ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210734 · 2015-07-09 00:00:00 — Interpellation 2014/15:734 Den drastiska ökningen av antalet ensamkommande flyktingbarn av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) kom rekordmånga ensamkommande flyktingbarn till , runt 1 500 stycken, vilket innebär att redan oroväckande höga prognos på 8 000 inte helt oväntat ser ut att spricka. Antalet som har anlänt har nämligen redan överstigit 4 500 sedan nyår, det vill säga en 93-procentig ökning jämfört med , och en ny prognos beräknas landa på över 10 000 för . jämförs ofta med , eftersom landet i likhet med för en ovanligt liberal migrationspolitik, men i detta fall når per capita inte riktigt upp till extrema nivå. tog emot av de ensamkommande barn som kom till EU. Denna andel har ökat markant och tar emot nästan hälften av de ensamkommande barn som kommer till EU. kostnader överstiger med råge andra länders, då ett ensamkommande barn kan kosta i skattemedel på bara . Skälen till de höga kostnaderna är flera. Ett skäl är placeringar i dyra så kallade HVB-hem, och en ytterligare orsak är orimligt höga ersättningar för boenden rent generellt. I saknas mer eller mindre krav på identifiering eller en trovärdig åldersbestämning. Det sistnämnda sker regelbundet i våra grannländer, i de fall där det krävs, vilket i bedömningssyfte har gett goda resultat. Eftersom åldersbedömningar och andra krav saknas, och då vi erbjuder ett generöst välfärdssystem, är det inte konstigt att många söker sig till . Med hänvisning till ovanstående önskar jag att justitie- och migrationsministern svarar på följande frågor: Anser ministern att det stora antalet ensamkommande som kommer till är ett problem, och kan han tänka sig att eventuellt arbeta för att minska trycket? Vad avser ministern och regeringen att göra för att minska kostnaderna för mottagandet? Kan ministern tänka sig att verka för införandet av ett tak för vad boenden får kosta eller behovsprövning för placering på så kallade HVB-hem? Avser ministern att verka för införandet av åldersbedömningar eller andra identifieringskrav?
ip · H210735 · 2015-07-09 00:00:00 — Interpellation 2014/15:735 Behandling av psykisk ohälsa inom primärvården av (M) till Statsrådet (S) Parallellt med larmrapporter om ökad psykisk ohälsa larmas det alltmer om att få vårdcentraler kan ge rätt vård till dem som drabbas av utmattningssyndrom och andra stressrelaterade sjukdomar. En anledning till det är bristande kunskap. Bara 3 av distriktsläkarnas 60 månader långa specialistutbildning handlar om psykiatri. Detta trots att depressioner och ångesttillstånd tillhör de vanligaste folksjukdomarna. Många vårdcentraler kan inte heller erbjuda psykologisk behandling, eftersom de helt enkelt saknar de resurserna. I har man löst detta genom att införa vårdval även när det gäller psykologkontakt. Resultatet har blivit att sjukskrivningarna inte ökar lika mycket i som i övriga landet. Regeringen har tidigare aviserat att den vill göra begränsningar av det fria vårdvalet. Vi har sett de positiva effekterna av att har infört vårdval när det gäller psykologkontakt. Jag vill således ställa följande frågor till statsrådet : Vad avser statsrådet att göra åt den akuta bristen på psykologisk behandling inom primärvården? Avser statsrådet verka för att utöka det fria valet så att patienternasegenmakt inte begränsas och minskas?
ip · H210736 · 2015-07-09 00:00:00 — Interpellation 2014/15:736 Den så kallade satsningen på vårdpersonal inom äldreomsorgen av (M) till Statsrådet (S) Inför valet och inför regeringens budget utlovades stora satsningar på äldreomsorgen. När vi nu ser verkligheten i vårändringsbudgeten kan vi konstatera att dessa löften mest var tomma ord. till ökad bemanning inom äldreomsorgen räcker inte till mer än högst en personal som jobbar inom vården per kommun. Jag vill således ställa följande frågor till statsrådet : Avser statsrådet att tillföra ytterligare medel eller genomföra andraåtgärder för att i tillräcklig utsträckning förbättra äldreomsorgen? Hur avser statsrådet att fördela den utlovade miljarden rättvist över landet? Kommer privata aktörer inom vård och omsorg att kunna ta del av miljarden?
ip · H210737 · 2015-07-15 00:00:00 — Interpellation 2014/15:737 Moms på posttjänster av (M) till Statsrådet (MP) I ett utslag från har ålagts att momsbefria delar av Postens (Postnords) utbud av posttjänster. Detta är något som riskerar att snedvrida konkurrensen på postmarknaden markant och i förlängningen innebära att servicen till oss vanliga konsumenter försämras. Det behöver knappast påpekas att konsekvenserna kan bli stora för postmarknaden och att regeringen har ett ansvar att agera i frågan i syfte att förmildra och om möjligt förändra situationen. I praktiken finns här två stycken EU-direktiv på kollisionskurs vilket innebär att vi dels ska ha en avreglerad postmarknad med lika konkurrensvillkor som vi ska snedvrida konkurrensen genom att befria Postnord från att betala viss moms. Detta föranleder självfallet att statsrådet uppmärksammar sina kollegor i EU på frågan eftersom ligger i framkant vad gäller att utveckla postmarknaden. Andra länder som följer i våra fotspår riskerar att hamna i en liknande problematisk situation. Mot bakgrund av bland annat ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förmildra och om möjligt helt undvika konsekvenserna för svensk postmarknad av beslut som beskrivs i interpellationen? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta inom ramen för EU-samarbetet i syfte att förbättra situationen som interpellationen avser och omständigheterna därikring?
ip · H210738 · 2015-07-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:738 Långsiktig bekämpning av stickmyggor av (KD) till Klimat- och miljöminister (MP) interpellerade jag om bekämpning av stickmyggor. I interpellationen lyfte jag upp problematiken med att sänka stödet för bekämpning av stickmyggor i nedre . Så valde dock regeringen att göra och 4 miljoner blev i stället 3 miljoner. Tidigt uppstod dock ett akut bekämpningsbehov. Myggplågan blev värre på grund av den kalla och blöta våren. Pengar saknades för att upprätthålla den bekämpningsnivå som krävs för att hålla situationen i schack. Tack och lov lyssnade regeringen på den massiva kritik som framfördes i media när vi såg bekämpningsbehovet växa för . Regeringen sköt till extra som länsstyrelserna hade äskat och bekämpningen kan nu fortsätta. På ett seminarium i där bekämpningsledaren på Biologisk myggbekämpning, den enhet som jobbar för Nedre utvecklingsbolag (Nedab), medverkade framkom det att det årliga budgetbehovet ligger på 12,5 miljoner . Det betyder att regeringen skulle behöva öka stödet till dryga 6 miljoner, om regeringen har som ambition att fortsätta delfinansiera bekämpningen. De mest drabbade områdena, bl.a. området runt nedre samt orter runt blir i praktiken obeboeliga när myggplågan är som värst. Myggbekämpningen är en verksamhet som kräver att det finns en buffert av resurser eftersom behovet av insatser skiljer sig mycket och kan komma plötsligt. Regeringen har framfört att man önskar se ”alternativa metoder” för myggbekämpningen, bland annat röja mark och använda betesdjur. Bekämpningsledaren kallar de alternativa metoderna för ”det löjligaste jag hört” (28/5 2015). Han menar att gå från BTI, som är det enda kända fungerande bekämpningsmedlet, till dessa alternativa metoder kommer sluta i en katastrof för de boende i området. BTI är en lösning som fungerar precis när problemet uppstår eller precis innan, det är inte en lösning som fungerar långsiktigt. För detta behövs nya metoder. Forskningen runt nya metoder är lovande och på flugor har metoden SIT framgångsrikt använts. Metoden innebär att flugpopulationerna dramatiskt minskar tack vare att deras reproduktionsförmåga kraftigt försämrats. Denna metod är något aktivt bedriver forskning kring. har uttryckt sin vilja att få med fler aktörer i forskningen och de är intresserade av att jobba tillsammans med fler stater. Men då krävs det att den också visar sitt intresse för att delta. Metoden ser lovande ut och man förbereder nu ett pilotprojekt i norra . Detta är något som borde visa intresse för att delta i. Denna metod skulle kunna förhindra att myggplågan ens uppstår, något både ekonomin och miljön, för att inte tala om de boende, skulle tjäna på. Mina frågor till klimat- och miljöministern är: Avser statsrådet att ge erforderligt stöd för att ska kunna delta i forskningen kring SIT-metoden? Avser statsrådet att verka för en omprövning av beslutet om den statliga sänkningen av stödet för bekämpningen?
ip · H210739 · 2015-07-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:739 Regeringens svek mot företagen av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Före valet utlovade Socialdemokraterna satsningar på företagen och att all politik skulle prövas mot om den leder till fler jobb. När regeringen presenterade sin vårbudget såg vi det motsatta. Sammanlagt uppgår de höjda skatterna på jobb och företagande till . Regeringen satsar endast av medlen från sina skattehöjningar på jobb och företagande på näringspolitik. Utifrån löftena kontra den politik som levereras kan vi konstatera ett enormt löftesbrott. Vi kan också konstatera att de drivkrafter som alliansregeringen inrättat för att få fler företag att anställa fler nu överges. Inte minst påverkar det företag inom RUT- och ROT-branschen och alla de företag som har många unga anställda. Men det påverkar också alla företag inom välfärden som på grund av regeringens hot om regleringar av vinst och valfrihet nu inte vågar utveckla och investera. Mot bakgrund av dessa fakta är mina frågor till närings- och innovationsministern följande: Vilka besked ger ministern till alla företag som drabbas hårt av regeringens politik? Hur förklarar ministern sveket mot alla de företagare som drabbas av regeringens brutna vallöften? Hur anser ministern att företagens drivkraft för att anställa fler ska upprätthållas?
ip · H210740 · 2015-07-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:740 Antalet traineejobb av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Under valrörelsen hävdade att de hade en annan och bättre medicin mot arbetslösheten. Unga skulle erbjudas jobb eller utbildning och 32 000 traineejobb skulle trollas fram. Av de utlovade traineejobben blev det 590 stycken och i bästa fall runt 10 000 stycken . Trots kritik från såväl fackförbund som yrkesverksamma utlovades en massa traineejobb inom exempelvis äldreomsorgen. Därtill har regeringen i sin vårändringsbudget beslutat om att ta bort nedsättningen av socialgifterna för unga. Det var en åtgärd som infördes av alliansregeringen för att skapa incitament för att få fler företag, kommuner med flera att anställa fler unga, och som har gett resultat. Mina frågor till arbetsmarknadsminister är således: Skillnaden mellan de utlovade 32 000 traineejobben och de faktiska 590 jobben är 31 410 – när förväntar sig arbetsmarknadsministern att målet ska vara uppnått? Anser arbetsmarknadsministern fortfarande att traineejobb inom exempelvis äldreomsorgen är en bra lösning?
ip · H210741 · 2015-07-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:741 Lagar och regler kring drönare av (KD) till Statsrådet (S) Lagstiftningen kring obemannade farkoster, drönare, är föråldrad. Transportstyrelsens föreskrifter kräver inga tillstånd för hobbyverksamhet, och det är också oklart vad som gäller nationellt för verksamheter som vill använda drönare. Detta beror bland annat på att både länsstyrelser, , Försvarsmakten, Transportstyrelsen och Datainspektionen kan vara myndigheter som ska ge tillstånd för olika användningsområden. EU ska driva ett projekt för harmonisering kring drönarsäkerhet 2016-2028. Ett av målen är att skapa en gemensam marknad för drönartjänster, men inte minst bör man förhindra att drönare försvårar för flygtrafik och utgör säkerhetsrisker. Efter ett antal incidenter där drönare kommit in i flygkontrollzoner och/eller fotograferat eller filmat utan tillstånd måste läget i svensk lagstiftning redas ut och förnyas. Återförsäljare har ingen skyldighet att informera köpare av drönare om vilka lagar och regler som gäller, även om många gör det ändå. Än svårare är det förstås om tydligheten ändå inte finns då informationen är spridd på olika myndigheter. Mot den bakgrunden är min fråga till statsrådet : Vad i lagar och regler om drönare kan förnyas redan nu innan EU:s lagstiftning förändras, och hur snabbt kan detta göras så inte säkerheten minskar för flyg och människor?
ip · H210742 · 2015-07-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:742 Våldsdåden i av (S) till Statsrådet (S) Den senaste tidens våldsdåd i är allvarliga och fullständigt oacceptabla. När malmöbor känner oro för sin säkerhet, myndighetsbyggnader attackeras och uppgörelser sker på våra gator så är det ett hot mot demokratin. Därför måste samhället, inte minst på den nationella nivån, gripa in kraftfullt för att bekämpa och motarbeta våldsvågen. I har våldet trappats upp och har nio handgranater detonerat . Även om våld och kriminalitet är en företeelse som vi ser på flera håll i landet så gör Malmös geografiska läge att staden är extra utsatt eftersom det finns en större tillgång till vapen och krigsmateriel, ofta insmugglade från , än på många andra håll i landet. Detta gör att kriminella våldsverkare använder våra gemensamma ytor till uppgörelser och attentat som vi bara trodde existerade i actionfilmer. Den senaste tidens våldsdåd i , där kriminella använder sig av tung krigsmateriel som medför stor risk för medborgare och samhället i stort, är en nationell säkerhetspolitisk fråga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur anser statsrådet att insmugglingen av krigsmateriel och andra vapen till landet ska bekämpas? Kan det finnas anledning att se över och omfördela befintliga polisresurser för att komma till rätta med den senaste tidens våldsdåd? Anser statsrådet och regeringen att det behövs ytterligare skärpning av vapenlagstiftningen för att komma till rätta med problemet?
ip · H210743 · 2015-07-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:743 Höjda skatter på bensin och diesel av (KD) till Finansminister (S) Inför valet var Socialdemokraterna tydliga med att man inte avsåg att höja skatten på bensin (exempelvis i Ekonomidebatten i SVT ). Efter valet svängde emellertid partiet och driver nu en linje som går i rakt motsatt riktning. Inför höstens budget föreslår den socialdemokratiskt ledda regeringen nämligen att energiskatten på fossil bensin och fossilt dieselbränsle ska höjas med respektive per liter . Den föreslår även att energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen ska räknas upp i en snabbare takt än genom en årlig indexering med start . Till dessa summor ska också moms läggas, i de fall bränsleköparen är en privatperson. Sammantaget höjs därför priset vid pump med per liter bensin och med per liter diesel. kommer prishöjningarna att vara ännu större. Det är i sig problematiskt att politiska partier säger en sak före ett val men en helt annan sak efter valet, inte minst eftersom det skadar förtroendet för politiker i allmänhet. Men de här mycket kraftiga höjningarna av skatterna på bensin och diesel är också minst sagt bekymmersamma av andra skäl: de slår hårt mot både företag och vanligt folk. Näringar som drabbas är av naturliga skäl åkerinäringen men också – indirekt – alla de sektorer som är beroende av vägtransporter. Därutöver får alla de enskilda människor och familjer som är direkt beroende av bilen det tuffare att klara av vardagen. Det blir dyrare att ta sig till jobbet, dyrare att köra barnen till träningen och dyrare att hälsa på mor- och farföräldrar samt vänner och bekanta. Hårdast slår skattehöjningarna mot dem som bor och verkar på landsbygden. I promemorian ”Vissa punktskattefrågor inför budgetpropositionen ” presenterar regeringen en analys av de konsekvenser som den ser att de höjda skatterna på bensin och diesel kommer att föra med sig. Konsekvensanalysen är dock tunn och har när det kommer till effekterna för hushållen och företagen helt bortsett från det långsiktiga perspektivet. Detta gör att transparensen kring regeringens skatteförslag är betydligt sämre än vad den borde vara. Jag vill därför ställa följande frågor till finansminister : Varför väljer finansministern och regeringen att i sin konsekvensanalys inte visa den långsiktiga effekten för hushållen och företagen av den nya modellen för årsvis uppräkning av energi- och koldioxidskattesatserna för fossil bensin och fossilt diesel? I konsekvensanalysen anger regeringen att de aktuella skatteförslagen innebär högre kostnader för hushållen, och den presenterar en beräkning . Men varför gör finansministern och regeringen inte samma beräkning av de högre kostnader som bilberoende hushåll drabbas av åren därefter, när skatterna höjs ytterligare?
ip · H210744 · 2015-07-31 00:00:00 — Interpellation 2014/15:744 Vice statsminister av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) är statsråd och chef för och . Tillika är hon vice statsminister. Den vice statsministern tycks dock inte vara ställföreträdare för regeringschefen vilket annars titeln kan anses antyda. Detta är extraordinärt och väcker ett antal frågor. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöministern tillika vice statsminister : Med vilket formellt stöd beskriver sig som vice statsminister? Är denna utnämning på något sätt dokumenterad? Vilka arbetsuppgifter utförs som vice statsminister? Är dessa på något sätt reglerade? Har det fattats något beslut med stöd av 7 kap. 5 § andra meningen regeringsformen som innebär att är föredragande i några regeringsärenden i egenskap av vice statsminister och inte i egenskap av chef för och ?
ip · H210745 · 2015-08-04 00:00:00 — Interpellation 2014/15:745 medverkan i Europols antiterroraktion i sociala medier av (FP) till Statsrådet (S) Jag inlämnade en skriftlig fråga till inrikesministern (2014/15:715) kring hantering av Europols nya enhet som sjösattes med uppgift att förhindra propaganda och stoppa rekrytering till IS och andra terrororganisationer i sociala medier. Enligt ett nyhetsinslag i TV4 deltar ingen svensk representant i enheten. I samma nyhetsinslag hänvisade inrikesministern till svensk grundlag som förklaring till att ingen svensk deltar. Den skriftliga frågan inlämnades för att bringa klarhet i position och hur regeringen kommer att stötta denna viktiga insats, inte minst mot bakgrund av att är ett av de länder som har över 300 ungdomar som rest för att delta i terrorverksamhet utomlands. Parallellt finns just nu sedan alliansen skärpte terrorlagstiftningen 2010 ett ärende i domstol där två personer är misstänkta för rekrytering till terrorism. Svaret på frågan kan tolkas på flera sätt. Där står bland annat att är med och stöttar Europol och att vi genom vår avgift till organisationen också därmed stöttar denna enhet. Men frågan gällde inte den svenska avgiften till organisationen , utan om aktivt och operativt kommer delta i antiterrorisminsatsen i sociala medier för att stoppa rekrytering och radikalisering. Även inom ramen för det starka svenska grundlagsskyddet för yttrandefriheten – som inte ska rubbas – torde det finnas goda möjligheter att delta operativt i europeiska insatser för att kartlägga och motverka terrororganisationers rekrytering via internet. Eftersom frågesvaret synes stå i ett oklart förhållande till statsrådets tidigare TV-uttalanden vill jag ställa följande frågor till statsrådet för att bringa klarhet i den svenska positionen: Har statsrådet och regeringen beslutat att ska delta operativt i Europols insats i sociala medier mot terrorism? Kommer statsrådet och regeringen att vidta nödvändiga åtgärder för att möjliggöra ett svenskt deltagande om svaret är nej på frågan ovan? Om inte: hur kommer statsrådet och regeringen att agera mot bakgrund av att hundratals ungdomar rekryterats i , många via just sociala medier, för att resa till konfliktområdena i och ?
ip · H210746 · 2015-08-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:746 Frihet att själv välja partner av (SD) till Statsrådet (S) kom en rapport från , Gift mot sin vilja 2009:5 som visade att unga i allt högre grad inte kände att de fritt kan välja vem de vill gifta sig med. Värst var det för unga flickor men även pojkar kunde uppleva tvång och att de saknade möjlighet att själva välja partner. Särskilt illa var det i ”socialt utsatta områden” där så mycket som av ungdomarna upplevde att deras val av partner var begränsat. Då beräknade man att omkring 70 000 ungdomar riskerar att bli gifta mot sin vilja. ändrades lagen så att det skulle bli lättare att ingripa mot tvångsäktenskap. Den nya lagen som förbjöd tvångsäktenskap och barnäktenskap skulle vara lösningen på problemet, men så blev det tyvärr inte. Trots att vi vet att tvångsäktenskap fortfarande förekommer så har den nya lagen, enligt rapporter från flera stora medier, inte lett till en enda fällande dom som den varit verksam. Enligt , som i sin tur hänvisar till , så har 19 förundersökningar lagts ned som lagen varit verksam. I framhålls att en av anledningarna till att lagen varit så tandlös är att många av de som drabbas lever i utanförskap. – expert på frågor kring hedersrelaterat våld och ingick i remissgruppen i samband med att den nya lagen togs fram – säger bland annat följande: ”Ett stort problem i är att många människor lever i enklaver där det svenska samhällets inflytande och kontroll är närmast icke-existerande.” Några nya utredningar som visar på utvecklingen på området har jag inte kunnat finna, men jag förutsätter att regeringen följer utvecklingen minst lika noga som man följer utvecklingen inom bolagsstyrelser, då det i högsta grad är en jämställdhetsfråga som dessutom berör många fler människor. Därför skulle det nu vara intressant att höra de senaste siffrorna på området och få en redogörelse för vad regeringen tänker göra för dessa utsatta ungdomar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: På vilket sätt följer statsrådet löpande upp utvecklingen vad gäller unga som inte känner att de själva har rätt att välja vem de vill gifta sig med och vad planerar hon att göra för att förbättra deras situation?
ip · H210748 · 2015-08-24 00:00:00 — Interpellation 2014/15:748 Skattebefrielse för biodrivmedel av (C) till Finansminister (S) har ett statsstödsgodkännande för nedsättning av skatt på biodrivmedel. Detta godkännande löper ut . Regeringen har inte kommunicerat vilka styrmedel som ska gälla från , vilket skapar en stor osäkerhet i branschen. En konsekvens kan vara att alla biodrivmedel belastas med full skatt, vilket skulle innebära att deras konkurrenskraft gentemot fossila drivmedel försvinner helt. Regeringen har haft god tid på sig att utreda denna fråga, men ännu har inget besked kommit från regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka styrmedel gäller för biodrivmedel från ? När förväntar sig finansministern och regeringen ett besked från kommissionen i frågan om förlängning av statsstödsgodkännande för skattenedsättning för biodrivmedel?