad är det som gör att vi inte ska vara oroliga för språket? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tackar för deltagande i debatten. Jag tror att vi är helt överens i kammaren om att det finns en fråga om att bevaka det svenska språkets ställning. Jag tror att det är otroligt viktigt för vårt samhälle och utvecklingen på många olika områden. Det finns dock även näringspolitiska och ekonomiska argument för detta, kopplat till export och vårt utbyte med andra länder. Vi vet att vårt språk påverkas av influenser från andra länder. Så har det alltid varit, men i takt med att vi blir alltmer beroende av handel och utbyte med andra länder blir frågan om svenska språkets ställning och korrekthet i språket allt viktigare. Jag tror också att vi som sysslar med politik och som jobbar med språket var och - - vet hur stor skillnad det kan vara om man ersätter ett språkbruk med ett annat och vilken effekt det kan få i budgethänseende eller för framtiden. Jag tror alltså att vi känner till språkets betydelse, men jag tror inte att alla känner samma engagemang i de här frågorna som vi brett politiskt i den här kammaren gör. är en viktig del av det arbete som sker på området. De är skickliga, och strukturen har funnits . Det har gjorts utredningar tidigare, vilket det hänvisades till. Det som hände, vilket hänvisade till, var att den nya språklagen kom 2009. Jag tror att vi välkomnar att det blev en tydligare språklag som också gav myndigheterna ett tydligare ansvar att jobba med att terminologi inom olika fackområden ska finnas tillgänglig, användas och utvecklas. Det är väl här man ser på vilket sätt samarbetet kan utvecklas mellan myndigheter och och andra aktörer som har detta ansvar i samhället. Där tror jag att det finns saker och ting att göra för att utveckla verksamheten, och jag tror att vi ska se om det går att göra en sådan översyn för att stärka verksamheten. Det handlar inte om att försvaga den utan om att utveckla den. Jag tror att en översyn kan hjälpa oss att komma vidare i det arbetet, och inte minst egna åsikter om och idéer på det här området kommer att spela väldigt stor roll. De har nämligen kunskap på området; de ser vad som fungerar och även var det inte riktigt fungerar optimalt och vad man skulle kunna göra annorlunda . Det blir alltså viktigt i arbetet. Jag ser därför fram emot att vi, när vi nu gör tydligt att vi inte gör en justering av anslagen utan ger tid att titta på frågan, har möjlighet att få ett bra beslutsunderlag. Då kan vi diskutera tillsammans, säkert i den här kammaren framöver, hur vi kommer vidare i de här frågorna. Jag tackar återigen näringsministern för tydligheten. Det känns betryggande att få de här beskeden, men jag vill ändå komma med några synpunkter och medskick till det kommande arbetet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag kan fortsatt känna någon form av oro för att en utredning av skulle kantra över till att bli en traditionell utredning avseende enbart organisation och ägarskap. Jag skulle se det som ytterst olyckligt. TNC:s stora betydelse skulle förtvina om TNC skulle försvinna in i någon form av myndighetifiering, så att säga, Om TNC skulle stoppas in i en myndighet och bli en del av Myndighetssverige tror jag att vinsterna för TNC som fristående enhet skulle försvinna. Det går inte att nog betona, som näringsministern är inne på, kopplingen till statsapparaten, till offentlig sektor och så vidare men också till den akademiska världen och näringslivet. Jag skulle vilja se en utredning som mer fokuserar på värdet av TNC i integrationsarbetet. Vi vet hur svårt det är med validering av kunskaper och utbildning samt vägning av ord och begrepp, framför allt när det gäller människor som kommer från länder utanför . Där blir gemensamma språktermer näringsdrivande. Vi är helt överens om att det här är väldigt grundläggande och viktiga frågor. Jag skulle också vilja se en fortsatt utveckling av e-myndigheterna som alltmer kräver standardiserade termbanker och arbete med dessa. Som gammal hälso- och sjukvårdspolitiker kan jag inte nog betona hur gräsligt svårt arbetet med gemensamma journaler över hela landet är och hur viktiga termerna och sökbarheten i databaser är. Det vore självfallet intressant med ett breddat ägarskap av TNC utan att göra en större organisationsförändring. Varför inte med Kommuner och Landsting, handelshögskolorna, medtech-branschen och kanske med ett aktivt aktieägande av staten? Jag tackar näringsministern för svaret och är glad och nöjd att vi kan återkomma till den här viktiga diskussionen i god anda. Då vill jag passa på att tacka för en väldigt konstruktiv interpellationsdebatt med medskick och inspel. Jag är säker på att inte minst de vid själva kommer att vara aktiva i det här arbetet. De sitter på en unik kunskap, som jag sa förut, om vad som fungerar bra men också om det som kanske inte fungerar som det var tänkt. blev det en diskussion om som känner sig hotat och att det inte är en bra utveckling. är det kanske på alla områden en språkutveckling som inte går åt rätt håll och där alla aktörer inte tar ansvar för det som de skulle ta ansvar för, och samarbetet kanske inte fungerar tillräckligt bra. Jag tror att det vore bra att hitta former för samarbeten och nya konstellationer som gör att man kommer vidare i det här arbetet. Jag tackar för dagens diskussion och räknar med att interpellanten och även andra kommer att delta i diskussionen också framgent. Det känns gott att vi är helt överens om att vi inte ska underskatta mervärdet i en liten, snabbfotad och fristående verksamhet, att antalet intressenter behöver ökas liksom intresset för att köpa eller använda dess tjänster i många branscher och i delar av vårt samhälle. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Tack så mycket för debatten! Jag önskar näringsministern en trevlig helg. Överläggningen var härmed avslutad.