· H210518 · 2015-05-22 12:10:54 — har frågat mig när jag tänker se till att förslag i betänkandet Fskuldsanering - en möjlighet till nystart för seriösa företagare blir till lagstiftning. föreslår en särskild form av skuldsanering som ska kunna beviljas företagare som drabbats av överskuldsättning. Förslaget ska förbättra möjligheterna för seriösa företagare som gått i konkurs eller drabbats av överskuldsättning att snabbt ta itu med sin skuldbörda och kunna starta på nytt eller fortsätta med förnyad kraft. Dagens regelverk innebär att en person som driver eller har drivit näringsverksamhet har små möjligheter att beviljas skuldsanering och få en andra chans. Så ser situationen ut trots att den förra regeringen genomförde ändringar som skulle syfta till att just öppna upp företagare. Regeringen bedriver en aktiv näringspolitik som bland annat ska främja entreprenörskap och ekonomisk tillväxt. En viktig del i denna politik är att tillhandahålla en lagstiftning som uppmuntrar företagande och möjliggör ansvarsfullt risktagande, som den motverkar en snedvriden konkurrens och illojala beteenden. Samhället måste tillåta en seriös företagare att misslyckas och, om så sker, hjälpa honom eller henne tillbaka till ett normalt liv igen. Regeringen ser därför positivt på förslag. Betänkandet bereds i , och vi arbetar för att kunna presentera förslag som ska förbättra en överskuldsatt företagares möjligheter till nystart. Min målsättning är att en proposition ska kunna överlämnas till . Tack för svaret! Till att börja med måste jag säga att det finns en positiv ansats i justitieministerns svar som jag noterar, men jag noterar också att det enda som utlovas är en målsättning om en proposition 2015. Överskuldsättningen i samhället är ett mycket allvarligt problem, inte minst för dem som drabbas och deras närmaste. Den möjlighet som privatpersoner har att få hjälp med skuldsanering är kanske vårt mest effektiva sätt att motverka ohälsa och långvarigt utanförskap. Orsakerna till det kan vara personliga omständigheter som sjukdom, skilsmässa och arbetslöshet. Men i företagarens fall kan det handla om omständigheter som man själv inte har kunnat förutse eller påverka. Det kan vara valutaförändringar, obetalda kundfordringar eller till exempel en förändrad politik som försämrar villkoren gentemot företagen. Exempelvis kan man ha valt att bygga upp företaget med ung personal, kanske släktingar och barn, och drabbas av chockhöjda arbetsgivaravgifter. Jag och menar att det är en nödvändighet i ett samhälle som bejakar tillväxt och entreprenörskap att det finns möjligheter för företagare att få en andra chans. Som utredaren, , säger är det ett stort symbolvärde i hur detta ska kunna gynna tillväxten i entreprenörskap i . Signalvärdena som vi ser är inkonsekventa. Det är ofta enklare för en privatperson att bli kvitt sina konsumtionsskulder än vad det är för en seriös företagare att sanera skulder som har uppkommit genom ett ärligt entreprenörskap. Jag noterar att målsättning är att en proposition ska komma , men det utlovas inget konkret om när eller hur. Utredaren hade som målsättning att en författning skulle kunna träda i kraft . Jag noterar att ministerns målsättning skiljer sig något från utredarens. Det kommer att dröja minst till april innan en lag kan träda i kraft förutsatt att propositionen kommer , och det är inte speciellt troligt. Vilka är stötestenarna, justitieministern? Kan han redan nu ange någon tänkbar orsak till att en sådan målsättning dröjer, om att presentera en proposition? Vilka är de allvarligaste invändningar från remissinstanserna som ser? Jag trodde nog att skulle tolka mitt svar lite mer positivt än vad han gör. Han säger: Det är bara en målsättning, kan vi verkligen lita på det? Då kan jag väl vrida det ett snäpp till och säga: Det är klart att det kommer en proposition . Jag är inte säker på att man kan jobba så väldigt mycket snabbare än vad vi har gjort. Det är inte ens . Sedan var det tre månaders remisstid som löpte ut . har tjänstemännen jobbat med detta. Det är ett ganska omfattande beredningsunderlag som vi talar om. Det tar alltid tid att gå igenom och hitta knäckfrågorna. Vi jobbar på så fort vi bara kan, och det jag säger är att vi kommer att leverera en lagrådsremiss och en proposition . Det kan lita på. Jag delar uppfattningen att det är en viktig reform att få på plats, tillsammans med en massa andra reformer som behöver göras för att underlätta företagandet. Jag kan kort nämna att vi tog ett initiativ i går, när vi gick till Lagrådet med en remiss som skulle förenkla och förtydliga reglerna när det gäller årsredovisning för mindre företag, för att minska den administrativa bördan ytterligare för de små företagen, vilket jag tror kommer att betyda ganska mycket för många småföretagare. Men det finns också många andra saker som vi kommer att göra. får ta mig på orden när jag säger att vi kommer att kunna leverera detta . Är det någon som man borde kunna lita på är det väl landets justitieminister. Skälet till mina något intrikata frågor är att jag vill syna justitieministerns kort. Hur väl påläst är justitieministern? Det ger också en antydan om hur mycket som ligger bakom hans antagande att detta ska kunna bli klart och att en proposition kommer. Detta är ett stort bekymmer för företagarna. Ett misslyckat företagande uppfattas av företagarens omgivning, hans närmaste, hans grannar, hans släktingar och vänner och hans affärspartner som ett personligt misslyckande för honom eller henne själv. I andra kulturer kan ett misslyckat företagande, en konkurs eller en skuldsättning, snarare betraktas som en viktig erfarenhet: Av misstagen blir man vis. Det tyder på att det finns attitydskillnader. Det finns ett problem med attityden i . Det vore trevligt med en regering som kunde jobba också med den. Jag är lite misstänksam mot regeringen när det gäller regeringens attityder till jobbskaparna, med högre skatter på arbete, förslag om att tvångslikvidera bolag som inte kvoterar tillräckligt snabbt, verkningslösa "pysselsättningsåtgärder" som traineejobb och så de nämnda ökade kostnaderna för att anställa unga personer i företagen. menar att jobbskaparna finns i de små och växande företagen. Det är deras framgång som ger oss tillväxt och resurser som stärker välfärden och får landet att utvecklas. Jag noterade när jag gick i Rännarbanan i förrgår att det är ganska tomt på hyllorna med propositioner och skrivelser att plocka med sig upp till sitt arbetsrum. Än så länge räcker de utredningar som Alliansen en gång tillsatte för att lägga fram propositioner, och om regeringen vill finns det säkert en hel del bra andra utredningar också. Skuldsaneringen är ett sådant exempel. Jag välkomnar att den frågan är på väg. För att ställa ytterligare en kontrollfråga: Håller justitieministern med mig om att skuldsanering är något som ska gälla också en pågående näringsverksamhet, eller handlar det enbart om att förbättra möjligheten till sanering efter en konkurs? Menar justitieministern att propositionen ska innehålla förändringar i den befintliga skuldsaneringslagen, eller kommer man att presentera ett förslag på en ny lagstiftning som kallas Fskuldsanering? Jag läser i justitieministerns svar att målsättningen är att en företagare ska kunna återgå till "ett normalt liv". Ingår det i att återgå till normalt liv som företagare att driva sitt företag vidare utan att det ska behöva gå i konkurs? Det är precis en sådan fråga som vi tittar på. Det finns både för- och nackdelar med att gå den vägen. En annan fråga som vi tittar på är var man ska dra gränsen för att någon ska kunna få en skuldsanering när det gäller huruvida verksamheten har varit seriös eller inte. Vi är ganska tydliga med att skuldsanering ska kunna beviljas endast om näringsverksamheten har bedrivits seriöst. Ansökan ska kunna avslås om verksamheten bedrivits på ett illojalt sätt, om företagaren inte har redovisat ordentligt, om betalningen av skatter har misskötts, om bokföringen har eftersatts och så vidare. Det finns en mängd frågor här som faktiskt måste lösas. Det finns också risker med att bevilja en skuldsanering utan att ha riktig kontroll över vilken typ av beslut som man egentligen fattar. Det är alltså den typen av överväganden som måste göras. När vi är färdiga med det går vi först naturligtvis till Lagrådet med en produkt, och därefter går vi till . Men mitt löfte här är att målsättningen är att vi ska kunna klara detta . Vi tycker också att det är angeläget. I detta sista inlägg ska jag sammanfatta mina intryck. Mina intryck är huvudsakligen positiva. Skälet till att jag skrev interpellationen var mina misstankar och en farhåga. Jag tror att farhågan ligger just i hur vi beskriver seriöst respektive oseriöst företagande och att det finns en skillnad i attityderna där. Det är det som jag beskriver, och det är det som också beskriver när de säger att attityderna till företagande hos svenska folket och hos de styrande kan vara ett skäl till att vi inte når den fulla potentialen av nyföretagande i . När vi diskuterar dessa frågor i andra sammanhang, exempelvis de så kallade SUP-bolagen, alltså de eneurobolag och enkronasbolag som ska vara enklare att starta, har regeringen satt klackarna i backen och kommer eventuellt att motverka detta i en blockerande minoritet. Då handlar det om synen på seriöst respektive oseriöst företagande. Man utgår från att allt företagande är oseriöst. Man menar att om man hindrar förenklingar när det gäller möjligheterna att starta företag har man också satt stopp i vägen för kriminalitet, penningtvätt och så vidare. Jag tycker att det är ytterligare ett exempel på det attitydproblem som finns. Men jag noterar att justitieministern har fullt sjå med att läsa in sig på utredningen. Jag önskar honom lycka till och en trevlig sommar. Sedan ser vi fram emot att få se en proposition på bordet om en enklare skuldsanering för företagare. Jag tror att det är mycket välkommet för de företagare som lever i denna besvärliga situation. För ordningens skull vill jag säga att jag inte har lovat att det blir . Jag har lovat att det kommer en proposition . Jag tror att drar det lite väl långt när han säger att vi på något sätt utgår från att allt företagande är oseriöst. Det gör vi självklart inte. Men vi har den nyktra inställningen att man ibland kan använda sig av företagsformer för att bedriva kriminell verksamhet. Det är bakgrunden till frågan om de så kallade SUP-bolagen. Men när det gäller den här diskussionen måste vi, nu när vi skapar ny lagstiftning, ha i huvudet om det finns möjligheter för kriminella att använda sig av denna lagstiftning och hur vi ser till att förebygga detta. Där tycker jag att den föregående regeringen faktiskt brast. Man skapade både stödsystem och nya bidragssystem när det gäller till exempel Arbetsförmedlingen, olika typer av system som var ganska lätta att fuska med. När vi nu går igenom det ser vi att det sker ett omfattande fiffel och fusk. Då måste vi försöka komma till rätta med det. Det är ett annat initiativ som vi ska ta när det gäller att bekämpa ekonomisk kriminalitet. Men vi utgår inte från att allt företagande är oseriöst. Vi utgår från att allt företagande är seriöst. Men sedan gäller det att hitta system för att förebygga kriminell verksamhet om någon skulle vilja använda dessa system för det. Då ska vi inte vara naiva utan täppa till dessa möjligheter i förväg så att vi slipper göra det efteråt. Men, som sagt, vi ska leverera denna produkt . När vi är på väg fram tar jag gärna kontakt med och så att ni kan titta på hur detta förslag ser ut. Vi måste naturligtvis ha ett bra stöd i när vi kommer hit med produkten. Överläggningen var härmed avslutad.