ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H31072 · 2015-10-12 00:00:00 — Interpellation 2015/16:72 Högre utbildning av (M) till Finansminister (S) har publicerat en studie över akademiska studiers påverkan på livslöner som visar att den genomsnittliga lönsamheten för alla akademiska utbildningar i är . Det finns dock stora skillnader mellan de mest lönsamma och de minst lönsamma utbildningarna. De som har sämst lönsamhet har ett minusresultat på , medan de som lönar sig bäst har en lönsamhet på . Många av de akademiska utbildningarna lönar sig alltså inte ekonomiskt jämfört med en gymnasieutbildning. De som går dessa utbildningar kan förvänta sig ekonomisk förlust över livet. Till förlorarna hör många av lärare. Vi moderater menar att det här är ett stort problem. Vi tycker att det är viktigt att utbildning lönar sig så att människor känner sig motiverade att avstå lön och i stället ta lån för att klara sitt uppehälle . Det är viktigt att utbildning lönar sig så att unga med olika social bakgrund vågar ta steget in på högskola och universitet. Och det är viktigt att människor som känner att de hamnat fel i arbetslivet vågar skola om sig. Sacos studie visar att en genomsnittlig svensk akademiker har tjänat in sin utbildning genom högre lön , men vi ser att många byter yrke och arbetsplats under yrkeslivet och dessutom att många orkar och vill ha ett längre yrkesliv. satsar därför på ett omställningspaket för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning . Regeringens budgetproposition innehåller i stället stora skattehöjningar riktade mot just akademiker. Förslagen i budgetpropositionen gör att poliser, läkare och lärare får behålla mindre av sin lön och detta gör därmed högre studier mindre attraktivt. Man kan fråga sig om inte finansministern anser att åren på lärarutbildningen ska löna sig för svenska lärare? Det kan vidare ifrågasättas om finansministern vill att fler barn, vars föräldrar inte har en akademisk examen, ska välja att läsa vidare efter gymnasiet? Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur ser finansministern på att budgetpropositionens förändringar av skatteuttaget från människor minskar incitamenten för högre studier?
ip · H31073 · 2015-10-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:73 Utredning av välfärdstjänster av (M) till Statsrådet (S) tillsatte regeringen utredningen nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster, som leds av . uppmanade i ett tillkännagivande regeringen att ge utredningen alternativa direktiv i syfte att få på plats ett bättre regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster. Den utredning vi vill se – och som fattat beslut om – ska bland annat behandla tillståndsplikt med ägar- och ledningsprövning, kravställande och uppföljning av kvalitet samt skarpare sanktioner vid misskötsel. En utgångspunkt ska vara att det ska ställas likadana krav på både privata och offentliga utförare. I ett svar på skriftliga frågor av (M) och (M) uppgav civilminister följande: ”Tillkännagivandet aktualiserar många frågeställningar av komplex karaktär som analyseras inom . Regeringen avser att återkomma till i denna fråga.” Aktörer inom välfärdssektorn vittnar om att inriktningen på den utredning som regeringen tillsatte har inverkat skadligt på branschens utveckling, eftersom utredningens direktiv stakar fram en utveckling som gör det näst intill omöjligt för fristående aktörer att verka inom branschen och skapar stor osäkerhet. Det ändrade fokus för framtida eventuella förändringar som har tillkännagett för regeringen måste därför nu få genomslag i regeringens arbete. I takt med att den tidigare tillsatta utredningens arbete framskrider blir det än mer angeläget att regeringen anger när och hur tillkännagivande kommer att följas. De delar av uppdraget som gäller tillstånds- och auktorisationssystem och andra alternativ till offentlig upphandling samt skyldigheten att erbjuda vårdvalsystem i primärvården enligt hälso- och sjukvårdslagen ska redovisas så snart som . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När och hur avser statsrådet och regeringen att tillmötesgå tillkännagivande om en utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster?
ip · H31074 · 2015-10-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:74 Tonåringar i lågstadiet av (M) till Utbildningsminister (MP) Många nyanlända elever som ska beredas plats i svenska skolor är en utmaning för de flesta kommuner. Det är glädjande att regeringen är överens med Alliansen om vikten av en bra kartläggning av nyanlända elevers kunskaper. Det förutsätter att alla elever efter kartläggning sedan får undervisning anpassad efter deras kunskapsnivå. I en intervju i säger utbildningsministern att det är rimligt att elever utan skolbakgrund placeras i lågstadiet oavsett ålder. Min fråga till utbildningsministern är hur han tänkt att det ska fungera i praktiken.
ip · H31075 · 2015-10-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:75 Jobben i exportindustrin av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringens jobbsatsningar baseras på en utbredd bidragspolitik. Höjningen i a-kassan är bara en åtgärd av många i ledet av detta. Men detta kostar pengar, och tyngden av den kostnaden ligger på jobben och företagen. Regeringen har föreslagit skattehöjningar på , och av dem slår mot jobb och företagande. som näringsminister använder uttryck som ”exportoffensiv” ökar energiminister kostnaderna för exportindustrin genom höjningen av effektskatten. Enligt energiministern skulle en höjning av skatten på termisk effekt, den så kallade effektskatten, öka energikostnaderna med ett öre . För industrin, och i synnerhet den elintensiva industrin, blir kostnaderna påtagliga som en konsekvens av detta. exportindustri prövas allt hårdare, eftersom den internationella konkurrensen ökar ihop med den internationella prispressen. Om industrier och export belastas med ökade kostnader försvinner jobben. Mitt hemlän, , har en stark historia av basindustri. Skogs- och järnindustrin är alltjämt en mycket viktig del för såväl den värmländska som den svenska tillväxten och våra jobb. Jag är därför starkt oroad över regeringens kraftiga kostnadsökning för våra företag och inte minst gällande den energiintensiva industrin. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Vilka arbetsmarknadspolitiska bedömningar gör arbetsmarknadsministern med anledning av dessa ökade kostnader för industrierna?
ip · H31076 · 2015-10-15 00:00:00 — Interpellation 2015/16:76 E-sportens möjligheter till likvärdiga utbildningar av (C) till Statsrådet (S) Det går inte att starta idrottsgymnasier på vilken grund som helst i . Det är i grunden rimligt, men det finns en hel del problem med det förfaringssätt som finns. Beslut om var idrottsutbildning vid riksidrottsförbund får anordnas och hur många platser de får omfatta fattas av . Beslutet fattas efter förslag från . Alla ansökningar om att anordna idrottsutbildning vid riksidrottsgymnasium granskas av . Det är endast idrotter som är representerade bland de specialidrottsförbund som ingår i som är aktuella i sammanhanget. Det går också att starta en nationellt godkänd idrottsutbildning och av 5 kap. 27 § gymnasieförordningen framgår att en utbildning där ämnet specialidrott ingår får godkännas som en nationell idrottsutbildning om den har en tydlig elitidrottskaraktär och ett etablerat samarbete med ett specialidrottsförbund som är relevant för utbildningen. Det är därför helt omöjligt att starta en utbildning på gymnasienivå utan att samtycker, eller åtminstone tycker att sporten är accepterad. Hur utbildningssystem ser ut beror alltså på en fristående organisations vilja. Det är naturligt för en sådan organisation att vilja begränsa antalet sporter som får chansen att ansöka om att bli medlemmar och det finns därför tydliga kriterier om förbund på olika nivåer med mera som måste uppfyllas. Speciellt nya former av organiserad sport har svårt att uppfylla detta. E-sporten är ett tydligt exempel, där det inte är relevant att tala om geografiska indelningar och lokala förbund. Det blir därför – på grund av gamla stelbenta regler, som upprätthålls av en utomstående aktör – omöjligt att starta e-sportutbildningar annat än som utökad kurs på gymnasienivå. Det finns redan nu ett antal skolor som gjort just så – alltså använder möjligheten till utökade kurser för att kunna ha e-sportsinriktning – men det är rimligt att e-sporten ges samma förutsättningar som annan sport för att kunna leva och verka inom utbildningsväsendet. E-sport är en stadigt växande folkrörelse med hundratusentals utövare, där möjligheterna att livnära sig på sin sport är betydligt större än i många andra sporter som finns som medlemmar i . Att ett medlemskap där ska hindra utbildningar från att startas hämmar inte bara e-sporten utan cementerar också gamla invanda föreställningar om vad som är accepterat och inte. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad kommer statsrådet att göra för att ge e-sporten samma förutsättningar som andra sporter att kunna starta utbildningar på gymnasienivå?
ip · H31077 · 2015-10-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:77 Ensamkommande barn som försvinner av (FP) till Statsrådet (S) Just nu kommer fler människor än till vårt land för att söka asyl. Det är en utmaning som ska mötas med medmänsklighet, ödmjukhet, beslutsamhet och ansvar. förpliktar oss att sätta barns bästa i första rummet. Just för att utmaningarna nu är extra stora är det särskilt viktigt att vi prioriterar barns skydd och säkerhet. Det finns dock alltför mycket som tyder på att vi inte gör tillräckligt. har fått kritik från både och för att vi gör för lite för att skydda de ensamkommande barnen. har omkring 300 barn försvunnit, enligt . försvann 347 ensamkommande flyktingbarn. Av dem hade 58 återfunnits. De flesta barn som försvinner är tonåringar, men det förekommer också att barn i förskoleåldern försvinner. Denna statistik bygger dock på barn som i något skede kommit till kännedom. kommer rapporter om att barn försvinner redan på i eller vid färjeterminalen i , innan de ens registrerats. Kunskapen om vad som händer med de försvunna barnen är begränsad, men både och en kartläggning från i pekar på att det förekommer att de utsätts för människohandel, dels för sexuella ändamål, dels för att utnyttjas i stöldverksamhet, tiggeri och tvångsarbete. Andra lever som gatubarn. En representant för socialjouren i säger att försvunna ensamkommande barn är ”ett utvecklingsområde”. Behovet är akut av särskilda, samordnade, insatser för att förebygga att barn försvinner och samlade insatser för att hitta dem. Det är också angeläget att de barn som kommer tillbaka följs upp, dels för att se om det finns mönster i försvinnandena, dels för att de som farit illa ska kunna få det stöd de behöver. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad gör statsrådet just nu för att förebygga att barn försvinner? Vad gör statsrådet för att på lång sikt förebygga att barn försvinner? Vad gör statsrådet för att försvunna barn ska hittas? Vad gör statsrådet för att återfunna barn ska följas upp?
ip · H31080 · 2015-10-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:80 avgasfusk av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) De senaste veckornas avslöjande om avgasfusk har lämnat efter sig fler frågor än svar. har det framkommit information om att i tekniska kommitté för motorfordon skulle ha motsatt sig de krav som kommissionen föreslagit i de kommande RDE-testerna. ska då ha ansett dessa faktorer som alltför ambitiösa, i gott sällskap av och . Instruktionerna kom från och . För en regering som ofta uttalar sig om att ta ansvar och visa ledarskap för världens länder och om att ska gå före och bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer kommer denna information som en stor överraskning. har dock själv sagt att den svenska linjen syftar till att påskynda införandet av nya strängare testmetoder. Mina frågor till klimat- och miljöminister är med anledning av detta: Hur ställer sig ministern till de utsläppsfaktorer, så kallade low conformity factors, som ingår i testerna som kommissionen föreslår ska gälla samt därefter? På vilket sätt lever agerande i den tekniska kommittén för motorfordon upp till klimat- och miljöministerns ambitioner om en förbättrad luftkvalitet för bättre hälsa och miljö?
ip · H31081 · 2015-10-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:81 Den akuta krisen för sjukvården i av (M) till Statsrådet (S) Ekonomin i är ordentligt ansträngd och har så varit . Vissa skattehöjningar har gjorts, men det har bara temporärt dämpat problemen. i har stora personalproblem, och många i personalen är missnöjda och säger upp sig, med följd att stafettpersonal behöver användas och då till dyrare kostnader. Socialdemokraterna i har kommit med ett förslag om att lägga ned i princip hela , ett förslag som debatteras hårt i hela länet. Denna nedläggning skulle få förödande konsekvenser för väldigt många människor och i förlängningen riskera en större avfolkning av en hel bygd. När det gäller frågan om likvärdig vård i hela landet är hälso- och sjukvårdslagen tydlig med att vård ska ges på lika villkor. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Om nedläggningsplanerna fullföljs skulle resultatet bli att väldigt många människor inte skulle få vård på lika villkor. Jag är medveten om att landstingen har en stor frihet och bär det huvudsakliga ansvaret för finansiering, organisering och utförande av hälso- och sjukvård och att de även ska tillse att alla invånare har tillgång till en god vård. Nedläggningar och centraliseringar är något vi ser i hela landet, vilket får till följd att medborgarna inte får en likvärdig vård. Detta är inte hållbart om vi vill att hela ska leva. Många av hälsocentralerna drivna av i har stor brist på läkare, med följd att stafettläkare måste användas. Detta ökar ytterligare på kostnaderna för . Denna problematik delar man med flera andra landsting. har ett högt antal läkare per capita, bland de allra högsta i världen. Ändå är det brist på många ställen. Många ställer då sig frågan i vilken utsträckning läkarna får möjlighet att ägna sig åt det som är deras primära uppgift. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa likvärdig vård i hela landet? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att problemet med det dyra utnyttjandet av stafettläkare ska upphöra?
ip · H31082 · 2015-10-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:82 Ett vinstförbuds förenlighet med av (FP) till Statsrådet (S) En majoritet av svenska folket ser mångfalden av aktörer inom välfärden som något naturligt. Att kunna välja mellan en fristående eller skola handlar som elev och förälder om att kunna välja en skola efter egen övertygelse om var man lär sig bäst. Att kunna välja mellan en privat och en offentligt driven vårdcentral handlar för många om att kunna välja ett annat alternativ om man inte är nöjd. Denna valfrihet riskerar att slås undan om regeringen förverkligar sina planer på de vinstförbud och vinstbegränsningar som för tillfället utreds i den så kallade . riskerar det att bli en dyr nota för skattebetalarna i form av skadestånd. presenterades en rapport som professor vid i tagit fram på uppdrag av organisationen . Slutsatsen från rapporten är att ett vinstförbud eller vinstbegränsningar inte är förenliga med , och det råder stor osäkerhet om de tänkta förslagen är förenliga med grundlagen. Rapporten pekar också på att det finns stora risker med vinstbegränsningar och att de juridiska problemen också riskerar att leda till omfattande skadestånd mot den svenska staten. Vi ska ha ordning och reda i välfärden, men det är inte detsamma som att förbjuda vinster. beslutade, efter initiativ från Alliansen, att den pågående utredningen ska kompletteras med att titta på regelförändringar som förbättrar möjligheten till kravställande och uppföljning av kvalitet och lämna förslag på konkreta sanktioner för välfärdsaktörer som inte lever upp till kraven. Enligt Alliansens initiativ ska dessutom utredningen analysera hur det kan skapas goda möjligheter för små och nya aktörer att starta och driva välfärdsverksamheter genom att föreslå åtgärder för att minska inträdes- och tillväxthinder. liberalernas utgångspunkt är att det behövs regler som säkerställer långsiktighet och kvalitet, men att det är helt fel väg att gå att begränsa eller förbjuda vinst. Ty om man enbart kan gå med förlust kommer ingen att vilja starta företag. Undersökningar visar också att den pågående utredningen av vinstförbud har skapat en våt filt över alla enskilda välfärdsverksamheter, där den stora osäkerheten om framtiden gör att viljan att investera är mycket låg. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Överväger statsrådet att besluta om ytterligare tilläggsdirektiv till med anledning av professor klargöranden?
ip · H31083 · 2015-10-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:83 lägsta arbetslöshet 2020 av (M) till Finansminister (S) Att vi ska ha lägsta arbetslöshet är en av regeringens skarpaste målsättningar. Men de förslag som regeringen lagt fram, bland annat höjda arbetsgivaravgifter för unga, höjt tak i a-kassan och sämre ROT-avdrag, har kritiserats för att de tvärtom kommer att förvärra arbetslösheten. Omkring 450 000 människor ska komma i arbete för att regeringens målsättning om den lägsta arbetslösheten i ska kunna uppfyllas. Men de förslag som kommit från regeringen ger i stället motsatt effekt och beräknas enligt minska arbetsutbudet med mellan 10 000 och 15 000 arbetstillfällen på kort sikt. Även har gjort en analys av förslagens effekter och bedömer att de kommer att bidra till en minskning med 25 400 jobb. I kören stämmer också in. Rådet har rapporterat att ingenting tyder på att regeringen kommer att nå sin målsättning om lägsta arbetslöshet. Vi moderater menar att det överordnade målet för svensk jobbpolitik inte ska ses som helt beroende av hur det går i andra EU-länder. Det viktiga för oss är hur många som faktiskt har ett jobb, inte huruvida det är relativt sett fler eller färre än i . Vi ser att våra demografiska utmaningar för välfärden, med en mindre andel av befolkningen i arbetsför ålder, inte går att möta utan att fler människor är sysselsatta. Därför sätter vi jobben främst på vår politiska agenda. Det gör inte vår nuvarande regering. I stället påtalar vi om och om igen att analys av de långsiktiga effekterna på sysselsättningen av regeringens förslag ännu saknas. En undersökning som lät göra visar i stället att åtta av tio svenskar – och en majoritet av Socialdemokraternas egna väljare – inte tror att arbetslöshetsmålet kommer att uppnås. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister om ministern och regeringen planerar att offentliggöra någon handlingsplan eller analys av hur målsättningen om lägsta arbetslöshet 2020 ska uppnås. Eller har ministern och regeringen helt enkelt inte räknat på hur många jobb som hotas av en tillväxtfientlig politik?
ip · H31084 · 2015-10-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:84 Lagstiftning och regelverk för den ökade drönartrafiken i luftrummet av (M) till Statsrådet (S) Marknaden för så kallande drönare – obemannade luftfarkoster – har ökat snabbt i takt med att tekniken blivit billigare och mer välutvecklad. Utvecklingen visar inga tecken på att avta utan snarare tvärtom då användningsområdena kan bli alltmer sofistikerade när tekniken utvecklas. Detta är i grunden positivt då tjänsterna kan skapa stora värden för vanligt folk, men situationen i luftrummet måste fortfarande fungera. Det är avgörande att vi aldrig kompromissar med säkerheten i luftrummet när olika sorters flygfarkoster ska samsas om utrymmet. Regelverken måste vara tydliga, enkla och kunna garantera säkerheten för både människor i luften och på marken. Det finns därutöver ett behov av att låta tekniken fortsätta att utvecklas så att samhället kan ta del av de nyttor som skapas. Vanliga hobbyflygare som köpt en drönare i en elektronikaffär och flyger i trädgården eller i en park har oftast liten eller ingen koll på vad som är och inte är en kontrollzon i luftrummet. De flesta föreställer sig inte att det rimligen kan vara olagligt att flyga drönare i en park i för att tornet på – på andra sidan staden – har ansvar för att kontrollera även det luftrummet. lade upp en karta på sin hemsida där UAV-flygare enkelt kan se var zonerna ligger. Men tyvärr är den relativt okänd bland de flesta som köpt en drönare och inte är medlem i någon hobbyflygarklubb. Enligt de kontakter jag har haft med är antalet stängningar av flygplatser onödigt många eftersom en stor andel av incidenterna inte inneburit någon reell risk för den vanliga flygtrafiken. Det finns flera möjligheter att skapa bättre förutsättningar för att drönare och annat flyg bättre kan samsas i luftrummet men det krävs politiska initiativ. De processer som finns på internationell nivå kommer att ta tid och har här en möjlighet att bli ett föregångsland. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Avser statsrådet att uppdra till Transportstyrelsen att se över reglerna för separation i luftrummet för att möjliggöra för drönare och annan flygtrafik att samsas i luften på bättre villkor? Avser statsrådet att uppdra till Transportstyrelsen att se över utformningen av de kontrollzoner som finns runt våra flygplatser så att endast det luftrum som måste kontrolleras omfattas av zonerna? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förbättra svensk lagstiftning och regelverk innan de internationella överenskommelserna finns på plats så att kan bli ett föregångsland i drönarfrågan?
ip · H31085 · 2015-10-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:85 Tvärförbindelse av (M) till Statsrådet (S) Under ett flertal år har den så kallade Södertörnsleden varit ett prioriterat projekt som ansvarat för att det ska genomföras . Tyvärr överklagades projektet och på grund av juridiska teknikaliteter måste nu göra om planeringen och projektet riskerar att bli avsevärt mycket dyrare. Tvärförbindelse som är efterföljaren till Södertörnsleden är i sin sträckning oerhört angelägen för att hela , men främst de södra delarna, ska kunna fortsätta att utvecklas. Som en förlängning på Förbifart kommer Tvärförbindelse att binda samman de tre transportstråk som går söderut från i form av /E20 parallellt med tunnelbanans röda linje, stambanan parallellt med och Nynäsbanan parallellt med . Denna sorts tvärförbindelser skapar nödvändiga nya resvägar och stärker arbetet med att skapa en flerkärnig region. När den nya hamnen i kommit till stånd och tusentals ton gods ska transporteras vidare ut i landet kommer inte att klara trycket om Tvärförbindelse inte är på plats. Att köra genom den överfulla är inte ett alternativ under många tider och kvar finns alternativet att åka genom villaområden i eller längs krokiga och underdimensionerade vägar genom och Vårsta. är en expansiv del av som måste få fortsätta att växa . För att bostadsbyggandet ska kunna ta fart och hänga med i regionens utveckling, som drivs av en god tillväxt och inflyttning till länet, måste Tvärförbindelse komma på plats. Utan den begränsas växtkraften på och i som är ekonomiska draglok. Andra vägprojekt som har handlagts under denna regerings tid har försenats på grund av att olika statsråd har haft olika uppfattningar om huruvida de ska få fortskrida eller inte. Detta har orsakat kostnader för skattebetalarna i hundramiljonersklassen, kostnader som statsministern på direkt fråga i kammaren väljer att förminska. Det är därför uppenbart att det finns skäl för oro även i fallet Tvärförbindelse . De berörda delarna av vars utvecklig och bostadsbyggande i stort beror på vägens tillkomst väntar så klart med spänning på huruvida statsrådets kollegor ska försöka sätta käppar i hjulet även för detta projekt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att Tvärförbindelse får full finansiering och en byggstart ? Har statsrådet haft samtal med sina regeringskollegor i syfte att säkerställa en problemfri hantering av projektet i ? Gör statsrådet bedömningen att regeringen kommer att vara enig kring genomförandet av projektet ?