ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210457 · 2015-03-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:457 Snusets hälsoeffekter av (M) till Statsrådet (S) EU:s tobaksdirektiv presenterades och utreds nu av regeringen med sikte på att utredningen ska vara klar . har ett särskilt undantag inom EU som slår vakt om rätten att sälja snus inom landet. Men har regeringen en ny inriktning gällande svensk snuspolitik, på uppdrag av folkhälsominister . I tilläggsdirektivet som statsrådet presenterade finns ett uppdrag att se över möjligheten till både exponeringsförbud och krav på neutrala förpackningar. Det är ett stort avbräck från den tidigare svenska traditionen att behandla snus som livsmedel, och något som kan komma att påverka konsumenters rätt till information negativt. Men framför allt är det osäkert vilka hälsomässiga effekter detta leder till. Tobaksbruket i ligger på samma nivå som i jämförbara länder. Men i är en betydande del av bruket förlagt till snus, inte rökning. Detta leder till en rad intressanta utfall. Bland annat är ett av de länder som har lägst antal tobaksrelaterade sjukdomar. Forskningen kan heller inte visa några starka samband mellan snus och vissa cancerformer, vilket gör förklaringen att snusande ersätter rökning mer trolig. Statsrådets intention må alltså vara god, men förslagets effekter kan anses vara hälsomässigt ologiska. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken forskning baserar statsrådet omläggningen i svensk snuspolitik på? Vilka hälsomässiga effekter är det man vill uppnå genom att begränsa snus, detta livsmedel som är bidragande till att sänka antalet tobaksrelaterade sjukdomar?
ip · H210458 · 2015-03-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:458 Större tydlighet om ryskt beteende i luftrummet av (M) till Utrikesminister (S) har vi sett ett antal olika incidenter där ryskt militärflyg flugit med avstängda transpondrar. Problemet med detta är att den civila flygledningen inte kan följa dessa militära plan med den radarutrustning som de har till sin hjälp. Därför utgör flygplan som flyger med avstängd transponder ett reellt problem för den civila luftfarten, och det har inträffat flera incidenter när civila plan har varit farligt nära kollisioner med militärflyg med avstängd transponder. Det är viktigt att regeringen är tydlig och korrekt när det kommer till att markera mot det ryska beteendet att flyga med avstängda transpondrar. Tyvärr har detta inte varit fallet då olika ministrar har lämnat olika besked. Efter incidenten i , där ett civilt plan som lyfte från var nära en kollision med ett ryskt militärt plan, sa utrikesminister att ”dessvärre är det inte ovanligt att även svenska plan har flugit utan transpondrar och det gör Natoplan också”. Försvarsminister uttalade däremot att det förekommer att svenska plan flyger med transpondern avstängd men inte alls i samma utsträckning som de ryska planen och att det sker under ordnade former. I samband med den senaste incidenten när svenskt militärflyg identifierade och följde fyra ryska stridsplan med avstängda transpondrar i närheten av och var det återigen olika besked från utrikesministern och försvarsministern. sa utrikesminister att det var ett regelbrott att flyga med avstängd transponder medan försvarsminister förnekade detta och endast menade att det är ett olämpligt beteende. Det är olyckligt att det kommer olika besked från regeringen när det gäller det ryska beteendet i luftrummet. Tyvärr skadar det trovärdighet, och det ställer även frågor om i vilken utsträckning ansvariga ministrar stämmer av fakta gentemot Försvarsmakten. I det säkerhetspolitiska läget vi nu befinner oss i med ett som agerar alltmer offensivt är det viktigt att med trovärdighet tydligt kan markera mot ett beteende som inte är acceptabelt. Mina frågor till utrikesminister är följande: Hur kan vara tydligare i de mellanstatliga relationerna med om ett korrekt uppträdande i det internationella luftrummet? Finns det en ordnad process där Försvarsdepartementet och stämmer av viktiga uttalanden som dem angående avstängda transpondrar sinsemellan, och har avstämning skett med Försvarsmakten för att försäkra sig om korrekt information om sakförhållandena?
ip · H210459 · 2015-03-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:459 Statsministerns besök i av (M) till Statsminister (S) Den 27–besöker statsministern . Under besöket kommer statsministern att ha möten med både premiärminister och president och medverka vid for i . Det är en svensk statsminister besökte , då med en agenda som främst fokuserade på miljö och klimat samt mänskliga rättigheter. har haft en stark tillväxt som också fått konsekvenser på miljön som det finns brister i rättsväsendet och respekten för mänskliga rättigheter. Min fråga till statsminister är. Vad är syftet och målet med resan och vilka frågor kommer statsministern att lyfta fram?
ip · H210460 · 2015-03-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:460 Statliga jobb på landsbygden av (C) till Statsrådet (S) Allt fler statliga jobb flyttar från landsbygd och glesbygd till stads- och storstadsområden. Bara har både och Arbetsförmedlingen aviserat att de ämnar centralisera och lägga ned ett antal kontor på landsbygden. Statliga myndigheters närvaro i hela landet är viktigt på många sätt. De utgör ofta en viktig bas för kvalificerade jobb på landsbygden, och de utgör en större andel av de lokala jobben än i stadsområdena och är en viktig signal om likvärdighet till de medborgare som bor och verkar på landsbygden. I regeringens budgetproposition aviseras att man ämnar tillsätta en utredning om landsbygdens framtid. För att vända denna centraliseringstrend är det av yttersta vikt att statens närvaro och statliga jobb i hela landet finns med i detta arbete. Mina frågor till statsrådet är: Hur ser statsrådet och regeringen på närvaro i hela landet som ett politiskt mål för myndigheterna i deras arbete? Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att myndigheter och statliga jobb finns kvar i landsbygd och glesbygd? Avser statsrådet att ta statliga jobb på landsbygd och glesbygd i beaktande i den utredning om landsbygdens framtid som han tidigare aviserat?
ip · H210461 · 2015-03-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:461 Högskolebehörighet av (M) till Statsrådet (S) Gymnasieskolan ska ta hänsyn till att ungdomar har olika mål, ambitioner och talanger. Vissa vill gå vidare till högskola medan andra siktar på jobb direkt efter gymnasiet. Alliansen har därför delat upp gymnasieskolan i två huvudinriktningar: en studieförberedande, som leder till högskolebehörighet, och en yrkesförberedande, som antingen leder till en examen i praktiska yrken eller till lärlingsexamen. Vi har även infört en modern lärlingsutbildning. För de elever som väljer att läsa yrkesprogram eller lärlingsutbildning har kravet på att läsa in högskolebehörighet tagits bort. Det ger mer fokus på yrkesämnena. Möjligheten att läsa in högskolebehörigheten finns givetvis kvar. Det handlar om att välja behörighetsgivande kurser inom ramen för det individuella valet eller att välja utökat studieprogram. Regeringen meddelade () att man vill utreda hur man kan återinföra den avskaffade högskolebehörigheten på yrkesprogrammen. Lågt intresse för yrkesprogrammen anförs som en av anledningarna. Min fråga till statsrådet är därför: På vilket sätt höjer vi, enligt statsrådets bedömning, yrkesprogrammens status och popularitet genom att tvinga alla elever att läsa in högskolebehörighet?
ip · H210462 · 2015-03-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:462 Att kalla diktatur av (FP) till Statsminister (S) sa i ett berömt tal i Lunchekot i att ”man bör kalla saker och ting vid deras rätta namn”. När SVT:s korrespondent frågar statsminister om är en diktatur valde statsministern att inte kalla vid dess rätta namn: diktatur. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsminister : Skadar det inte förtroende som humanitär stormakt när statsministern vägrar att kalla världens största diktatur vid dess rätta namn? Anser inte statsministern att det skadar förmåga att arbeta med demokratifrämjande insatser om statsministern inte kallar diktaturer för diktaturer?
ip · H210463 · 2015-03-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:463 Slopat gåvoavdrag av (KD) till Finansminister (S) Det civila samhället – med allt det ideella arbete som utförs i olika typer av frivilligorganisationer, föreningar och samfund – utgör en väldigt viktig del av . Det är ett viktigt komplement till både den offentliga sektorn och det privata näringslivet. Genom att stärka civilsamhällets självständighet från staten, exempelvis vad gäller finansieringen, så ökar friheten i . Det är därför mitt parti drivit frågan om en skattereduktion för gåvor till välgörande ändamål. Detta skatteavdrag infördes 2012 och har under den korta tid som gått varit en stor succé. var antalet personer som skänkte pengar till de av godkända gåvomottagarnaöver 760 000. Tillsammans skänkte dessa personer till den ideella sektorn. Vi kristdemokrater vill fortsätta att utveckla denna reform, dels genom att öka det avdragsgilla beloppet, dels genom att utöka definitionen av vilka typer av organisationer som kan godkännas som gåvomottagare. Att vänsterregeringen inte delar denna syn har framkommit med all önskvärd tydlighet. gick en promemoria ut på remiss från med förslag om att skattereduktionen för gåvor ska slopas . Samma förslag fanns med i regeringens budgetproposition , då med bland annat följande motivering: ”En avdragsrätt för gåvor till ideell verksamhet minskar också utrymmet för det samhälleliga stödet och ökar den ideella sektorns verksamheters beroende av enskilda personers förmåga och vilja att bidra.” Den rödgröna regeringen tycks med andra ord inte ha förståelse för vad det civila samhället är för någonting, att det bygger på just enskilda personers förmåga och vilja att bidra. Från den utgångspunkten är det dock lättare att förstå varför regeringen inte är villig att fullt ut stödja denna verksamhet. Om regeringen bestämmer sig för att gå vidare med förslaget om att slopa skattereduktionen för gåvor så vore det ett hårt slag för den ideella sektorn. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Varför vill finansministern aktivt ta bort en reform som enbart syftar till att stärka den ideella sektorns förmåga att hjälpa samhällets mest utsatta samt bidra till mer gemenskap och ökad meningsfullhet i landet? Hur har finansministern tänkt kompensera civilsamhället om skattereduktionen för gåvor till ideella ändamål slopas? Vad är enligt finansministern grunden för civilsamhället, om inte ”enskilda personers förmåga och vilja att bidra”?
ip · H210464 · 2015-03-25 00:00:00 — Interpellation 2014/15:464 psykologiska beredskap av (M) till Statsrådet (S) aggressiva agerande i har påverkat den svenska säkerheten på flera sätt. Utöver den ökade spänningen i vårt närområde pekar Säkerhetspolisen i sin årsbok 2014 ut som det största underrättelsehotet mot . Enligt är det flera länder som använder sig av olaglig underrättelseverksamhet i i syfte att inhämta information för att gynna det egna landet. Sedan krisen i har ökat sin olagliga underrättelseverksamhet i . I fall handlar det dock inte bara om att inhämta information om andra länder. En viktig del i den ryska hybridkrigföringen är landets informationskrigföring, där egenproducerad information sprids i syfte att underminera nyhetsförmedlingen i andra länder och desinformera människor i och utanför om förehavanden. Den ryska strategin innefattar bland annat heltidsanställd personal som kommenterar i sociala medier och nyhetskanaler som RT som sänder på engelska, spanska, franska och tyska. Med tanke på ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur bedömer statsrådet psykologiska beredskapför att möta underrättelsehotet och informationskrigföringen från Rysslandssida?
ip · H210465 · 2015-03-31 00:00:00 — Interpellation 2014/15:465 Jobb i mot jobb i av Boriana (M) till Närings- och innovationsminister (S) varslade 1 000 personer i om uppsägning. varslade 2 200 personer om uppsägning. Båda är ett hårt slag mot jobben och inte minst mot många kommuner, som och där varslar hela sin verksamhet. Dock tycks regeringens agerande vara olika i de båda fallen. Vid varslet från , där näringsministern var informerad i förväg, agerade han genom att tillsätta en central krisgrupp i . Vid varslet i var inställningen att detta i första hand är ett regionalt ansvar. Kommunen och regionen har förstås mycket att bidra med, men det vore önskvärt om regeringen hade samma ingångsvärde som med varslet på . Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Hur skiljer varslen sig åt på och på , enligt ministern? Varför agerar ministern med en central krisgrupp i det ena fallet, men pekar i det andra fallet på att det främst är regionens ansvar? Vilka åtgärder ämnar ministern vidta med anledning av varslen i ?
ip · H210466 · 2015-03-31 00:00:00 — Interpellation 2014/15:466 Bostadssituationen för asylsökande och flyktingar av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) sökte ca 81 000 personer asyl i . uppger att prognosen för antalet asylsökande är mellan 80 000 och 105 000 personer med ett huvudscenario på 90 000 asylsökande. av de asylsökande väljer anläggningsboende (ABO) och övriga eget boende (EBO). bodde totalt 52 674 personer i anläggningsboende, varav 10 000 med uppehållstillstånd i väntan på att bli kommunplacerade. bodde 24 179 personer i eget boende. För att möta behovet framöver behövs det enligt ytterligare ca 15 000 boendeplatser runt om i . Utmaningarna är således stora när det gäller såväl den akuta bostadsbristen för asylsökande som kostnaderna för mottagandet samt nyanländas möjlighet till etablering. föreslog flera åtgärder för att möta utmaningarna gällande bostadssituationen för asylsökande. Eftersom konsekvenserna av EBO är trångboddhet, flyttkaruseller och socialt utanförskap föreslår att dagersättningen tas bort för dem som väljer EBO. Det finns fall där tio till tolv personer trängs i en tvårumslägenhet. Oseriösa aktörer utnyttjar situationen, och handel med adresser förekommer. EBO leder även till att nyanlända koncentreras till vissa områden. Det tär på kommunernas förmåga och vilja att hjälpa. För att minska den akuta bostadsbristen föreslår att staten ska ge hyresgarantier för byggande av moderna modulbostäder med tidsbegränsade bygglov. Bostadsbristen ökar också statens kostnader för mottagandet då tvingas betala överpriser till privata aktörer som hyr ut bostäder. föreslår därför att ska ges möjlighet att själva äga och driva egna boenden för asylsökande. Efter förslag om modulbostäder har bostadsminister fört fram andra förslag om modulbostäder. Det förefaller dock som att regeringens förslag om modulbostäder har avgörande skillnader mot förslag, bland annat föreslås inte några hyresgarantier. Det finns dessutom skilda uppgifter när det gäller hur regeringen ställer sig till frågan om EBO. Integrationsminister är, enligt en intervju i , positiv till att slopa EBO-lagen men inte migrationsminister , enligt SVT. Samma osäkerhet råder i frågan om att tvinga kommunerna att ta emot asylsökande. Integrationsministern säger till : ”Vi behöver lagändringar för att säkerställa att alla kommuner tar sitt ansvar för flyktingmottagandet.” har vi inte fått något vidare besked om denna tvingande lagändring och vad regeringen tror sig uppnå med densamma. tror inte att tvång är den bästa lösningen på bostadssituationen. Vi jobbar hellre med kommunerna än mot dem. Jag vill därför ställa följande frågor till justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att uppnå med att tvinga alla kommuner att ta emot flyktingar? Avser ministern att vidta åtgärder för att förändra lagen om eget boende, EBO? Avser ministern att vidta åtgärder för att staten ska ge hyresgarantier för byggande av modulbostäder?
ip · H210467 · 2015-03-31 00:00:00 — Interpellation 2014/15:467 Varsel vid ABB i av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) meddelade ABB att de varslar 200 personer i när de flyttar sin verksamhet till och . De har enligt uppgift fått erbjudande om att ta med sin anställning till de aktuella länderna, men frågan är hur aktuellt det nu är. Automatiseringen, digitaliseringen och hård konkurrens från andra länder där arbetskraften är billigare samt mindre efterfrågan gör att går igenom snabba omställningar för tillfället. Storföretag i växer mer utomlands än i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern och regeringen att vidta för att skapa goda förutsättningar så att de som varslas hos ABB i snabbt ska kunna få nya jobb i ?
ip · H210468 · 2015-03-31 00:00:00 — Interpellation 2014/15:468 Varsel vid i av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) meddelade att de varslar 200 personer, varav 150 arbetare och 50 tjänstemän, i sin fabrik i utanför . På grund av av låg efterfrågan på papper väljer man att omstrukturera mer mot papptillverkning. Totalt arbetar 850 personer där. Automatiseringen, digitaliseringen och hård konkurrens från andra länder där arbetskraften är billigare samt mindre efterfrågan gör att går igenom snabba omställningar för tillfället. Storföretag i växer mer utomlands än i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern och regeringen att vidta för att skapa goda förutsättningar så att de som varslas hos i snabbt ska kunna få nya jobb?
ip · H210470 · 2015-03-30 00:00:00 — Interpellation 2014/15:470 Statlig verksamhet på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) beslutade att centralisera sin verksamhet till färre orter. Bland annat kommer verksamheten i att avvecklas. Beslutet följs av argumentet att ska finnas där det finns många företag samt tillväxt. Men då verksamhet till stor del är digitaliserad kan detta motiv ses som ogrundat, och den fysiska placeringen av personalen är i mångt och mycket oväsentlig för verksamhetens service och effektivitet. Landsbygden är beroende av jobben, och den statliga verksamheten är en viktig arbetsgivare på många platser runt om i landet. Det är därmed oroande när verksamheten flyttas från mindre kommuner till kommuner som redan har högre tillväxt. En utredning gjord av visar att som antalet statligt anställda har ökat 2004–2011 i hela landet, har antalet statligt anställda i glesbygdskommunerna minskat. Statlig service runt om i landet är av yttersta vikt för att människor ska kunna bo och verka var de vill. Genom att statlig verksamhet alltmer centraliseras hotas landsbygdens utveckling. Därmed vill jag fråga statsrådet vad som görs för att landsbygdskommunerna ska utvecklas och huruvida det är rätt väg att gå att flytta statlig verksamhet från glesbygd och mindre orter.
ip · H210471 · 2015-03-30 00:00:00 — Interpellation 2014/15:471 Lokaliseringen av verksamhet av (M) till Finansminister (S) beslutade att centralisera verksamheten till färre orter. I ska kontoret i läggas ned. Genomförs beslutet kommer verksamheten i att avvecklas. , som en statlig förvaltningsmyndighet, följer därmed inte beslut avseende verksamhetens lokalisering. I samband med beslutet om regionbildandet lovades att skulle vara i . Detta förändrades sedan till att garanterade att 30–50 tjänster, såväl kvalificerade som baspersonaltjänster, ska vara placerade i . Ett enigt skatteutskott instämde även i regeringens uppfattning att kravet på en godtagbar inomregional balans lämpligen bör tillgodoses genom att lokalisera annan verksamhet inom skatteförvaltningen till . Verksamheten i har fungerat väl, med en unik specialkompetens inom flera områden. Den arbetsplats med olika och utvecklande arbetsuppgifter som eftersträvar har minst lika goda förutsättningar att realiseras i som i någon annan större ort. En flytt kommer att innebära sämre närhet till och kontakt med för flera företagare i . Dessutom försvinner arbetstillfällen från de berörda orterna. Det ger av naturliga skäl upphov till oro. En flytt till en större kommun innebär också att kostnadsläget för exempelvis lokaler höjs jämfört med vad kostnaderna är i en mindre kommun. Dessutom innebär en flytt att de som är bosatta på orten tvingas till pendling, vilket i sig inte är ett bra miljöval. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till finansminister : Vad har finansministern och regeringen tänkt göra för att se till att följer de av tidigare fattade besluten om att ska finnas i ? Ser finansministern några nackdelar med att flytta bort fungerande verksamhet från mindre kommuner till större kommuner och också med risken för ökade kostnader för hyror och lokaler med mera? Är det finansministerns åsikt att verksamhet ska placeras i endast de större kommunerna?
ip · H210472 · 2015-03-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:472 Det ekonomiska läget i av (M) till Finansminister (S) Finansministern har som ekonomisk-politisk talesperson för Socialdemokraterna försökt sätta bilden av att den tidigare alliansregeringen misskött svensk ekonomi. Sedan hon tillträtt som finansminister har uttrycket ”ladorna är tomma” flitigt använts. har starkaste offentliga finanser. Frågan är då hur mycket finansministern uppskattar att regeringen spenderat för mycket. Studerar man de tidigare socialdemokratiska oppositionsbudgetarna under föregående mandatperiod summerar de till en positiv avvikelse mot den dåvarande regeringen på ackumulerat . S-budgetmotioner, avvikelse från Alliansen i : 2011: +4, 2012: +132, 2013: +4 928, 2014: +3 600, totalt: +8 664. Är det alltså denna skillnad som föranleder finansministern att dra slutsatsen att ladorna är tomma? I så fall är det rimligt att förklara varför den nuvarande regeringen beslutat att lägga fram en budget som i relation till den tidigare regeringens sista vårproposition minskar det finansiella sparandet med nästan 120 miljarder över mandatperioden. har dock finansministern valt att inta den diametralt motsatta positionen och i stället överge överskottsmålet. Det förvånar inte, mot bakgrund av att regeringen gått fram med förslag om att öka utgifterna på 120 miljarder över mandatperioden och att öka statsskulden med nästan 100 miljarder. Därför framstår den tidigare höga svansföringen minst sagt som uteslutande taktisk. Således vill jag fråga finansministern: Givet det läge befinner sig i nu – hur i lägre statsskuld och hur i lägre underskott skulle det enligt finansministerns uppfattning ha krävts för att de offentliga finanserna nu skulle ha bedömts som tillräckligt goda? Anser finansministern att det är trovärdigt att först kritisera Alliansen för att inte nå överskottsmålet, föreslå kraftiga utgiftsökningar som ökar underskotten och helt plötsligt överge samma överskottsmål?
ip · H210475 · 2015-03-31 00:00:00 — Interpellation 2014/15:475 Godkänd gymnasieutbildning av (M) till Statsrådet (S) Arbetsmarknaden förändras ständigt. På en alltmer kunskapsintensiv arbetsmarknad med ett försvinnande antal enklare jobb är en avslutad och godkänd gymnasieutbildning näst intill ett krav för att få ett jobb. Det är därför av största vikt att vi i har ett utbildningssystem som ger alla en bra grund att stå på, från förskola till universitetsstudier. Den dåvarande alliansregeringen tog de fallande kunskapsresultaten i skolan på stort allvar och genomförde flertalet genomgripande reformer för att vända utvecklingen. Det handlar om en ny lärarutbildning, en ny läroplan för gymnasiet och inte minst karriärvägsreformen för att nämna några. Till detta kommer Alliansens förslag i årets budget som gäller : mindre klasser, fler speciallärare och fler förstelärare. Nya siffror från visar att statistiken inte har förändrats nämnvärt , av eleverna slutar gymnasieskolan med vare sig gymnasieexamen eller studiebevis. Detta är en av skolans största utmaningar, och är något som får långtgående konsekvenser för den enskilda likväl som för samhället. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka är statsrådets förslag för att vända utvecklingen och därmed minska studieavhoppen, öka genomströmningen och att se till fler går ut gymnasiet med fullständiga och kompletta betyg, och när kommer dessa förslag i sådana fall att sjösättas?