ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310196 · 2015-11-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:196 Studiehandledning på modersmål av (V) till Utbildningsminister (MP) Att en elev ännu inte behärskar svenska fullständigt får inte leda till att hen halkar efter i skolan. Därför är rätten till studiehandledning oerhört viktig. Om en elev har svårt att tillgodogöra sig undervisning på grund av att denne har ett annat modersmål än svenska har eleven rätt till studiehandledning på modersmålet. Det kan till exempel handla om att få hjälp med matten på det språk som talas i hemmet. Det finns dock ett stort glapp mellan denna tydliga rättighetslagstiftning och hur verkligheten ser ut. Enligt Skolinspektionens granskningar finns det många skolor som inte ens känner till studiehandledning som stödform. Skolinspektionen har också konstaterat att vid skolor som ändå erbjuder studiehandledning så utgår den inte alltid från elevens behov, utan mer från skolans rutiner. I en särskild rapport om utbildningen för nyanlända elever skriver man att ”särskilt stöd genom studiehandledning på modersmålet inte ges i tillräcklig kvantitet och kvalitet för att ge stöd för de nyanlända elevernas kunskapsutveckling". Det har även konstaterats av Skolinspektionen att många huvudmän har en väldigt snäv bild av vad studiehandledning innebär. Studiehandledningen sköts i hög grad av modersmålslärare som inte alltid har särskilda kunskaper i de ämnen som handledningen omfattar. Det finns enligt min mening en stor outnyttjad resurs i i form av människor som talar samma språk som de nyanlända eleverna, som har goda kunskaper inom olika områden och som därför kan vara en tillgång vid studiehandledning – även om de inte är utbildade lärare. Min fråga till utbildningsminister är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra situationen när det gäller studiehandledning på modersmål?
ip · H310197 · 2015-11-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:197 Åtgärder mot vargattacker av (M) till Statsrådet (S) I trakterna omkring finns gårdar med fårbesättningar av varierande storlek. Dessa sammanfaller med Sjundareviret, ett vargrevir. Området har drabbats av ett antal vargattacker. En av gårdarna, Molstaberg, är särskilt hårt drabbad och har fått besök av vargen vid tio tillfällen och förlorat många får. För att förhindra ytterligare vargattacker har ett antal insatser genomförts, inklusive skyddsjakt och vissa rovdjursavvisande åtgärder. Dessa har bevisligen inte varit effektiva, då vargattackerna fortsätter att inträffa. Skälet till att åtgärderna inte har varit effektiva beror till stor del på att den hjälp som i har erbjudit är begränsad och inte har tagit hänsyn till rådande förutsättningar. Som en följd av att man vid Molstaberg inte fullt ut har kunnat skydda fåren från de upprepade vargattackerna har i polisanmält djurägaren för brott mot djurskyddslagen. Fallet och de olika vändningarna har det rapporterats om i flera olika medier. Vi får utgå ifrån att frågan fortsatt kommer att uppmärksammas i medierna. Det är inte lämpligt att från politiskt håll föregripa rättsliga processer. Dock finns det skäl att fundera över lagstiftningens utformning, när privatpersoner och näringsidkare kan polisanmälas för situationer som ligger utanför den egna rådigheten. Det är orimligt att en djurägare som råkar ut för att få sina djur rivna av varg också ska riskera att straffas för det. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har regeringen för avsikt att förtydliga djurskyddslagstiftningen avseende hur tamboskap ska skyddas från rovdjursangrepp? Kommer regeringen att verka för att länsstyrelserna ska kunna ge bidrag för rovdjursavvisande åtgärder i preventivt syfte?
ip · H310198 · 2015-11-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:198 Effekter av att fasa ut sysselsättningsfasen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Under föregående mandatperiod har vi ofta och mycket hört ledande socialdemokrater säga att man har en bättre lösning för personer inom sysselsättningsfasen. Det var därtill ett vallöfte från den nuvarande regeringen att man direkt efter valet skulle fasa ut sysselsättningsfasen. gick, likaså våren, och har ännu ingenting hänt. har jag träffat ett antal sociala företag. De flesta av dessa jobbar med personer inom sysselsättningsfasen. Jag mötte en stor oro hos dessa viktiga aktörer, som sysselsätter ca 9 000 personer. Inte sällan personer som har stått mycket långt från arbetsmarknaden på grund av psykisk ohälsa eller missbruksproblem. Deras oro rör en osäkerhet: Vad kommer att hända med oss nu när regeringen ska ta bort sysselsättningsfasen? Och när regeringen försämrar och – där många sociala företag utför många tjänster – hur kommer det att gå för oss då? Detta lyfte jag fram i en debatt med arbetsmarknadsministern , som då lovade att ingen skulle behöva känna oro och hon försäkrade att människor inom sysselsättningsfasen skulle få arbete och utbildning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad konkret har skett på området sedan debatten ? Vad är det för jobb och utbildning som dessa personer kommer att få? Kvarstår ministerns svar om att de sociala företagen inte ska känna oro? Och i så fall, vad är ministerns besked till alla de företag som har påbörjat en avveckling av sina verksamheter?
ip · H310199 · 2015-11-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:199 Slopade skyddsvallar för ekonomi av (M) till Finansminister (S) När nuvarande regering tillträdde hade den högsta sysselsättningsgraden i EU. Dåvarande finansminister var också tydlig inför valet med att inga skattehöjningar på arbete var att förvänta. Inför vårbudgeten 2014 publicerade Alliansens företrädare en gemensam artikel i med det tydliga beskedet: ”Vi är tydliga med att det inte är aktuellt att höja skatten på arbete, eftersom det skulle innebära att färre får jobb. Starka skyddsvallar kan inte vila på sämre förutsättningar för fler i arbete. I stället fokuserar våra reformer på fler jobb och mer kunskap i skolan”. Finansministern och den övriga regeringen som följde efter valet har valt en helt annan väg för . I budgetpropositionen finner vi stora skattehöjningar såväl direkt på inkomst av arbete som arbetsgivaravgifter, särskilt riktade mot unga och äldre på arbetsmarknaden. De skyddsvallar som staten kan tillhandahålla för människor är i fara. När regeringen väljer att slopa överskottsmålet och kraftigt bygga ut bidrags- och transfereringssystemen utan några analyser av politikens långsiktiga effekter på skatteintäkterna från arbete, stavas den enda skyddsvallen utlandslån. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur arbetar ministern och regeringen för att skydd mot kommande kriser ska vara starkare än att staten behöver ta lån från utlandet?
ip · H310201 · 2015-11-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:201 Försämring av RUT-avdraget med anledning av obefintlig poolrengöring av (M) till Finansminister (S) Jag och mina kollegor har bett finansministern att motivera den lagändring som regeringen arbetat fram om att dra ned och till viss del slopa RUT-avdraget. Regeringens förslag står i bjärt kontrast till den verklighet som företagare inom branschen beskriver och de mätningar som exempelvis SCB och publicerat om RUT-avdragets ökande popularitet runt om i landet. En av förändringarna som vi diskuterat i kammaren rör huruvida människor ska tillåtas göra avdrag när de hyr in hjälp för rengöring av inomhuspooler. Regeringen väljer nu att ändra lagen för att just den tjänsten rengöring av inomhuspooler inte ska vara avdragsgill, med hänvisning till att den är för avancerad. I citerades finansministerns kritik som ”Rengöring av inomhuspool kan inte anses tillhöra hushållsarbetets kärnområden.” Jag är själv ingen expert på vad som ingår i hushållsarbetets kärnområden, inomhuspooler eller rengöringen av desamma. Faktum är att jag inte känner någon som har, eller har haft, en inomhuspool. När jag vände mig till ett av de största bolagen för hushållsnära tjänster i , svarade de mig att de inte kunde påminna sig att någonsin fått förfrågan om att rengöra en inomhuspool. Vid kontakt med om hur många inomhuspooler som finns i blev jag hänvisad till respektive kommun. I brist på tid att ringa samtliga kommuner, bad jag att undersöka hur många av inomhuspoolerna som rengjorts med RUT-avdrag. Även de svarade mig att vare sig antalet inomhuspooler eller avdrag för rengöring av dessa är siffror som de kan hitta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur har regeringens beredning av ärendet gått till? Hur ser regeringens beredning ut av vad som ingår i hushållsarbetets kärnområden och vilken påverkan på de totala RUT-avdragen bedömer finansministern att den här lagändringen kommer att ha?
ip · H310203 · 2015-11-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:203 Livet på landsbygden av (M) till Finansminister (S) Vår nuvarande landsbygdsminister har beskrivit regeringens budget som en framgång för alla som lever på landsbygden i . På regeringens hemsida kan vi läsa att statsrådets målsättning är att "det ska vara attraktivt att bo och jobba på landsbygden." På landsbygden finns ingen tunnelbana och inga pendeltåg. Mellan många orter finns över huvud taget inga kollektiva färdmedel. Det är helt enkelt inte möjligt att ta sig till och från sin arbetsplats, till barnens fotbollsträning eller ens till grannen, utan bil. Därför drabbas människor som lever utanför svenska städer och tätorter särskilt hårt, när nu regeringen föreslår ökat skatteuttag på bensin och diesel. Och därför ter sig landsbygdsministerns uttalande väldigt märkligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Håller finansministern med sin statsrådskollega om att det ska vara attraktivt att bo och jobba på landsbygden? Hur kan regeringens föreslagna höjningar av skatten på drivmedel sägas vara till gagn för människor som lever på landsbygden?
ip · H310204 · 2015-11-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:204 Överprövning av åtgärdsprogrammen av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Enligt EU:s vattendirektiv ska beslut om vattenförvaltningen för åren 2016–2020 fattas . För att beslut om åtgärdsprogrammen ska kunna fattas krävs omfattande analyser och avvägningar mellan olika intressen. Flera myndigheter och kommuner har därför begärt att regeringen ska fatta beslut i frågan. Det har regeringen tagit på sig att göra, men fortfarande med ärendet på bordet har inget gjorts. vattendelegation beslutade att skicka en hemställan till regeringen om att skjuta upp besluten . Flera andra vattendelegationsledamöter har uttryckt önskemål i samma riktning. Eftersom besluten om åtgärdsprogrammen innebär omfattande avvägningar mellan olika samhällsintressen och miljömål har såväl myndigheter som kommuner därför begärt överprövningen hos regeringen. Åtgärdsprogrammen kräver en grundlig analys och avvägningar mellan kostnader, konsekvenser och inte minst finansiering. I flera andra länder är det regeringen som fattar dessa beslut. Ministern har i tidigare interpellationsdebatter i ämnet lovat att återkomma med besked för att möjliggöra för vattendelegationerna att fatta beslut. Det är nu senare delen av november och tiden börjar bli knapp. Regeringen har ännu inte gett något besked om den begäran om överprövning av åtgärdsprogrammen som begärts av kommuner och myndigheter. Jag har fått svar från klimat- och miljöminister att regeringen har fått förslagen för prövning och att regeringen bereder frågan. Jag vill därför fråga ministern om hon och regeringen avser att göra en överprövning av de föreslagna åtgärdsprogrammen och om hon är beredd att skjuta på besluten som vattendelegation hemställt om.
ip · H310205 · 2015-11-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:205 Regeringens försämring av supermiljöbilspremien av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Omkring en tredjedel av inhemska utsläpp av växthusgaser kommer från transportsektorn. Att påskynda omställningen av den svenska fordonsflottan och minska utsläppen från transportsektorn är därför några av de viktigaste nationella klimatpolitiska prioriteringarna. Under Alliansens tid tog också omställningen av fordonsflottan fart, och understeg utsläppen från vägtransporterna nivå. Vägen till en fossiloberoende fordonsflotta är dock fortsatt mycket lång. I syfte att stimulera en ökad försäljning och användning av nya bilar med mycket låg klimatpåverkan införde alliansregeringen supermiljöbilspremien. kan den som köper en ny bil som släpper ut maximalt koldioxid per kilometer därmed få en premie på . Premien är tänkt att delvis kompensera för den merkostnad som det innebär att köpa en bil med så låga utsläpp. I praktiken är det laddhybrider samt rena elbilar som har så låga utsläpp som maximalt per kilometer. Försäljningen av supermiljöbilar har tagit fart. Antalet nyregistrerade supermiljöbilar ökade från 1 546 stycken 2012 till 4 657 . nyregistrerades 4 479 stycken vilket indikerar att omkring 6 700 supermiljöbilar totalt kommer att nyregistreras . Denna positiva utveckling äventyras med regeringens politik. I budgetpropositionen föreslår regeringen en kraftig försvagning av supermiljöbilspremien. Regeringen föreslår att premien för laddhybrider halveras , från per bil till . Regeringens förslag riskerar att bromsa försäljningen av supermiljöbilar och därmed sänka tempot i omställningen av fordonsflottan som man skapar ryckighet på marknaden då man plötsligt ändrar villkoren för premien. Med anledning av ovanstående har jag följande frågor till klimat- och miljöminister : Är det ministerns önskan att det säljs färre laddhybrider eller varför vill hon göra det dyrare att köpa en laddhybrid? Supermiljöbilspremien planeras att ersättas av ett så kallat bonus–malus-system vilket det råder stor politiskt enighet om. Hur ser ministern på att dagens stödsystem kraftigt förändras och att miljöbilsmarknaden får ändrade villkor när ett helt nytt system ska införas om bara ?
ip · H310207 · 2015-11-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:207 av (M) till Statsrådet (S) Under en och meddelades två beslut som berör rovdjurspolitiken i hela . Först kom länsstyrelserna i mellersta förvaltningsområdets beslut om licensjakt , vilket var glädjande. Sedan meddelade den så kallade samarbetsregeringen bestående av Socialdemokraterna och att den kommit överens om att återgå till ett system där jakten på varg återigen ska kunna överklagas av vem som helst till förvaltningsdomstol. Detta inkluderar inte bara dem det berör i närområdet utan även organisationer som ofta är medlemsbaserade utanför rovdjursområden. Därmed är risken nu överhängande att licensjakten av varg 2016 kommer att fördröjas på ett sådant sätt att kan gå i stå. Jaktperioden är relativt kort och överklagandeprocessen ofta lång och utdragen, något vi vet av erfarenhet. I finns sex vargrevir, och antalet individer ökar stadigt. Det är procentuellt sett många fler än vad som finns i de flesta län och positionerar mitt hemlän i Sverigetoppen avseende vargtäthet. Med en utebliven jakt vet vi att en ökning av antalet vargar kommer att ske mycket snabbt , och skador på såväl tamdjur som sällskapsdjur i området kommer att öka. Jag oroas därför av den uppgörelse som Socialdemokraterna och har träffat. Beskedet går dessutom rakt emot vad landsbygdsministern har sagt. Det sätter även beslut om en vargstam på 170–270 individer ur spel. Om Socialdemokraterna och landsbygdsministern vill så finns en majoritet i för vargjakt, men tydligen är det och som styr regeringen i jakt- och landsbygdsfrågorna. Detta oroar inte bara mig utan även stora delar av befolkningen. Oavsett hur stor vargstammen kan komma att bli är regeringens pingpongpolitik djupt oroande. Bristen på trovärdiga och långsiktiga beslut hindrar både förvaltning av våra vilda djur och de arbetstillfällen vi alla vill ha på landsbygden, då oron för att inte kunna hålla en hög djurvälfärd är stor. Hela acceptansen för den svenska rovdjurspolitiken som vi tillsammans kämpat för att uppnå riskerar nu att ställas på ända och skjutas i sank. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att arbeta för en genomförbar licensjakt ? Hur avser statsrådet att upprätthålla förtroendet för svensk vargpolitik när regeringen kommer med dubbla budskap?
ip · H310208 · 2015-11-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:208 Regionala flygplatser av (M) till Statsrådet (S) Återigen har såväl som beslutat sig för att granska den offentliga finansieringen av regionala och kommunala flygplatser. I finns i grunden två typer av flygplatser: de statliga flygplatserna, som ägs och drivs av Swedavia, och de regionala/kommunala flygplatserna. De av Swedavia ägda flygplatserna berörs inte av granskningen. har meddelat att man inte anser att det ska vara tillåtet att ge stöd till flygplatserna, såvida de inte anses vara livsnödvändiga för en ort eller region, så kallade services of general and economic interest, SGEI. Även utreder SGEI-kriterierna på uppdrag av regeringen, vilket fördyrar och komplicerar processen ytterligare för flygplatserna och dessutom inte ligger i linje med EU:s uppdrag. Enligt vad jag erfarit har svenska domstolar och myndigheter inte heller lagstadgad rätt att fatta beslut i dessa frågor. förutsättningar ser ju såklart annorlunda ut jämfört med många andra EU-länders, såväl vad gäller läge som storlek och avstånd. Det är därför viktigt att får god information om våra förutsättningar och betydelsen av flygplatser för vårt lands olika delar. Regeringen har till synes varit tyst i denna fråga, vilket är oroande då ett aktivt påverkansarbete från regeringen är av yttersta vikt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vad har statsrådet och regeringen gjort, vad gör statsrådet och regeringen samt vad avser statsrådet och regeringen att göra framgent för att säkerställa att även hädanefter kan bedriva den för hela landet så viktiga flygplatsverksamheten lokalt och regionalt? Anser statsrådet och regeringen att de så viktiga regionala flygplatserna bör finnas även ?
ip · H310209 · 2015-11-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:209 Starta-eget-bidraget av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Trösklarna in på arbetsmarknaden är höga, och många ungdomar har svårigheter att komma i jobb. Det är därför angeläget att skapa fler vägar in på arbetsmarknaden. En sådan väg in kan vara att starta sitt eget företag. Starta-eget-bidraget, eller ”stöd till start av näringsverksamhet”, som programmet egentligen heter, är ett sätt för staten att hjälpa arbetslösa att komma igång med ett eget företag. Det är det arbetsmarknadspolitiska program som gett bäst resultat sett till andel i arbete efter avslutat program. Flexibiliteten i fråga om vilka som kan söka bidraget har ökat . Målgruppen har breddats. I regel gäller en åldersgräns , men det finns flera undantag. Personer inom jobbgarantin för ungdomar som fyllt har bland annat fått möjlighet att söka bidraget. Även personer som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan ta del av stödet. Men om man bara fyllt måste man ha särskilda skäl för att kunna söka bidraget. har gett regeringen till känna att även unga ska ha möjlighet att ta del av stöd till start av näringsverksamhet, så länge de först genomgått en fullständig gymnasieutbildning (även där kan undantag göras). Än har dock inga sådana förändringar skett. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta när det gäller åldersgränsen för starta-eget-bidrag?
ip · H310210 · 2015-11-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:210 Jakt- och vargsituationen i av (M) till Statsrådet (S) Rovdjurspolitiken har varit en aktuell och omdebatterad fråga . Särskilt har jakten på varg varit uppe till diskussion, och alliansregeringen gjorde flera reformer på området för att få till stånd en bättre rovdjursförvaltning, vilket också innefattar skyddsjakt såväl som licensjakt. Den nuvarande regeringen har beslutat att ändra rådande politik och vrida tillbaka klockan till tiden då allmänt överklagande till förvaltningsdomstolen, och därmed också ett sannolikt stopp av vargjakten, gällde. Genom att Socialdemokraterna i regeringen lägger sig platt för i denna fråga är det rimligt att tro att resultatet kommer att bli detsamma som tidigare, då liknande överklaganden försenade vargjakten kraftigt. Då den tillåtna jaktperioden på varg är mycket kort riskerar en sådan förändring att få stora direkta effekter på vargjakten och rovdjursförvaltningen. Den svenska vargstammen ökar, och landets vargar är ojämnt fördelade över landet. I finns närmare hälften av den svenska stammen, ca 180 individer. Vi är Sverigeetta i vargtäthet. Det är en situation som inte är långsiktigt hållbar och som riskerar att undergräva det förtroende som byggts upp för rovdjurspolitiken. Om ingen jakt äger rum innebär det med de föryngringar som sker att den befintliga vargstammen snabbt kommer att öka. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att licensjakten 2016 ska bli av och för att den framgent inte ska försenas och förhindras genom omfattande överklaganden?
ip · H310211 · 2015-11-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:211 Jobbstimulans i etableringsersättningen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Drivkrafter är viktiga för att fler människor ska komma i arbete. När etableringsreformen genomfördes infördes en jobbstimulans som innebär att den som har arbete som en aktivitet i sin etableringsplan får behålla etableringsersättningen utöver sin lön . För att ytterligare öka drivkrafterna till jobb föreslår en ökad etableringstid till och i samband med detta att tiden då en person kan få etableringsersättning som denne har ett jobb utökas från till . Detta för att det ska löna sig att arbeta. Regeringen vill i stället ta bort jobbstimulansen i etableringsersättningen. Hur den politiken är förenlig med fler jobb och minskad arbetslöshet är svårt att se. Särskilt anmärkningsvärt är att detta sker mot bakgrund av att regeringen lovat att alla reformer ska vägas mot om de bidrar till fler jobb eller inte. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsministern: Hur leder ett borttagande av jobbstimulansen i etableringsersättningen till bättre incitament för arbete, enligt arbetsmarknadsministern?