· H210261 · 2015-03-03 20:16:14 — STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har frågat mig om jag avser att verka för att man i projekt lägger uppfarten vid industriområdet i stället för i närheten av boendemiljöer, om jag avser att verka för andra alternativ till den andra uppfarten i i närheten av och om jag avser att vidta åtgärder för att försäkra att framtida planläggningar av infrastrukturobjekt beaktar jämlikhetsperspektivet för en långsiktigt hållbar transportförsörjning. Många alternativ, intressen och krav har vägts mot varandra i den fysiska planeringsprocess som genomförts för Förbifarten. Syftet har varit att få en sammantaget så bra lösning som möjligt, inklusive så liten negativ påverkan som möjligt på människors hälsa och på miljön. Regeringen avser därutöver att återkomma med ett uppdrag till att komma med förslag på hur Förbifart kan anpassas för kollektivtrafik och hur närmiljöproblem som buller och lokala luftföroreningar, som vid anslutningspunkterna förväntas uppkomma, kan reduceras ytterligare. Den förra regeringen har beslutat om tillåtlighet enligt till den valda korridoren och med de tunneldelar som redovisat. Den förra regeringen har också avslagit överklagandena mot den fastställda arbetsplanen, som därmed vunnit laga kraft. Ansvaret för detaljutformning och genomförande av projektet ligger nu hos . Placeringen av trafikplats är vald för att E4 Förbifart ska ansluta till , som utgör en huvudgata i Akalla-Kista-området ända sedan området byggdes . Möjligheten att flytta trafikplats längre norrut, i höjd med /, har prövats men avförts då trafikplatsen kommer trafiktekniskt för nära trafikplats . Möjligheten att slå samman trafikplatserna och Häggvik har också prövats men avförts då anslutningar mot , Norrortsleden och norrut inte kan samordnas i en trafikplats eftersom vägarna ligger för långt ifrån varandra. Möjligheten att lägga hela vägsträckan vid i tunnel, alternativt att däcka över delar av vägen, har också studerats men avförts. Eftersom en trafikplats måste lokaliseras här för att kunna ansluta Förbifarten till lokalvägnätet kommer ramper och ramptunnelmynningar ändå att hamna i ytläge. Detta medför att miljökonsekvenserna inte förändras i sådan omfattning att det motiverar den ökade kostnad en förläggning av vägen i tunnel skulle medföra. Frågan om trafikplatsen i var uppe vid samråd med allmänheten som genomförde i samband med projekteringen. lät då göra en studie i syfte att ge klarhet om det var tekniskt möjligt och vilka konsekvenser en tunnellösning skulle få för trafikanter, boende, miljö, tidsplan, ekonomi med mera. Tunnelalternativet har fördelar när det gäller natur- och kulturmiljö och buller men skulle öka luftföroreningarna vid tunnelmynningarna, framför allt i men även i . Utredningen förordade det alternativ som gäller, det vill säga bro över trafikplats . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Därmed hoppas jag att fått svar på sina frågor. är emot bygget av Förbifart . Förbifarten hotar våra klimatmål på riksnivå på grund av de stora utsläpp detta vägkomplex är beräknat att stå för. Ett ytterligare problem med Förbifart är att man planerar för att bygga den på ett sätt som drabbar olika boendegrupper mycket olika. Planerna för Förbifart utgår från att den ska gå i tunnel den största delen av sträckan, men den kommer att gå ovan jord just vid och i närheten av , där det bor människor med lägre inkomster. Vägen kommer alltså att läggas i tunnel under , där det finns starka opinionsgrupper, men den kommer att gå i ytläge strax intill . Detta kommer att bli en av största trafikplatser, och den förstör närmiljön. Efter en kort tunnel kommer den upp i , tätt intill hyreshusen - igen där svagare opinionsgrupper bor. Befolkningen som bor i vill att vägen däckas över i och . Det har bildats en aktionsgrupp för detta som har enats om tre krav: Om Förbifarten trots alla invändningar byggs ska den dras i tunnel eller överdäckas just vid och . SL ska inte tillåtas att höja priserna för . Regering och riksdag ska förklara hur Förbifarten ska kunna bidra till att vi fortfarande kan nå målet om nettoutsläpp av koldioxid och andra växthusgaser eftersom klimatmålen riskerar att inte nås. Vi borde när det gäller en sexfilig motorväg kunna skona befolkningen i dessa områden, där många snarare reser kollektivt än med bil. Det är vanligt att bilvägar planeras att gå i markplan i områden där det bor låginkomsttagare. Detta fenomen visar sig runt om i världen i internationella studier. Det blir mycket tydligt att vi lever i ett klassamhälle. Jag ställde en sista fråga till infrastrukturministern om huruvida statsrådet tänker vidta åtgärder för att försäkra att man i framtida planläggningar av infrastrukturobjekt beaktar jämlikhetsperspektivet och en långsiktigt hållbar transportförsörjning. På denna fråga fick jag inte något svar. Eftersom det finns en stark tendens att så kallade starka opinionsgrupper ser till att det inte byggs vägar i deras områden borde det finnas en strategi för att planera så jämlikt som möjligt. Har infrastrukturministern någon tanke på hur vi kan komma till rätta med detta? Här behövs politiken. Vi behöver se till att vi får en jämlik trafikplanering där alla behandlas jämlikt. Vi måste kunna utforma ett samhälle med goda boendemiljöer för alla. Trafikplanerarna borde utbildas i att skapa jämlika förhållanden. En analys borde göras och mer pengar läggas på att lägga bilvägar i tunnlar även där låginkomsttagare bor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Detta drabbar barnen främst. I områden med lägre inkomster leker barnen oftare i närmiljön, och man har mindre möjlighet att ta sig därifrån. På somrarna är det många som inte har råd att åka på semester, utan de vistas i närmiljön. Det är därför extra viktigt att satsa på en god miljö just i dessa områden. Vi borde skapa harmoniska boendemiljöer för alla barn. Bara om politiken blir ett starkt redskap kan vi lyckas med detta då det behövs stark styrning och tydliga riktlinjer för hur trafikplanering kan ske utifrån ett jämlikhetsperspektiv. Jag håller med om vikten av att beakta jämlikhetssträvandena i alla typer av beslut. Det är lätt att bortse från eller glömma grupper som inte är röststarka eller som inte har starka lobbyorganisationer till sin hjälp. Därför är det viktigt att väga in jämlikhetsbegreppet oavsett om det gäller trafikplanering eller om det är andra större beslut man står inför. Hur påverkas olika grupper av beslutet? Vad kan man göra för att motverka negativa konsekvenser? kan man konstatera att en av de viktigaste åtgärderna för jämlik trafikplanering är att se till att vi bygger ut kollektivtrafiken. Vi vet att kollektivtrafiken nyttjas mer av dem som har sämre ekonomiska förutsättningar. Vi vet att möjligheten att förflytta sig och komma till jobb, skola och annat är särskilt viktig för dem som själva inte kan köra bil utan där kollektivtrafiken är den enda möjligheten. Vi ska arbeta för mer kollektivtrafik. Det ligger i regeringens planer när det gäller såväl stadsmiljöavtalen som tilläggsdirektiven till , utformningen av Förbifarten och det som sas i anslutning till besluten om denna att skynda på utbyggnaden av tunnelbanan i . Detta är naturligtvis en del av ett sådant arbete. kan vi konstatera att de riktigt stora luftmiljöproblemen finns i städernas innerkärnor, där partiklar och avgaser utgör ett allvarligt hälsoproblem. Riktigt så enkelt som att det alltid är människor som är mer socioekonomiskt utsatta som utsätts för trafikproblem är det nog inte. Det är oerhört viktigt att se till att det finns goda boendemiljöer i alla delar av vårt samhälle, såväl på landsbygd som i städernas innerkärnor och yttre delar. Men jag tror att det är att göra det lite enkelt för sig att använda Förbifarten som någon sorts uppskalat bevis för att det alltid sker sådant när man gör trafikplanering. Jag vill nog tvärtom påstå att trafikplaneringen, åtminstone från regeringens sida, utgår från ett jämlikhetsperspektiv. I grunden är det naturligtvis en hållbarhetsfråga. När vi talar om hållbarhet i alla tre perspektiv är jämlikhet en oerhört viktig del. Därför har jag för avsikt att de förslag som regeringen lägger fram tydligt ska ha det perspektivet också i trafikplaneringshänseende. Det är klart att alla drabbas av den luftkvalitet som biltrafiken bidrar med; det håller jag med om. Men studier visar att det oftare är stora motorvägar i närheten av områden där svaga inkomstgrupper bor. Om man åker runt i kan man själv se att det finns en tendens åt det hållet. Det är inte så jämt, men det finns en tendens. Det visar även internationella studier. Det blir lätt på det sättet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tycker att regeringen bör ligga på . Det låter lite bättre i ditt muntliga svar, , än i ditt skriftliga svar på frågan. Du sa att ni ska lägga fram ytterligare direktiv till om att de ska titta på hur man kan justera de här sakerna. Om jag förstod det rätt är det positivt om man vill göra det. Jag vill ytterligare trycka på vikten av detta. Buller påverkar vår hälsa negativt. Det ger inlärningssvårigheter, det kan ge sömnsvårigheter och det kan även påverka blodtrycket, enligt . Det är allmänt känt att ekonomiskt utsatta grupper i genomsnitt lättare drabbas av hälsoproblem. Enligt är de ekonomiska villkoren en av de mest avgörande faktorerna som påverkar vår hälsa. Det är därför så fel att vi utsätter dessa grupper för en högre belastning från bullerkällor. Det bästa vore fortfarande för de boende i om motorvägen i stället för att läggas på det här sättet lades ovan jord vid industriområdet i norra , längre bort från bostadsområdet. Man svarar att det blir för kostsamt. Man har haft råd att lägga vägen i tunnel nästan hela sträckan, men just här blir det för kostsamt. Det är ofta så att det blir för kostsamt just där det bor svagare opinionsgrupper, men där det bor starkare opinionsgrupper kan man kosta på sig. Det är en tydlig tendens. Just därför vill jag återigen trycka på att uppdrag borde innehålla tydliga riktlinjer och mål om hur vi ska få till en jämlik samhällsplanering där allas hälsa respekteras oavsett inkomstnivå. Man borde använda effektivare metoder för att samråda med de närboende och se till att alla lättare kommer till tals. I detta fall, med Förbifart , anser många närboende att de inte fick tillräcklig information . I den stressade vardagstillvaro som många har hann de inte reagera innan det var . De insåg för sent hur deras närmiljö skulle drabbas och hade därför inte möjlighet att delta i processen. Det borde ingå i strategi att arbeta ännu tydligare med information än vad man har gjort. Bilen tar också stort utrymme i landskapet, totalt sett. Ofta planeras det mer för trivsel för bilister än för människor som vistas i miljön. Det har varit en tradition långt tillbaka. Om vi skulle satsa mer på kollektivtrafik, vilket infrastrukturministern också påpekade, skulle vi kunna minska en del av de här problemen, såväl platsproblem som buller och utsläppsproblem. Det är synd att Förbifart gynnar ökad biltrafik i stället för att pengarna går till just kollektivtrafik. Det är tråkigt i sig. Det är svårt att tänka sig att vi kan stoppa bygget på något sätt. Men jag hoppas att vi över lag kan tänka över hur vi ska komma till rätta med problemen på lång sikt, satsa mer på kollektivtrafik och vara tydligare med de strategierna. Jag sa i mitt svar och jag vidhåller att när beslutet om att återuppta bygget av Förbifarten fattades aviserades också tilläggsdirektiv till . Dels ska möjligheterna för kollektivtrafikens framkomlighet förbättras i projektet, dels ska man titta på möjliga åtgärder för att minska buller och luftproblem i de områden som berörs. I samband med att beslutet om att återuppta bygget redovisades aviserade regeringen också en ökad satsning på tunnelbaneutbyggnad i . Däremot har inte fått några mer generella uppdrag i den riktning som efterfrågas. Det ingår redan i uppdrag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi behöver ha transportpolitiska mål som svarar mot precis de krav som ställer. Alla människors behov ska vägas lika i den här typen av avvägningar, och vi ska totalt sett ha en transportinfrastruktur som bidrar till hållbarhet. De politiska avvägningar som vi gör ska naturligtvis bygga på precis de principerna. Det kanske inte är i första hand som genom sina planeringsprocesser ska säkerställa att jämlikhet beaktas. Den frågan blir mest aktuell när vi gör våra politiska prioriteringar. Det låter mycket positivt att regeringen vill ha de målen i sitt arbete. Men jag tror att det behövs konkreta styrmedel för att nå fram. Det här är inte ett lätt arbete. Ojämlik trafikplanering sker utan att man tänker på det. Man anser att något är dyrt när det handlar om ett område där opinionsgrupperna är svaga, men det anses inte lika dyrt när det är starka röster som ropar. Det är naturligt att det blir så. Därför tror jag att det behövs ökad utbildning för tjänstemän, tydliga strategier för hur man ska tänka och tydlig planering för att nå fram till jämlik samhällsplanering. Det ligger säkert mycket i det. Jag tror att det gäller ganska många områden. Vi har också ett ganska omfattande och ambitiöst arbete när det gäller jämlik hälsa i . Och trafiken har sin del i det. men det handlar också mycket om tillgång till arbete, makt över det egna livet och samhällsutvecklingen och fler saker som inte är lika konkreta. I det korta perspektivet kan utbyggd infrastruktur ibland se ut att missgynna en viss grupp men bidrar faktiskt till att öka tillväxt och ge fler jobb, vilket i sin tur leder till ökad jämlikhet. Sambanden är alltså inte alltid enkla, och lösningarna är inte heller alltid enkla. Men behovet av att beakta frågorna i alla politiska beslut ställer jag definitivt upp på. När det gäller just det aktuella projektet har regeringen inte för avsikt att riva upp de beslut som är fattade eller göra om planeringen från början. Det som är laglighetsprövat och igångsatt ska fortsätta, och det ska färdigställas. Men har också fått i uppdrag att se om det går att förbättra framkomligheten för kollektivtrafiken och minska buller och luftproblem i anslutning till projektet. De planer som är genomförda ligger dock fast. Överläggningen var härmed avslutad.