· H210350 · 2015-04-17 16:01:32 — har frågat mig när kommissionen för jämlik hälsa kommer att tillsättas, om jag kommer att verka för att uppdraget till kommissionen ska inkludera frågor om genusperspektiv på hälsa och vilken sammansättning jag avser att kommissionen ska få. En kommission för jämlik hälsa kommer att tillsättas . Till grund för uppdraget ligger regeringens mål om att de påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation. Kommissionens huvudsakliga fokus ska vara hälsoskillnaderna mellan de olika socioekonomiska grupperna i samhället. Hälsoskillnader mellan kön ska genomgående uppmärksammas i arbetet. Kommissionen ska arbeta utifrån ett brett folkhälsopolitiskt perspektiv. Den kommer därför att behöva beakta faktorer som har betydelse för befolkningens hälsa inom flera områden. Det handlar till exempel om utbildning, arbetsmarknad och arbetsliv, fritid, miljö och hälso- och sjukvård men också om andra områden som kommissionen bedömer som relevanta för sitt uppdrag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är alltså hälsoskillnaderna mellan de socioekonomiska grupperna som kommer att vara kommissionens huvudsakliga fokus. Det är inte acceptabelt att skillnaderna mellan grupperna är så uppenbara nästan oavsett vilket hälsoutfall det gäller. Det är inte heller acceptabelt att medellivslängden bland lågutbildade i genomsnitt är kortare än bland högutbildade. Jämför man olika områden i till exempel hittar man ännu större skillnader. Att kvinnor i dubbelt så ofta som kvinnor i drabbas av hjärtinfarkt är bara ett exempel. Folkhälsan i är, särskilt ur ett internationellt perspektiv, mycket god och utvecklas fortfarande som helhet positivt. Men de socioekonomiska hälsoklyftorna finns också här hos oss och ser dessutom ut att öka. Om vi menar allvar med alla människors lika värde och varje individs rätt att utvecklas efter sina personliga förutsättningar är det också självklart att vi inte kan blunda för de klyftor som finns. Det stämmer väl överens med regeringens ambition att bygga ett starkt där människor håller ihop och varje persons potential tas till vara. är en feministisk regering. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att män och kvinnor ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. För att nå målet ska alla politiska beslut genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Därför ska kommissionen genomgående uppmärksamma hälsoskillnader mellan könen. Den ska också beakta skillnader mellan könen som inte i första hand kan förklaras av skillnaderna mellan de socioekonomiska grupperna. På så sätt kommer kommissionen även att bidra till arbetet för att nå ett jämställt samhälle. ger flera exempel på samband mellan olika levnadsvanor och hälsoskillnader mellan könen. Det är naturligtvis angeläget att allt folkhälsoarbete som syftar till att främja hälsosamma levnadsvanor också präglas av ett jämställdhetsperspektiv. är det i hög grad samma strukturella faktorer som bidrar till skillnaderna mellan mäns och kvinnors förutsättningar i allmänhet som också bidrar till dessa skillnader. Regeringens arbete med att bekämpa strukturer som hämmar utvecklingen mot ett mer jämställt samhälle är därför i högsta grad relevant även i detta sammanhang. För en feministisk regering är jämställdhetsperspektiv på hälsa en självklarhet. Det är därför positivt att detta är en fråga som prioriteras högt även av företrädare för andra partier i än regeringspartierna. Det är också bra att vi nu får möjlighet att föra en debatt om denna mycket angelägna fråga. Det här var en debatt som jag hade planerat i anslutning till . Men både statsrådet och jag har hopplösa almanackor, så därför blev det i stället. Det är egentligen ganska bra, för det här är en fråga som ska vara aktuell och inte bara kring . Varför tar jag då upp den här frågan? Jo, jag är delaktig i ett EU-projekt som handlar om att anlägga genusperspektiv på folkhälsofrågor - inte ett feministiskt perspektiv utan ett genusperspektiv, därför att i många sammanhang leder ordet "feminism" till ett fokus på bara kvinnor. Statsrådet talade om de oacceptabla skillnaderna i medellivslängd mellan olika socioekonomiska grupper, alltså mellan hög- och lågutbildade. Men män har kortare medellivslängd, och den skillnaden vågar vi nästan inte tala om, för då uppreser sig reaktioner väldigt tydligt från dem som kallar sig likhetsfeminister. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag har varit ordförande i som hade . Där kunde man så tydligt se att vi som kommer från den medicinska sidan tänker att det bara är att ta av folk kläderna så ser man en viss skillnad på män och kvinnor, och vi vet också att biologin spelar stor roll för resultatet av gjorda insatser. Men för en del upplevdes det som att vi gav argument till dem som vill diskriminera kvinnor i olika andra sammanhang. Det var en lite egendomlig debatt, men det var en verklighet, så det blev väldigt mycket fokus på kvinnors hälsa och om kvinnor var förfördelade inom hälso- och sjukvården. Vi hittade förfördelning och diskriminering, inte tu tal om det, och det är inte något konstigt att den här 1,6-miljonerklubben växte fram. Man fann att kvinnor inte fick samma effektiva behandling vid hjärtåkommor och så vidare, så det här är bra. Men det som det här lyfter fram så tydligt är att vi, för att det ska bli rätt för båda könen, måste ha ett genusperspektiv. Jag lyfte i bakgrunden till den här debatten fram rökning hos kvinnor och män. Det är lättare för män att sluta röka, och det har inte med snuset att göra, för det här är gjort i länder där det inte finns något snus på marknaden. Det är svårare för kvinnor av biologiska skäl, och kvinnor löper också större risk för lungcancer och hjärt- och kärlsjukdom. Äter man p-piller löper man dessutom högre risk att få blodpropp. Därför blir det extra viktigt att de förebyggande insatser som vi gör när det gäller att människor inte ska börja röka och att sluta röka tar hänsyn till att det är svårare för kvinnor att sluta röka än för män. Man får antagligen använda lite olika tekniker här. Det är viktigt att man har detta med i bilden i folkhälsoarbetet, och det var därför jag ville få fram att det måste med i kommissionens arbete. I nästa inlägg kommer jag att tala mer om klyftorna. tar upp en viktig fråga, vår folkhälsa ur ett genusperspektiv. Därför är det glädjande att den nya regeringen har noterat att det är en viktig fråga att arbeta med systematiskt och har på initiativ tillsatt en kommission. Folkhälsan i , som ni alla vet, utvecklas positivt för befolkningen som helhet. Men om man ska vara lite sarkastisk kan man säga att genusperspektivet visar, precis som sa, att män har kortare medellivslängd än kvinnor. Det är väl det enda som i princip är fördelaktigt för kvinnor på det här området. Alla vet ju att kvinnor är förlorare i hälsoutvecklingen. Jag vill också i den här debatten lyfta fram att vi ser ett allvarligt fenomen just , nämligen att ohälsan speciellt bland yngre människor ökar snabbare än bland äldre människor. Det gäller den psykiska ohälsan i form av självskadebeteende, speciellt bland tjejer. Vi vet också att folkhälsan har en viktig betydelse i en fördelningspolitisk modell. Vi vet att utbildningsbakgrund har en stor roll. Med en kort utbildningsbakgrund finns större risk för hjärt-kärlsjukdom, stroke, självmord och så vidare. Vi vet också att kvinnor som har kort utbildning, endast grundskoleutbildning, är den grupp som har den minst gynnsamma hälsoutvecklingen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Därför känns det bra och viktigt att vår regering nu satsar stort på utbildningsfrågorna för att höja kompetensen bland alla medborgare i vår befolkning. Vi vet också att generellt har socioekonomiska förhållanden stor betydelse för vår hälsa. Alliansens politik ledde tyvärr till att klyftorna i vårt land inte bara geografiskt utan även bland befolkningen har ökat. Det är bra om , som jag vet är genuint intresserad av frågorna och står för en mer socialliberal syn inom Alliansen, kan få med sig sina partikamrater på en annan fördelningspolitik. Jag tror att det är en viktig nyckel för att lyckas med hälsan . har, som sa, som mål att sluta de påverkbara klyftorna inom en generation. Tillsammans med en offensiv välfärdssatsning och en jämställdhetspolitik anser vi att det finns goda möjligheter att lyckas på området. Vi har en feministisk regering, och det lyser igenom i vår vårbudgetproposition. Tack än en gång, , för interpellationen. Ett nyckelbegrepp som jag tror att använde i sitt inlägg var just genusmedvetenhet, att vara medveten om de skillnader som finns och framför allt hur kvinnor och män bemöts inte minst inom hälso- och sjukvården. Som jag sa i mitt svar kommer kommissionens arbete att präglas av detta perspektiv. Det är en av de största orättvisorna och en av våra största utmaningar i det svenska samhället. Det är klart att det måste ingå i kommissionens viktiga arbete. En av poängerna med att tillsätta en kommission för jämlik hälsa är inte bara att vi behöver vidta åtgärder på en lång rad politikområden, inte bara att kommissionen behöver lägga fram förslag som inte bara är kortsiktiga eller för den delen medelfristiga utan också kan gälla på lång tids sikt, det vill säga en generations sikt. Poängen är framför allt att en kommission kan bidra till att öka medvetenheten om de ohälsoklyftor som finns, såväl socioekonomiska klyftor som klyftor mellan könen. Det är just medvetenhet som är ett nyckelbegrepp om vi ska komma till rätta med klyftorna. Även om vi har kommit långt i , och även om vi kan föra en debatt som kanske för inte särskilt länge sedan skulle ha ansetts vara elitistisk och något världsfrånvänd, att diskutera genusperspektiv på folkhälsa, vet vi att vi inte har kommit tillräckligt långt. Det bemöts fortfarande av brist på förståelse när partikamrater till mig, eller åtminstone åsiktsfränder, till exempel vill ha mer av genuspedagogik inom skolan. Det bemöts ibland med brist på förståelse när vi pratar om vikten av att våra universitetsutbildningar i högre grad kan präglas av ett genustänkande, ett tänkande runt hur normer och strukturer påverkar ens eget handlande och samhället i stort. Jag tror att med sin interpellation sätter fingret på en av anledningarna till att det är så viktigt att föra in den typen av kunskap och perspektiv, inte minst i vårdutbildningarna. I slutändan handlar det om, beroende på perspektiv och medvetenhet, skillnaden mellan liv och död. Det tycker jag att mycket väl har visat i interpellationen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Kommissionen kommer att börja jobba . Den kommer att få på sig. Den ska kontinuerligt släppa ifrån sig förslag och delta i debatten för att bidra till en spridd debatt i hela . Men som jag sa i mitt svar är det naturligtvis inte tillräckligt med kommissionens arbete. Vi måste redan här och och i den dagliga politiken vara medvetna om de strukturer som finns i vårt svenska samhälle, hur vi behöver bekämpa strukturerna för att inte minst öka jämställdheten och förbättra folkhälsan för både kvinnor och män. Jag tror att det finns en chans att ha samma medellivslängd för kvinnor som för män. Det fanns en liten intressant studie på munkar och nunnor. Den omfattade tiden före och efter. Före levde munkarna och nunnorna . De levde på samma sätt med samma mat och samma dygnsrytm. Allt var samma. Efter kriget inträdde en dramatisk förändring, nämligen att munkarna dog tidigare. Jo, de hade ju skickats ut i kriget, som så många andra. De hade kört motorcykel, rökt och krökat och allt möjligt. Då gick medellivslängden ned. Det var en liten studie men ändå tänkvärd. Sedan kommer vi över till frågan om klyftorna. Jag satt med i nr 2. Jag undrade vad som skulle hända om hela slutade att röka. Då sa några visa män att i början kommer klyftorna att öka därför att man når de mest välutbildade, precis som statsrådet säger, eller de mest motiverade, de som har haft dödsfall i familjen på grund av lungcancer, medan de andra fortsätter. Man ska inte deppa när man sätter igång arbetet om klyftorna ökar i början. Det visar att man når fler i ena änden men ännu inte har fångat upp de andra. Det är viktigt vilka som sitter i kommissionen och hur de jobbar. När jag har tittat i backspegeln har jag sett hur oerhört viktigt det är i folkhälsoarbetet vem som är avsändare. gick ut med budskapet att svenska folket skulle äta sex till åtta brödskivor . Det blev bara löjligt. Det var rätt budskap men fel avsändare. Sedan ville göra något åt rökningen och var på väg att gå ut med ett drastiskt budskap vid nyår. Då var det någon som sa att det skulle bli samma elände; vill att svenska folket ska lova att sluta röka - inte bra. Cancerfonden gick ut med budskapet. Det hade effekt. Cancerfonden var absolut rätt avsändare. Det har fått mig att känna att man inför ett sådant här arbete med en kommission bör fråga sig vad det är för målgrupper man vill nå och vilka som är de bästa avsändarna där. Jag kan tänka mig att det är förebilder inom olika grupper i samhället. När det gäller lågutbildade kvinnor, vilka är de bästa förebilderna som kan tala om för dem att de inte ska röka längre? Man bör gå in mycket på det. Sedan gäller det naturligtvis att de som sitter i kommissionen prioriterar det här arbetet. hade vi en tvärpolitisk ministergrupp ledd av en statsminister. De hade ju inte tid med det här, så det föll. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tror också att vi så att säga står längst ned på bottenplanet i primärvården. Man hinner inte, för de akut sjuka kommer före. Det är precis som i - där kommer en massa akuta uppgifter före, och det som är långsiktigt kan vänta. Det är alltså viktigt vilka man väljer och att de har tid för det och är rätt avsändare. Annars riskerar man att inte klara det här man vill. En generation är . Det måste läggas upp långsiktigt så att vilken regering som än sitter fortsätter det här jobbet. Därför behöver vi ha en tvärpolitisk överenskommelse med i bilden. Det var intressant, - jag hade faktiskt inte hört om studien om nunnor och munkar. Det låter intressant. Jag tror också att det finns mycket som kan göras, inte minst från politikens sida, för att bidra till att kvinnor och män kan leva . Vi vet att det handlar om sådana faktorer som tar upp. Krig är en tydlig sådan faktor, historiskt sett, men vilka miljöer man befinner sig i och vilka förväntningar som finns är också faktorer. Vilka könsroller vi uppfostrar våra barn till betyder oerhört mycket för vilka livsval de gör, vilket får konsekvenser i form av en viss medellivslängd. Jag tror att det är intressant och hoppas kunna ta del av den där studien. har också rätt i att det spelar stor roll vem som är avsändare av olika typer av budskap. Naturligtvis spelar det också roll hur man utformar budskapen. lade regeringen tilläggsdirektiv till utredningen om införandet av EU:s tobaksproduktsdirektiv. I de direktiven menar vi att man ska utreda bland annat fler rökfria miljöer utomhus. Det kan handla om uteserveringar, lekplatser med mera. Vi talar om neutrala tobaksförpackningar. Vi talar om exponeringsförbud i butikerna, alltså att man inte ser tobaksförpackningar utan får fråga personalen om dem ifall man ska köpa. Vi vet att det här är frågor som har diskuterats på andra håll i världen, och vi tror att det är intressant att utreda dessa. Sammantaget kan det vara åtgärder som leder till att vi kan minska rökningen ännu mer och därmed rädda väldigt många liv men också väldigt mycket hälsa med tanke på hur många som insjuknar på grund av rökning . Det här är en metod för att göra detta. Det föranledde genast en del kritiker av förslaget att utnämna mig inte till folkhälsominister utan till förbudsminister. Jag vill vara tydlig med att vi aldrig får hantera folkhälsopolitiken på ett sådant sätt att den bara förknippas med förbud. Men som sagt: kan förbud vara ett verkningsfullt medel, till exempel när det gäller rökning. Vi har sett det i fallet med rökfria krogar och restauranger tidigare. I andra fall är det dock helt andra åtgärder som behövs. Ta ett annat initiativ som regeringen har tagit : att underlätta sprutbyte för narkomaner. Vi har angett som vår inriktning att vi vill göra det, till exempel genom införa att bestämmanderätten över den typen av verksamhet helt ska förflyttas till landstingen och inte vara delad mellan landsting och kommun som den är . Det är ju snarare en liberalisering av lagstiftningen - men i samma syfte som när vi talar om olika typer av förbud när det gäller tobaksvaror, det vill säga att åstadkomma en förbättrad folkhälsa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är med andra ord väldigt viktigt att vi kan utvidga paletten och metoderna för folkhälsopolitiken från den kanske gängse allmänna uppfattningen att den skulle vara ganska snäv och ha en liten verktygslåda. Vi kan visa att det är just olika typer av politiska åtgärder, egentligen över hela det politiska fältet, som behövs om vi ska kunna sluta de påverkbara hälsoklyftorna under en generation. Till det hör definitivt ökad genusmedvetenhet och ökad kunskap och medvetenhet om de skillnader som finns mellan könen. Jag önskar att den nu avlidna psykiatern , som var idégivaren till sprutbytesprogrammet i , hade hört statsrådet säga detta i kammare. Det var precis det som hon såg framför sig. Men det jag tänkte säga i mitt sista inlägg var att har jobbat väldigt mycket med att förebygga ohälsa. sa man att den största risken för ohälsa är att inte känna sig behövd. Man pekade ut två riskgrupper: arbetslösa unga män och årsrika människor som tvingas i pension. Behovet av att känna sig behövd, oavsett funktionshinder, ålder och så vidare - jag tycker att det är väldigt viktigt att det finns med i folkhälsoarbetet. Då kommer vi in på arbetsmarknadspolitik, javisst, men också på att uppskatta vad människor gör i det civila samhället. Vi har ju hela den stora årsrika generationen som står utanför arbetslivet, men där egentligen hade velat vara kvar. I går träffade jag Tankesmedjan 60 plus. Det var pensionerade generaldirektörer som sände en stark signal: De vill fortfarande känna sig behövda. Ta vara på dem! Det är viktigt för både deras livskvalitet och deras hälsa. Jag tror att om man inte känner sig behövd, då går man ned sig. Jag kan spinna vidare på resonemang. Jag tror nämligen - eller jag vet av många vetenskapliga undersökningar - att om vi på allvar ska komma till rätta med de påverkbara hälsoklyftorna behöver vi, som jag sa i ett tidigare inlägg, vidga folkhälsopolitiken och vidga horisonten för vad som är möjligt och för vilka områden som folkhälsopolitiken behöver träda in på. Som säkert vet finns det i studier av i ganska häpnadsväckande resultat. Om jag inte minns helt fel tittade man på tjänstemännen i det brittiska för att se om det fanns några skillnader i hälsa. De brittiska regeringstjänstemännen är väl till sin fason ganska lika de svenska regeringstjänstemännen. Man är relativt högutbildad och kommer förmodligen från en relativt privilegierad bakgrund - kanske i något större utsträckning i än i ; vad vet jag. Men det häpnadsväckande med resultaten av Marmotstudien var att det fanns tydliga skillnader i medellivslängd mellan olika typer av tjänstemän i det brittiska . Och skillnaderna kunde härledas till positionen i hierarkin i . De som stod högt upp i hierarkin levde , medan de som stod längre ned levde kortare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Den förklaringsmodell man kan ställa upp är att det handlar om makt och inflytande, inte bara över ens eget liv utan också över ens arbete. Det här är oerhört spännande kunskap, och när vi skrapar på vårt eget samhälle och tittar på våra egna hälsoklyftor kommer vi förmodligen att upptäcka att samma förhållanden råder här. Jag delar alltså helt inställning i den här frågan. Överläggningen var härmed avslutad.