· H210195 · 2015-01-15 13:15:00 — har frågat mig hur jag och regeringen avser att implementera Alliansens budgetmotion och prioriteringar under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Utifrån de övergripande budgetramar som Alliansens budgetmotion anger är det regeringens uppgift att föreslå och genomföra konkreta prioriteringar inom utgiftsområde 7. Jag kan utifrån diskussionen i utskottet och efterföljande beslut i konstatera att i huvudsak ger stöd till regeringens utvecklingspolitik. I råder bred uppslutning kring målet att av bni ska avsättas för bistånd. Detta är glädjande. ska ha en stark röst i de processer som rör globala ödesfrågor: ett nytt klimatavtal, nya globala utvecklingsmål samt finansieringen av en hållbar utveckling. generösa bistånd och stöd till det internationella klimatarbetet är centralt för trovärdigheten och möjligheterna att påverka den internationella dagordningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer beslut om Alliansens budgetmotion innebär emellertid att det svenska biståndet kommer att bli en halv miljard lägre, jämfört med regeringens budgetförslag. Den förstärkning om additionellt - utöver biståndsramen och utöver av bni - till internationell klimatfinansiering som regeringen planerade uteblir med Alliansens budget. Detta är något jag beklagar och som får konsekvenser för människor som lever i fattigdom och under klimathot världen över. Det kommer på grund av Alliansens nedskärningar inte att vara möjligt att genomföra de satsningar på anpassningsfonden och fonden för de minst utvecklade länderna som regeringen ville se. Regeringen kommer dock inom det mandat som gett att stå kvar vid det viktiga åtagandet om ett bidrag om till Gröna klimatfonden . Klimatförändringarna är vår tids största utmaning, och det är de fattigaste kvinnorna och männen som drabbas hårdast. Att förhindra torka, översvämningar, havsnivåhöjning och orkaner är en förutsättning för all annan hållbar utveckling. Med stöd från kan det svenska utvecklingssamarbetet fokusera på fattigdomsbekämpning genom att bidra till en socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar utveckling och en jämlik fördelning av välstånd. Biståndet har en fortsatt central uppgift att stärka demokrati och mänskliga rättigheter i samarbetsländerna. Regeringen kommer att vara aktivt engagerad i diskussionerna om finansiering av utveckling i , i arbetet med att ta fram och genomföra de nya hållbarhetsmålen för tiden samt i slutförandet av ett nytt klimatavtal i . Den nya globala utvecklingsagendan, de så kallade sustainable development goals, är universell och ska gälla för alla länder, fattiga som rika. Regeringen avser att genomföra en nystart för politiken för global utveckling, PGU, för att bidra till en ökad samstämmighet för utveckling. Vi avser vidare att se över den biståndspolitiska inriktningen med utgångspunkt i de nya globala utvecklingsmålen post-2015. Vi gör detta för att säkerställa att utvecklingssamarbete kan möta morgondagens utmaningar och på ett effektivt sätt bidra till fattigdomsbekämpning, bättre levnadsvillkor, förbättrad miljö, klimatinsatser, ökad rättvisa och jämställdhet mellan kvinnor och män. Genom att arbeta nära det svenska civilsamhällets organisationer stärker vi också den folkliga förankringen av utvecklingspolitiken. Regeringens avsikt är att svenskt bistånd alltid ska verka där behoven är stora och där utvecklingssamarbetet kan göra störst skillnad. Svenskt bistånd ska vara strategiskt, flexibelt, resurseffektivt och resultatinriktat. Förändringar i det bilaterala utvecklingssamarbetet kan vara motiverade utifrån ändrade förutsättningar. Landportföljen behöver regelbundet ses över så att svenskt bistånd bidrar så effektivt som möjligt till målet för utvecklingssamarbetet. I budgetpropositionen framgår klart vilken betydelse regeringen fäster vid uppföljning, utvärdering och analys av biståndets genomförande, resultat och effektivitet. Den förstärkning av Sidas förvaltningsanslag om som följer av Alliansens budgetmotion kan bidra till att förvalta och följa upp det svenska bilaterala biståndet. Det kan därigenom också bidra till att ge kvinnor och män som lever i fattigdom verktyg för att förbättra sina levnadsvillkor och utjämna orättvisor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. Tack, biståndsministern, för svaret på min interpellation. Först tänkte jag säga någonting om de tidigare åren. Under Alliansens vid makten ökade biståndet ganska markant, från 28 miljarder till 2006 till 38 miljarder , och vi har upprätthållit enprocentsmålet. Förutom att biståndet har växt är det kanske allra viktigaste den reformering som har gjorts av biståndet. Där har mycket hänt, bland annat när det gäller transparensen, att förbättra styrningen, resultatuppföljningen och inte minst att försöka fokusera biståndet. Där har regeringar fått kritik från såväl OECD-Dac som Statskontoret. Mycket har hänt under den resan, och jag vet också, vilket också sa, att det finns brister kvar. Min och Alliansens uppfattning är att arbetet med att styra biståndet bättre så att det verkligen ska nå fattiga och förtryckta människor behöver fortsätta. Då är det lite oroande med de signaler som finns om att regeringen ska riva upp och förändra den biståndspolitiska plattformen. Den kom till på grund av den kritik som fanns just mot snårigheten, de hundratals policyer som var svåra att arbeta utifrån. Jag är orolig för att arbetet tappar fokus på det väsentliga, nämligen resultatet i biståndet och att det ska vara så transparent och icke-korrumperat som det bara går. Därför vill jag fråga biståndsministern vad det är för konkreta brister som hon har identifierat i plattformen. Den är ju framtagen av de främsta tjänstemännen med den högsta kompetensen som finns inom utrikesförvaltningen. Politiken har förstås gett sin touch när det gäller prioriteringar, men när jag tittar på de mål som finns ser jag att de överensstämmer väldigt väl med regeringens mål för biståndet. Vad är det alltså som konkret ska ändras? Vad är det som inte är tillräckligt bra och som gör att man ska riva upp en hel produkt, om det nu är så? När ska det ske, och hur omfattande kommer arbetet att bli? Tack, , för frågan! När det gäller resultatuppföljning stämmer det att den tidigare regeringen har genomfört ett långt och väldigt grundligt arbete för att styra upp framför allt det bilaterala stödet som förvaltas av Sida. Sedan får jag säga att jag blev lite bestört och förvånad när jag såg som pekade på att allt det i det stöd som hanteras av UD, alltså det multilaterala stödet där tidigare biståndsministrar har haft ett direkt inflytande och ett direkt ansvar över hur det här hanteras, fanns sådana brister vad gäller uppföljning, kontroll och hur man ska kunna relatera till strategier och beslut. Det handlar alltså inte om hur pengarna används av de olika multilaterala organen utan helt enkelt om hur beslutsprocessen har varit inom UD från regeringen och nedåt. Med de ganska tuffa nypor som tidigare biståndsministrar har vinnlagt sig om att ha när det gäller öppenhet och transparens måste jag säga att det är något förvånande att detta inte har gällt den hantering som skett inom UD. Detta avser den nya regeringen och jag att ändra på, och jag tycker att de rekommendationer som vi har sett från verkar rimliga. Vi får återkomma till om detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När det gäller den biståndspolitiska plattformen stämmer det att mycket av innehållet är prioriteringar som överensstämmer med den nuvarande regeringens, och det är bra. Vad vi har identifierat som saknas är några perspektiv som kanske inte alls finns återspeglade, bland annat barnperspektivet. De signaler som har kommit från civilsamhället är också att det arbete som skedde med den biståndspolitiska plattformen inte tog hänsyn till de remissvar som kom. Det är olyckligt. Sedan är det precis om säger: Det här var en politisk produkt, och det vore väldigt underligt om en ny regering inte ville ha ett omtag på en plattform som ska vägleda hela det biståndspolitiska arbetet. Statskontoret och OECD-Dac hade naturligtvis rätt i att det var en djungel av policyer som på något sätt måste tydliggöras för att få ett effektivt bistånd och utvecklingssamarbete. Vi är också i en situation när alla deltar i den nya diskussionen kring de nya uthålliga utvecklingsmålen, sustainable development goals, och det blir en agenda för hela världen. Den nya regeringen har tagit ett första steg i att möta upp genom att peka på den svenska politiken för global utveckling som vi har haft , där vi är pionjärer och har gått före i ett helhetstänk som innebär att vi inte bara ska hjälpa de fattiga länderna genom det bistånd vi ger utan genom hela politikpaletten som exempelvis handel, miljöpolitik och så vidare. Att få in de perspektiv som saknas och på ett bättre sätt integrera PGU och den nya utvecklingsagendan i den biståndspolitiska plattformen tror jag blir den avgörande skillnaden. Det är bra att biståndsministern nämner . Jag blev också väldigt förvånad över hur bidragshanteringen internt inom UD gick till. Det som vi gjorde väldigt snabbt var att alla enheter föredrog sina ärenden för statssekreteraren för beslut, och det tror jag är en ordning som ni har fortsatt med. Jag tycker att man ska göra på det sättet så att det blir en politisk avdömning av bidragshanteringen, och jag tror som sagt att ni gör på samma sätt. I budgetpropositionen aviserade vi en utredning som skulle se över bidragshanteringen internt och som vi också tillsatte. Det tog väldigt innan den här utredningen startade, men det som var väldigt viktigt för mig var att det skulle vara en extern utredare och inte en utredare inom . Det tog som sagt väldigt , och det var väldigt mycket hinder på den vägen. Men jag välkomnar att man tar tag i de här frågorna, för det är också min uppfattning att de är eftersatta. När det gäller den biståndspolitiska plattformen har man ju också andra verktyg, såväl regleringsbrev som resultatstrategier, för styrningen. Att riva upp en produkt som är ganska omfattande tror jag tar resurser och tid från det viktiga arbetet. En annan fråga som jag vill ställa i anslutning till detta handlar om SRHR, alltså sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Just nu är det Alliansens budget som gäller, och Alliansen har där ett väldigt tydligt fokus på SRHR. Av det totala hälsobiståndet avsattes för millenniemål 4 och 5, som handlar om att minska mödra- och spädbarnsdödligheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Både jag och biståndsministern besökte och kunde se på plats vilka enorma framsteg satsningen på SRHR från oss och andra givare sammantaget har gett. I har mödradödligheten minskat med till följd av att antalet osäkra aborter har minskat. Man genomför aborter i , även om man inte benämner det som abort. Men man gör det när det behövs. Min första fråga handlar om strategin för SRHR. När kommer vi att kunna se en sådan ny strategi, och vilka satsningar kommer man att göra inom SRHR-området? Min andra fråga som också anknyter till mödra- och spädbarnsdödlighet handlar, med risk för att vara tjatig, återigen om vaccinationsalliansen . Vi har gjort stora utfästelser som regeringen ska leva upp till, och det har ni lovat, men det handlar också om framtiden. Hur ser regeringen på att fortsätta satsa på grundläggande vaccination av barn? Gavi har uppskattningsvis nått mer än 40 miljoner barn med grundläggande vaccination, och det i sig har gjort att uppemot en halv miljon barn har sluppit dö i onödan. Hur ser regeringen på framtida satsningar på vaccinationer och SRHR? Jag vet att våra tjänstemän hade kommit långt med den här strategin. Är den på gång, och hur ser det i sådana fall ut? Jag börjar med frågan om Gavi. har mer än fyrdubblat sitt stöd till Gavi . har gått från 100 miljoner till 450 miljoner. Vi är en av de absolut största stödjarna till Gavi, vi kommer att fortsätta att vara det och vi har allokerat exakt samma belopp. Sedan måste , naturligtvis i ljuset av de dramatiska nedskärningarna på biståndsområdet, se på var det största mervärdet finns. Jag håller med om att hälsobistånd och vaccinationer är oerhört viktiga, men för ett land som med sin långa biståndstradition och sitt utvecklingssamarbete finns ett större mervärde i att jobba med betydligt mer komplicerade samband, som vi talade om tidigare när det gäller DRK. Hur ska man hjälpa till med institutionsbyggande? Hur hjälper man till att bygga upp ett fungerande rättsväsen? Hur sätter man parter runt ett bord så att vi undviker krig och konflikter? Krig och konflikter är trots allt den värsta sjukdomen. Institutioner som inte fungerar är grundorsaken till krig och konflikter. Vi måste sätta dessa frågor i relation till varandra. Det finns nästan en halv miljard till en enskild fond. Det finns också mycket pengar till Globala fonden mot hiv, malaria och tuberkulos, och det finns ett mycket omfattande hälsobistånd. Vi kommer att fortsätta att ha ambitionen att vara mycket stora och viktiga spelare där. Frågan är sedan vilket mervärde som finns specifikt för i olika utvecklingssamarbeten. Vi får se framöver, men jag kan försäkra att för det här året kommer att fortsätta att vara en mycket stor givare i Gavi. Jag kommer att åka till för att delge detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När det gäller SRHR kan jag inte exakt svara på när den nya strategin kommer. Det finns en lång rad strategier som måste förnyas eftersom de är föråldrade. Vi har fattat beslut om att helt enkelt förlänga dem som finns till dess vi har tid att gå igenom dem. Vi får ta dem i den ordning det är mest akut att göra något. SRHR fortsätter att vara mycket viktigt för den nya regeringen. Den feministiska regeringen sätter naturligtvis de frågorna i centrum, liksom vi också sätter miljöproblemen i centrum. Det är mycket långt kvar innan millenniemål 4 och 5 kommer att nås, och det är naturligtvis en stor utmaning. är aktivt pådrivande för att de frågorna ska komma in i den nya SDG-agendan post-2015. Speciellt R i SRHR är en motvindsfråga. Precis som sa säger man i inte abort, utan man säger något annat för att komma runt frågan. Det visar också på känsligheten i många länder. Men det är viktigt att är aktivt. Om kvinnor inte får vara med och bygga upp samhällen, om kvinnors resurser inte utnyttjas, har man gjort sig av av den potential som finns i alla länder. Att få in kvinnor i ländernas utvecklingsarbete, in i produktionen, att de får utbildning, är så oerhört viktigt för att bekämpa fattigdomen. Det är en grundbult i regeringens politik. Det är tydligt att vi delar de grundläggande värderingarna, vilket jag tycker känns tryggt och bra eftersom det finns andra områden där vi har olika uppfattningar. Vi kan försöka vara överens om det vi är överens om - det känns tryggt och bra. Det gäller framför allt kvinnors och barns rättigheter samt inte minst fokus på hbtq-frågor, där är en stor och viktig aktör. Kopplat till budgetfrågan nämnde ministern i sitt svar Sidas styrning. Det var bra att de 15 miljonerna togs upp. Det var ingenting som alliansregeringen hittade på, utan det var ett tydligt önskemål att när biståndsramen ökar så markant måste Sida för att kunna utöva en tydlig styrning också ha råd att anställa duktiga specialister och controllers för att ta hand om medlen utan bekymmer. Där är det bra att vara lyhörd för såväl styrelse som generaldirektör. Det är klokt att använda pengarna på ett bra sätt. Jag vet att har fortsatt det arbete som påbörjades med civilsamhällesorganisationer, som leddes av , det vill säga för att försöka få en överenskommelse med civilsamhällets organisationer dels för att lyfta fram deras mervärde inom det svenska biståndet, dels för att se vad en biståndsorganisation kan ha för nytta eller hjälp av utrikesförvaltningen. Av nyfikenhetsskäl skulle jag vilja veta lite mer om hur det arbetet går, om man i så fall närmar sig en form av överenskommelse och vad den i så fall kommer att innehålla. Tack än en gång, , för frågorna! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När det gäller Sidas förvaltningsanslag måste det helt säkert satsas ytterligare på att förbättra controllerfunktionen och de övriga funktioner som behövs för bedömningen av de långsiktiga effekterna av det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet. Regeringen tycker att det är bra. Naturligtvis tycker vi att det är olyckligt att vi var tvungna att ta medel från andra poster där dessa funktioner inte hade räknats in, men så är nu läget . SCO-överenskommelsen var ett bra initiativ som förutvarande biståndsministern tog. Här fortsätter arbetet. Det är mycket uppskattat från civilsamhällesorganisationer att ha dialogen med . Det är innehållet som har varit oerhört uppskattat, det vill säga dialogerna och diskussionen. Sedan är frågan vad slutdokumentet ska kallas, om det ska vara en överenskommelse. Från början var till och med ordet kontrakt med i diskussionerna. En del organisationer kanske inte känner sig helt bekväma med att skriva under en överenskommelse med ett departement som man egentligen ska granska. Vi får se var det slutar. Dialogen fortsätter åtminstone , och jag hoppas att vi kommer att landa fram med ett principdokument där alla är överens om mervärdet av civilsamhällesorganisationer. Det är viktigt med det folkliga engagemanget och engagemanget från civilsamhället i frågorna. Överläggningen var härmed avslutad.