ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210596 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:596 Myndighetskritik av regeringens finanspolitik av (M) till Finansminister (S) Regeringen har fått omfattande kritik för såväl delar som helheten av finanspolitiken. Bland andra , , och Arbetsförmedlingen framför allvarlig kritik. tydliggör att regeringens politik är ett brott mot det finanspolitiska ramverket. Mot bakgrund av att finansministern upprepat har sagt att reglerna ska följas så är regelbrottet anmärkningsvärt. Forskning visar att makrostabilitet är en av de viktigaste förutsättningarna för tillväxt. Att det nu råder osäkerhet kring de offentliga finanserna är därför oroande för sysselsättningen och den ekonomiska utvecklingen. En politik som föranleder bred och omfattande myndighetskritik riskerar att minska hushållens och företagens förtroende för hur offentliga finanser sköts. Det kan leda till bland annat minskade investeringar liksom svårigheter att bedriva stabiliseringspolitik. Min första fråga till finansminister är därför vilka belägg som finns för att omfattande myndighetskritik inte skadar förutsättningarna för jobb och tillväxt. Vidare undrar jag vilka åtgärder finansministern avser att vidta för att undvika omfattande myndighetskritik och om finansministerns uppfattning att har spelat ut sin roll kvarstår.
ip · H210597 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:597 Straffavgiften för obetald trängselskatt av (M) till Finansminister (S) Trängselskatt tas ut för svensk- och utlandsregistrerade fordon som körs in i och ut ur mellan 06.30 och 18.29. Under de tider som trängselskatt tas ut registreras fordonen automatiskt vid så kallade betalstationer. Transportstyrelsen skickar ut en avi till dig som fordonsägare i slutet av . Om skatten inte betalas in påförs en tilläggsavgift på . En trängselskatt på till exempel en månad kostar därmed om du är sen. I andra betalningssammanhang får man först en påminnelseavgift vars nivå är noga reglerad – så borde det självklart vara här också. Vid en jämförelse med privata inkassobolag får de enligt lag ta ut en straffavgift om maximalt oavsett storleken på skulden. Det är orimligt med ett påslag på uppemot 5 om man missar att betala en skatt på . I andra sammanhang kallas det för ocker. Det vore mer skäligt att likställa det staten får ta ut i straffavgift med vad de privata inkassobolagen får ta ut enligt lag. Mot bakgrund av ovanstående är mina frågor till finansminister : Har finansministern gjort ställningstagandet att det är rimligt med en straffavgift på för obetald trängselskatt och som kan resultera i ett påslag om 5 ? Avser finansministern att agera i denna fråga och ändra lagen så att straffavgiften kommer att bli lägre?
ip · H210598 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:598 Kvoteringslagstiftning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringen meddelade redan i sin regeringsförklaring att den avsåg att presentera ett lagförslag gällande kvotering till bolagsstyrelser om inte andelen kvinnor i de börsnoterade bolagsstyrelserna uppgår till . uppgav i en intervju med () att regeringen nu arbetar med ett lagförslag. Han sa att det lutade åt att den tänkta lagstiftningen skulle komma att innebära en möjlighet för regeringen att upplösa börsnoterade bolag som inte lever upp till kvoteringskraven. Ministern backade sedan och menade att en upplösning av bolag skulle innebära en oproportionerlig sanktion (enligt , ). Han vidhöll dock att beslut om höga vitesbelopp skulle kunna vara en lämplig sanktion. I har man haft kvoteringslagstiftning . Forskning har dock visat att den ökade jämställdheten har stannat i styrelserummen. Man kan inte se att förändringen i styrelserna har lett till positiva förändringar i chefsleden eller vad gäller inkomstskillnader mellan män och kvinnor (med flera, Breaking the glass ceiling? The Effect of Board Quotas on Female Labor Market Outcomes in , 2014). Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : På vilken grund anser ministern att staten skulle ha rätt att meddela sanktioner mot privata bolag på grund av att staten anser att deras rekrytering till styrelserna är felaktig? Vilket stöd har ministern för att en lagstadgad kvotering till börsbolagens styrelser skulle leda till ökad jämställdhet i samhället i stort?
ip · H210599 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:599 Bensin- och dieselprisets nivå av (M) till Finansminister (S) Finansministern har uppgett två skäl för höjd bensin- och dieselskatt: för det första att oljepriset har gått ned, för det andra att sitter i regeringen. Därför är min fråga till finansminister om hon anser att bensin- och dieselskatten bör sänkas när oljepriset stiger eller om finansministern anser att såväl oljepriset behöver stiga och lämna regeringen för att en sänkning ska vara aktuell.
ip · H210600 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:600 Utredningen om flygplats av (C) till Statsrådet (MP) är en viktig flygplats för hela landet, inte enbart för . Flygplatsen trafikeras framför allt av inrikesflygen vilket gör att flygplatsen är av störst betydelse för mindre orter runt om i landet som är beroende av goda kommunikationer, där är både bytespunkt och slutdestination. är en nyckel för fortsatt jobbskapande och god tillväxt i hela . Om läggs ned kommer många orter som trafikerar flygplatsen att få försämrade förbindelser med , vilket slår hårt mot jobb och tillväxt i hela landet. Regeringen har tidigare tillsatt en förhandlingsperson som har fått i uppdrag att utreda flygplatsens framtid. Redan nu verkar en av utredarens slutsatser vara att det är osannolikt att stänga , det vill säga innan avtalet löper ut . Det en välkommen, och inte heller oväntad, slutsats. Min fråga till statsrådet är därför: Vad ser statsrådet för mening med att fullfölja utredningen om flygplatsens framtid när utredaren så tidigt i processen motsätter sig rimligheten i att lägga ned ?
ip · H210602 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:602 Effekter av regeringens näringspolitik av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Regeringen förbereder en politik som innebär påtagliga ökningar av skatterna på jobb och företagande. Resurserna som detta inbringar ska i huvudsak användas till att bygga ut arbetsmarknadspolitiken och bidragssystemen. Såväl finansministern som arbetsmarknadsministern har dock i kammaren erkänt att detta inte skapar några nya jobb. Frågan är då vad det är i regeringens politik som skapar de nya jobben. I den mediala debatten har särskilt statsministern i detta hänseende framhävt betydelsen av näringspolitiken. Det enda konkreta förslaget på vad detta handlar om är inrättandet av det så kallade . För detta vill regeringen avsätta . Detta ska sättas i relation till de 20–som kommer att belasta svensk ekonomi i form av höjda skatter. Om det nu vore så att för en ”aktiv näringspolitik” vore en ekonomisk mirakelmedicin så får vi anta att den samlade ekonom- och forskarkåren hade listat detta som den i särklass viktigaste politiska reformen. Det vore också rimligt att anta att de flesta länder införde liknande innovationsråd. I sammanhanget är det också värt att notera att enligt och Global Innovation Index fått ett av världens absolut mest innovativa företagsklimat. Mot bakgrund av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka effekter förväntar sig ministern och regeringen att införandet av ett innovationsråd kommer ha för svensk export och tillväxt? Vilka beräkningar och vilket forskningsstöd vilar ministern och regeringen sina slutsatser kring förmodade positiva effekter på? Anser ministern att inrättandet av ett innovationsråd kompenserar svensk ekonomi för de mellan 20 och 30 miljarderna i skattehöjningar som regeringen planerar att införa till 2016?
ip · H210603 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:603 EU-skatt på finansiella transaktioner av (M) till Finansminister (S) Ett av många exempel på hur den då rödgröna oppositionen gav motstridiga besked under föregående mandatperiod gäller frågan om införandet av en finansiell transaktionsskatt (FTT). I Socialdemokraternas handlingsprogram inför Europaparlamentsvalet uttrycktes ett tydligt stöd för förslaget, men i tv-intervjuer uttryckte sig såväl som avvisande. Ännu mer kritisk var den dåvarande S-gruppen i skatteutskottet. Såväl som har däremot varit rakt ut positiva. Det senaste beskedet från eurozonens finansministrar är att den nya skatten ska införas , detta trots att egen konsekvensanalys beskriver allvarliga negativa ekonomiska effekter. Med anledning av otydligheten kring var de rödgrönas partierna står i synen på FTT, att frågan kan få allvarlig ekonomisk effekt för samt att regeringen i flera andra frågor misslett väljarna före valet vill jag fråga finansminister : Har regeringen och ministern beslutat huruvida man avser att verka för att ansluta till initiativ att införa en skatt på finansiella transaktioner? Anser finansministern att bör ansluta sig till eurozonens skatt på finansiella transaktioner? Gör finansministern en annan bedömning än om att en skatt på finansiella transaktioner kommer att få en påtagligt negativ effekt på tillväxten?
ip · H210604 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:604 Åtgärder för att hindra att utsatta människor utnyttjas i organiserat tiggeri av (M) till Statsrådet (S) Antalet anmälningar om människohandel kopplat till tiggeri ökar. har polisen fått in över 50 ärenden, men ingen av anmälningarna har lett till en fällande dom. Att de anmälningar som prövats inte lett till en enda fällande dom tyder på att dagens lagstiftning inte är tillräcklig och att människohandelsbrottet inte verkar träffa denna problematik. Enligt Kalla faktas (TV4) reportage om fattiga EU-migranter pågår en verksamhet som har som affärsidé att sko sig på de allra fattigaste migranterna. har föreslagit en kriminalisering av organiserande av tiggeri för att komma åt personerna som utnyttjar andra människor. Det skulle kunna skapa förutsättningar för lagföring i sådana fall som inte träffas av bestämmelsen om människohandel. Exakt hur den lagstiftningen ska se ut behöver utredas och i det arbetet får man också se över vilka kriterier som ska uppfyllas. Men organiserade resor, placering av människor på olika platser samt att ta betalt av andra för vissa platser är exempel på sådant som behöver fångas i utredningsarbetet. Kommunerna behöver bättre verktyg för att säkerställa att illegala boplatser inte uppkommer eller permanentas. Illegala bosättningar innebär usla levnadsvillkor för migranterna. En möjlig åtgärd för att motverka detta är att ge ordningsvakter något utökade befogenheter för att upprätthålla ordningsföreskrifterna. vill också se över ordningslagen, bland annat reglerna för penninginsamling och hur den ska tillämpas i landets kommuner för att man lokalt ska kunna agera enligt regelverket. är reglerna för avhysning och så kallad särskild handräckning hos krångliga. Privata markägare får själva hantera ett avlägsnande av en grupp personer som olovligen bosatt sig på en fastighet, ofta med stora kostnader som följd. anser därför att reglerna för så kallad handräckning hos bör förenklas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att dagens lagstiftning är tillräcklig för att hindra att utsatta människor utnyttjas i samband med organiserat tiggeri? Om statsrådet ej anser att dagens lagstiftning är tillräcklig, vilka åtgärder avser regeringen och statsrådet att vidta? Vilka åtgärder avser regeringen och statsrådet att vidta för att ge landets kommuner bättre verktyg för att kunna agera mot illegala boplatser eller andra exempel på problematik förknippat med organiserat tiggeri?
ip · H210606 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:606 Regeringens näringspolitik av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Frågan om i vilken utsträckning staten bör bedriva näringsverksamhet är en politiskt laddad fråga som skär rätt mellan höger och vänster. Den tidigare alliansregeringen valde att under protest från den då rödgröna oppositionen avyttra en rad statliga företag som ansågs kunna bedrivas lika bra eller bättre av marknaden. Skälen för detta var många. Forskning visar entydigt att tidigare statliga företag fungerar bättre efter att ha övergått i privat ägo. Privata aktörer är också bättre än staten på att driva företag effektivt, göra riskbedömningar, innovationer och framtidsspaningar. De sakliga skälen för statlig näringsverksamhet där det inte finns ett uttalat samhällsintresse i att tillhandahålla tjänster som inte skulle existera på en reguljär marknad är få. Detta märks inte minst i den socialdemokratiska retoriken till försvar för statligt ägande (som nästan uteslutande reduceras till känsloargument av typen ”vi ska inte sälja ut våra gemensamma tillgångar”). Den tidigare socialdemokratin insåg dock vikten av att statlig näringsverksamhet bedrivs på marknadsmässiga villkor för att vara bärkraftig. Frågan är om detta fortfarande gäller. Den nya regeringen tycks som ingen tidigare regering betrakta de statliga bolagen som verktyg i den egna ideologiska kampen. Nästan alla energibolag är måna om att ha en tydlig miljöprofil. Regeringens antydda instruktioner till statliga förefaller dock vara mer miljöpolitiskt drivna än företagsekonomiskt. Både MP och V vill lägga ned tyska kolkraftverk vilket vore regelrätt kapitalförstöring. Vad blir i så fall nästa steg? Att skattepengar ska användas för att köpa miljöovänliga verksamheter världen över och lägga ned dem? Hur står sig liknande åtgärder effektivitetsmässigt i förhållande till andra miljösatsningar? Inriktningen stannar inte bara där. Regeringsföreträdare har antytt att även AP-fonderna kan komma att användas för miljösatsningar. Under valrörelsen lovade MP likaså att ta bort vinstmarginalerna för och SJ. Därtill har vi den socialdemokratiska trogna vanan att använda för att pressa ned räntan så att skuldsättningen i samhället ökar. Det är legitimt att fråga sig om regeringen helt tappat det företagsekonomiska perspektivet i synen på det statliga ägandet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Avser regeringen och ministern att lägga ned kolkraftsverksamhet i ? Avser regeringen och ministern att på annat sätt använda statliga bolag och skattepengar för att köpa och lägga ned andra verksamheter? Avser regeringen och ministern att använda AP-fonderna för att genomföra marknadsmässigt tveksamma klimatsatsningar? Avser regeringen och ministern att minska vinstmarginalerna för och SJ? Avser regeringen och ministern att använda för att pressa ned räntan? Avser regeringen och ministern att på annat sätt använda statliga bolag för att på icke affärsmässiga grunder verkställa politiskt motiverade mål?
ip · H210607 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:607 Externa aktörer i integrationsarbetet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Det är svårt att påstå annat än att den tidigare satsningen på lotsverksamhet hade stora brister. Lika klart är det dock att detta bottnade i en bristande politisk styrning och/eller ett otillräckligt implementeringsarbete från Arbetsförmedlingens sida. När liknande system använts i andra länder har de fungerat mycket bra, inte minst gällande etableringen på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsministern har också tidigare antytt att hon är öppen för att tillåta externa aktörer. lade ned lotsverksamheten var i grunden bra, men att externa aktörer nu i princip helt utestängs är beklämmande då det leder till ett sämre mottagande för nyanlända. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister dels huruvida hon är öppen för att tillåta externa aktörer i integrationsarbetet, dels huruvida det förbereds några konkreta förslag kring detta på .
ip · H210608 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:608 Skatteutjämningen av (M) till Finansminister (S) I Kommuner och Landstings statistikdatabas kan följande uppgifter hittas: Kostnad fritidsverksamhet, kr/inv Kostnad kulturverksamhet, kr/inv Utjämningssystemet enligt SCB, kr/inv Utjämning totalt, mkr I det fall skulle spendera lika mycket per invånare på kultur och fritid som hade sparat 148 + 321 = . betalar och tillsammans in till utjämningssystemet (medan tar emot nästan 4,2 miljarder). Det går alltså på goda grunder att påstå att och rakt av bekostar Malmös extraanslag till kultur- och fritidsverksamhet utöver det som och spenderar. Av Solnas totala skatteintäkter på stjäl nettobidragsgivande till skatteutjämningen (). Med en kommunalskatt på innebär det en överbeskattning motsvarandes . För en ensamstående tvåbarnsmamma som jobbar som undersköterska i och tjänar innebär det (och då har vi inte räknat med skatteutjämningens effekter på ). Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Tycker finansministern att det är rimligt att stockholmare och Solnabor betalar för Malmös i jämförelse extremt höga utgifter på kultur- och fritidsverksamhet? Tycker finansministern att det är rimligt att en ensamstående tvåbarnsmamma som jobbar i i ska betala runt () i extraskatt för att utöver vad som motsvarar Solnas kulturutgifter bekosta Malmös mer än så stora motsvarighet? Vad tänker finansministern göra för att ändra att skatteutjämningen kan användas för uppenbart slöseri?
ip · H210609 · 2015-05-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:609 Svenskt klimatåtagande inför klimattoppmötet i av (V) till Klimat- och miljöminister (MP) På klimattoppmötet i , COP 20, beslutades att alla parter ska presentera så kallade INDC (intended nationally determined contributions) – bidrag på vad man avser att göra för att minska utsläppen av växthusgaser. Parternas samlade bidrag ska ligga till grund för en rapport som sekretariatet för (UNFCCC) ska sammanställa inför klimattoppmötet i , COP 21, /december . Om sekretariatet gör bedömningen att bidragen inte räcker till för att nå världssamfundets klimatmål kan man föreslå ytterligare åtgärder för att minska utsläppen. I skrivande stund har endast tio INDC:er presenterats, vilka omfattar 37 länder. Med tanke på att UNFCCC ville ha in parternas klimatåtaganden , och med tanke på att det är dessa bidrag som ska ligga till grund för ett nytt klimatavtal vid toppmötet i , är det låga antalet bidrag minst sagt oroande. Det här visar på vikten av att alla parter tar sitt ansvar och gör vad man kan för att driva på processen. EU presenterade sin INDC ; drygt fyra A4-sidor där målsättningen om minskade utsläpp till 2030 bekräftades. och , som inte är medlemmar av EU, har presenterat egna klimatåtaganden inför . Vad jag har förstått av den avser man inte att presentera något eget svenskt klimatbidrag inför klimattoppmötet i . Det innebär att den svenska positionen i förhandlingarna blir exakt samma som EU:s bidrag. är medlem i FN, och det finns inget som formellt förhindrar att presentera en egen INDC med egna klimatmålsättningar utöver EU:s inför . Snarare tvärtom; om vi vill ha höga ambitioner i klimatpolitiken borde det inte räcka att bara följa strömmen i EU. Som bekant är EU:s klimatbidrag långt ifrån tillräckligt för att EU-länderna ska ta sitt historiska ansvar för den industrialiserade världens utsläpp. Att endast verka för minskade utsläpp till 2030 räcker inte. Dessutom säger EU:s INDC inget om hur man tänker bidra med lösningar på frågor som klimatanpassning, kapacitetsbyggande, överföring av teknik och klimatfinansiering. Detta är frågor som utvecklingsländerna ständigt lyfter till de industrialiserade länderna och vill ha lösningar på. måste driva på för ambitiösare klimatpolitik inom alla tänkbara sammanhang, både i EU och inom FN. En självklar position för borde därför vara att komplettera EU:s INDC med åtgärder utöver det som EU föreskriver. Större utsläppsminskningar på hemmaplan, tekniköverföring, klimatfinansiering, kapacitetsbyggande och anpassning skulle kunna vara några av de frågor som borde kunna ta upp i ett eget klimatåtagande till . Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Kommer ministern att verka för att ska lämna in ett eget klimatåtagande (INDC) till UNFCCC som går utöver samt kompletterar det som EU har presenterat?
ip · H210610 · 2015-05-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:610 Finansministerns bedömning kring ökat svartarbete i ROT-sektorn av (M) till Finansminister (S) Sedan regeringen presenterade sitt förslag om att minska ROT-avdraget har förslaget mötts av tung kritik. skriver i sitt remissyttrande över förslaget bland annat: ”Om det nu aktuella förslaget genomförs innebär detta enligt myndighetens bedömning risk för att svartarbetet kommer att öka i väsentlig mån och därigenom den ekonomiska brottsligheten.” Det finns alltså enligt regeringens egen expertmyndighet en risk att förslaget medför att skatteundandragandet ökar och dessutom att efterfrågan av vita tjänster i ROT-sektorn i långsiktigt minskar. Detta spelar oseriösa och kriminella aktörer i händerna, som det tränger undan riktiga jobb i den vita sektorn. Hur ser finansministern på att regeringens politik i denna del bedöms leda till att svartarbetet ökar och att den svenska skattemoralen väntas urholkas?
ip · H210611 · 2015-05-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:611 Samlad polismyndighet och närvaro i hela landet av (S) till Statsrådet (S) har vi i en nationell polismyndighet. Den nya myndigheten har ersatt de tidigare 21 regionala polismyndigheterna. har organiserats i sju polisregioner och ett antal nationella avdelningar. De sju polisregionerna har helhetsansvar för polisverksamheten inom ett angivet geografiskt område. Ansvaret omfattar bland annat utredningsverksamhet, brottsförebyggande verksamhet och service. Regionen leds av en regionpolischef. Under saknades en inriktning mot en polisverksamhet för hela landet. Varje myndighet fick göra som den ville, och inga regionalpolitiska direktiv eller signaler gavs från Asks departement. Inte minst därför har vi sett många reportage om dålig polisnärvaro i landsbygds- och glesbygdskommuner. Stora geografiska områden skulle täckas av enskilda polispatruller. Långt efter att ett brott begåtts kunde polisen komma. Även i befolkningsmässigt mer ”täta” regioner med kortare avstånd som har polisnärvaron varit svag i många kommuner. SVT har i ett avsnitt av reportageserien Delat land uppmärksammat polisnärvaron. med runt 1 500 invånare i min grannkommun har en livsmedelsaffär, ortens enda, som rånats . Företagare och medborgare på orten sluter upp och försöker hjälpa till med att förhindra nya rån, men osäkerheten är ändå stor. Ett rån blir dyrt för en liten företagare, och en nedläggning är en möjlig utveckling. Mindre men ändå ytterst levande orter stryps långsamt ned när de sista resterna av lokal service försvinner: en livsmedelsaffär eller en kiosk/ett gatukök eller en bensinmack. De offentliga rummen blir alltmer tomma eftersom inga naturliga mötesplatser finns kvar. Även polisen måste börja fundera över sin regionala och lokala närvaro. Polisens legitimitet faller om det finns för stora brister i denna. Vi kan inte heller acceptera att lands- och glesbygder blir betesmarker för svenska och utländska ligor som åker runt och stjäl fordon, motorredskap och bensin. Det är bra med ett starkt civilsamhälle och olika former av grannsamverkan, liksom med nätbaserat informationsutbyte. Men just skyddet av medborgarna och deras egendom ska inte behöva vila på dem själva. Detta måste vara statens och närmast polisens ansvar. Sedan kan polisen givetvis samverka med kommuner och medborgare i olika former, men just när det handlar om att gripa in mot ett rån eller så att säga ”hugga bovarna” så är det polisens uppgift. När staten och polisen inte förefaller klara detta uppstår en rättsosäkerhet. Mina frågor till statsrådet är: Genom vilka initiativ och åtgärder avser statsrådet att se till att den nya nationella polismyndigheten förbättrar den polisiära närvaron och skyddet av medborgarna och deras egendom i lands- och glesbygd? Genom vilka initiativ och åtgärder avser statsrådet att bekämpa de kringresande stöldligor som uppenbarligen blivit ett växande problem i lands- och glesbygder?