· H210232 · 2015-02-20 10:06:49 — Den som lyssnade på finansministerns svar kunde höra det intressanta att hon väljer att lägga ganska mycket tid på att argumentera mot den politik som Alliansen fört . Om man lyssnade noga kunde man också konstatera att det egentligen är tre olika saker som finansministern lyfter fram som argument för att den egna politiken skulle skapa jobb i den privata sektorn. Det är för det första ett kunskapslyft. För det andra argumenterar finansministern för att Arbetsförmedlingens arbetssätt ska bli bättre, och för det tredje ska man satsa på infrastruktur och bostäder. Låt oss då gå igenom dessa punkter och fråga oss hur många nya jobb de skapar. Kunskap är det absolut mest centrala. Vi måste ha människor med god utbildning som kan vara med och bygga som kunskapsnation och göra oss konkurrenskraftiga internationellt. Det är den absolut viktigaste frågan för att stärka, förbättra och rädda svensk välfärd och svenskt välstånd. Men är det inte riktigt den typen av kunskap som finansministern pratar om, utan hon pratar om att man ska satsa på arbetsmarknadspolitiska utbildningar och att Arbetsförmedlingen ska ge kurser till de arbetslösa. Förvisso, ska jag säga, är det positivt att regeringen vill satsa på . minns jag inte hur många platser det handlade om. Det var kanske mellan 1 000 och 2 000 platser. Detta är platser som människor kan ta, och sedan kan de komma ut på arbetsmarknaden om två . Om två finns det då kanske lite fler som kan ta de jobb som finns men som det inte finns kvalificerad arbetskraft till. Poängen är att det kunskapslyft som finansministern resonerar om och som Socialdemokraterna lade ned väldigt mycket kraft och energi på inte har gett några nya jobb. Det finns ett väldigt tydligt facit för det så kallade . Det gav inga nya jobb. En massa kurser på Arbetsförmedlingen ger inga nya jobb. När det gäller Arbetsförmedlingen och frågan om kunskapslyft är det rätt intressant att jag för sedan stod här i kammaren och debatterade med arbetsmarknadsminister . Då sa hon mycket tydligt att den här typen av insatser, alltså arbetsmarknadspolitik, inte skapar några nya jobb. Jag gjorde ett väldigt roligt klipp där står i talarstolen och säger: Arbetsmarknadspolitik skapar inga nya jobb. Någon sekund senare hade jag ett klipp från finansministern där hon argumenterar för att arbetsmarknadspolitik skapar nya jobb, lite som finansministern precis gjorde här. Det vore väldigt bra om vi kunde få ett klargörande från regeringen om arbetsmarknadspolitik skapar nya jobb eller inte. Avslutningsvis nämner finansministern att man satsar på infrastruktur. Man satsar alltså 2 miljarder mer på infrastruktur. Det är bra. Vi gör lite olika prioriteringar. Alliansen ville satsa lite mer på skolan. Det är i grunden bra att satsa på infrastruktur, men ni höjer skatterna med 23 miljarder. Ni plockar alltså ut 23 miljarder ur den privata sektorn, och sedan satsar ni 2 miljarder på mer infrastruktur och så ska det lösa problemen. Det här visar att regeringen inte har någon politik för fler jobb i det privata näringslivet. Jag börjar med några faktaupplysningar. genomfördes i komvux. Det genomfördes inte på Arbetsförmedlingen, utan det var en ren komvuxutbildning. De utvärderingar som har gjorts visar att arbetslöshetsrisken har minskat för dem som deltog i . Det handlar om personer som inte hade en gymnasieutbildning som fick möjlighet att komplettera med den utbildningen. Den största effekten uppmättes bland kvinnor som var med i . har vi ett läge där vart femte rekryteringsförsök i näringslivet misslyckas därför att arbetsgivarna inte hittar den kompetens de söker. Det är mycket troligt att de här problemen kommer att fortsätta i takt med att läget på arbetsmarknaden förbättras och tillväxten ökar. För att dessa jobb inte ska gå om intet och för att arbetsgivarna ska kunna hitta den personal de söker måste vi också från samhällets sida öka utbildningsnivån så att de som är arbetslösa kan matchas mot de lediga jobben. Det är här rekryteringsgapet finns. Vi har över 400 000 människor som är arbetslösa, som nästan vart femte rekryteringsförsök misslyckas. Det är ett gap som går att sluta. Det är inte rocket science, utan det handlar om att rusta dem som är arbetslösa så att de kan ta de lediga jobb som finns. Det är det som regeringen vill göra med ett nytt kunskapslyft. Det handlar om uppemot 20 000 utbildningsplatser där vi ser att det råder brist inom flera yrken. Dels handlar det om personer med högre utbildning, dels skulle det kunna handla om en kompletteringsutbildning på yrkesvux, till exempel på vårdprogrammet men också på övriga yrkesprogram. Där finns ett problem med den tidigare regeringens politik, nämligen att andelen ungdomar som sökte sig till yrkesprogrammen sjönk dramatiskt efter att man tog bort möjligheten till högskolebehörighet i de utbildningarna. Vad är det som skapar jobb? Det som skapar jobb är naturligtvis det privata näringslivet. Det är privata företag som anställer människor och på så sätt skapar arbetstillfällen. Det finns också arbetstillfällen i offentlig sektor, så ökade resurser till offentlig sektor ger också jobb. Men resurser och pengar till jobb i den offentliga sektorn bygger på att det finns privata företag som anställer. Det privata företagets anställningsbeslut fattas alltid i det privata företaget. Det är inte politiker som fattar det beslutet. Det politiker kan göra är att skapa goda förutsättningar för företag att vilja anställa, investera, växa och expandera i . Detta kan vi göra på en rad sätt. Ett sätt är naturligtvis att se till att det finns kompetent arbetskraft som man kan anställa. Vi kan också se till att ha en skola och ett utbildningssystem som främjar kreativitet så att fler människor vill bli entreprenörer, starta egna företag och hitta på nya saker som kan leda till nya jobb i . Vi kan också se till att ha väl fungerande institutioner. Det har vi i . Skattesystemet och rättsstaten håller hög kvalitet, skatteindrivningen likaså. Vi kan också se till att det finns goda förutsättningar för företag att transportera varor till och från arbetsplatserna, och vi kan se till att det finns bostäder och pendlingsmöjligheter för arbetskraften. Därutöver kan vi jobba med olika former av näringspolitik för att ytterligare göra det attraktivt att investera och växa i . Det är de privata företagen som fattar anställningsbeslutet, men politiken i form av bland annat arbetsmarknadspolitik kan skapa förutsättningar för det anställningsbeslutet. Tack så mycket, finansministern, för nu fick vi äntligen debatten dit jag försökte få den, nämligen till vad det är som skapar nya jobb i det privata näringslivet. Jag måste säga att jag kan skriva under på precis allting som finansministern sa kring att det är just företagen som skapar jobben. Politiken kan bara skapa förutsättningarna. Med anledning av detta är det intressant vad det är för politik som finansministern och Socialdemokraterna går fram med. Hur skapar det bättre förutsättningar för näringslivet att man höjer skatterna med ? Det ska löna sig mindre att arbeta. Det ska löna sig mindre att utbilda sig. Det ska löna sig mindre att starta företag, agera som entreprenör och satsa på nya företagsidéer. Det ska löna sig mindre att anställa, särskilt ungdomar. På punkt efter punkt punkterar finansministern och Socialdemokraterna förutsättningarna för att driva näringsverksamhet i det här landet. pratar om infrastruktur. Det är jättebra att ni också vill satsa på infrastruktur. Vi har gjort de största satsningarna på . Vi har kraftigt höjt anslagen till infrastruktur, och det är positivt att finansministern och Socialdemokraterna vill fortsätta i våra spår. Vi gjorde lite andra prioriteringar - vi ville satsa lite mer på skolan i stället - men fine, båda ambitionerna är lovvärda. Men hur 2 miljarder kompenserar 23 miljarder i skattehöjningar och hur det skulle förbättra förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet i det här landet får finansministern väldigt gärna förklara. Den förklaringen har vi eftersökt sedan finansministern kom till makten. Vi efterfrågade den i hennes oppositionsroll. Förklara för och för svenska folket hur detta leder till fler jobb! hade jag och finansministern en interpellationsdebatt där hon sa att hon ville mjölka den privata sektorn. Det finns på klipp i arkiv. Jag har lagt upp ett litet roligt Youtubeklipp som faktiskt har fått ganska många views. Finansministern vill alltså mjölka den privata sektorn för att bekosta sina bidragshöjningar och olika typer av satsningar på den offentliga sektorn. Det är en gammal 70-talsmentalitet att den offentliga sektorn och den privata sektorn på något sätt står emot varandra när det i stället måste vara så att den offentliga sektorn och den privata sektorn går hand i hand. När jobben skapas i den privata sektorn får vi mer resurser till att satsa på välfärden. Låt mig avsluta med att säga något om kunskap. Låt oss säga att det behövs fler sjuksyrror. Vi kan inte utbilda en person med några kurser på Arbetsförmedlingen till att bli sjuksyrra - om man har varit till exempel truckförare. Då måste man gå en helt ny utbildning på . Resonemanget om matchningen på den svenska arbetsmarknaden - som är ett problem - löses inte av den typen av åtgärder som finansministern föreslår. Det är lite roligt att lyssna på den här typen av debatter. Några moderater går längre i sin argumentation än vad andra gör. Om låga skatter gynnar privat företagande allra mest av allt, varför i hela friden har man inte sänkt ännu fler skatter? Hur har kunnat ha några företag över huvud taget i det land som mellan varven har haft det högsta skattetrycket i världen? Hur har vi kunnat ha några företag över huvud taget? Hur har vi kunnat ha några av världens mest framgångsrika företag på sina områden? Sanningen är att det inte bara handlar om hur stor beskattningen är på företagen. Det handlar också om möjligheterna att starta företag, att få riskkapital, få en finansiering i ett tidigt skede. Det handlar om innovation och forskning. Jag måste komma in på frågan om kunskap. Handlar det bara om sjuksköterskor, läkare, it-ingenjörer och så vidare? Men det är inte de som är det absolut stora problemet. Det stora problemet är att relativt lågutbildade personer, som lätt kan genomgå en kortare utbildning, skulle kunna få arbete om de hade rätt utbildning. Om man inte tror på detta kan man fråga företagen. Fråga byggföretagen vad de saknar! En yrkeskunnig snickare eller murare kräver naturligtvis en längre tids utbildning, men det finns också andra yrken som kräver betydligt kortare utbildning. Det är samma sak inom offentlig sektor. Det finns ett antal områden där kompetens saknas och det behövs kompletterande kompetens. Man kanske till och med har gått något program på gymnasiet, men det håller inte för att man ska kunna arbeta i just den branschen. Jag vänder mig mot resonemanget att låga skatter skulle vara det enda som gör att det finns ett starkt privat företagande i . Jag tror inte på det, och jag tror inte att det finns speciellt mycket forskning som stöder det heller. Vad ska göras mer för att få fler företag att etablera sig i ? Mycket handlar om bra företagsklimat, till exempel lokaler och infrastruktur. Att skattesänkningar skulle vara det viktigaste är lite grann struntprat från sida. säger att han har efterfrågat en förklaring till hur höjda skatter kan skapa fler jobb. Jag vill bara påminna om att det är en fråga jag har debatterat med och med många andra moderata företrädare. Det är ingenting som vi inte har debatterat. Jag kan säga igen det jag har sagt tidigare. Det finns inget enkelt samband mellan skattenivå i ett land och sysselsättningsnivå. Det samband man kan hitta är att länder med lite högre skatt ofta har en högre sysselsättningsgrad och lägre arbetslöshet. Vad beror det på? Alla skatter påverkar ekonomins funktionssätt. Oavsett hur skatten tas ut påverkar den på ett eller annat sätt ekonomins funktionssätt. Det man använder skattepengarna till påverkar också ekonomins funktionssätt. Ett land helt utan skatt har inte heller någon som helst service. Om inkomstskatten höjs lite grann för dem som arbetar sänks deras drivkrafter för att jobba, och det kan påverka ekonomins funktionssätt. Men om skattepengarna används till att till exempel bygga ett dagis ökar möjligheterna för människor att jobba. Den samlade effekten av en sådan transaktion blir ofta att sysselsättningsgraden ökar. Då kan man jobba. Det är ett sätt att öka sysselsättningsgraden och höja tillväxtmöjligheterna i ekonomin. På samma sätt är det om det inte finns någon bolagsskatt alls i ett land. Sedan införs en bolagsskatt, och pengarna används sedan till infrastruktur, till exempel de järnvägar som inte finns. Å ena sidan påverkar det bolaget att bolagsskatt tas ut, men å andra sidan kan järnvägar byggas som gör att företaget kan transportera varor till och från fabriken. Det är på så sätt ett ökat skatteuttag kan skapa fler jobb, ökad sysselsättning och lägre arbetslöshet. Det är också därför har lyckats ha ett högt skatteuttag som det har rått hög tillväxt, hög sysselsättning och låg arbetslöshet. Det handlar om att beskatta på ett förnuftigt sätt och att vara varsam med hur pengarna spenderas. Det är så man kan sammanfatta den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringens samlade politik. Den här debatten visar hur obekväma Socialdemokraterna blir när man helt plötsligt för en diskussion om vad som verkligen skapar nya jobb. Då börjar undra varför inte alla skatter sänks om alla skatter är så skadliga. börjar motivera varför det över huvud taget finns skatt. Det är bara att förlöjliga debatten. har haft av alliansstyre, och landet har fortfarande skatter som är bland världens högsta. Jag vill ha ett land med höga skatter som finansierar en grundläggande välfärd - världens bästa välfärd - och grundläggande trygghetsnät och skyddssystem för människor som faller mellan stolarna. Därom råder ingen politisk debatt. Jag vill sänka skatterna. Det kan vi göra. Det finns potential att sänka skatterna något enormt i om fler människor som lever i bidrag kan komma in i arbete. Socialdemokraterna har den andra idén, att satsa pengar på bidrag så att fler och fler människor fastnar i bidrag. Jag tror inte att skatterna är det enda som påverkar vad som gör ett land till en bra plats att bedriva företags- och näringsverksamhet på. Rättsstatens funktionssätt, korruption, regelverk och kunskap - mycket av det som var inne på - är ännu viktigare. Jag håller med om det. Därom råder inget tvivel. Problemet är att när ett land är en fungerande rättsstat som har ett fungerande regelverk kommer skatterna in. Då blir skatterna avgörande. Om man lägger 23 miljarder i skatter på det privata näringslivet kommer det att skada förutsättningarna för att bedriva företagsverksamhet i detta land. Blir det mindre lönsamt att jobba, blir det mindre lönsamt att utbilda sig och blir det mindre lönsamt att driva företag kommer det att skada jobben. är intressant när han debatterar och ska försvara den politik som Alliansen tidigare förde. Man skulle kunna tro att Alliansen på sina hade kommit fram till den optimala nivån, och att rucka på det som Alliansen gjorde skulle innebära enormt hög arbetslöshet. Folk skulle inte gå tillbaka till jobben, och folk skulle mista jobben. Låt mig ta ett exempel från ett land som har väldigt hög ungdomsarbetslöshet. Jag läste att när det var som värst hade en ungdomsarbetslöshet på . Det är naturligtvis en väldigt hög arbetslöshet. Men det intressanta i det sammanhanget var att av ungdomarna hade fått arbete i alla fall, utan några speciella subventioner. Det där skulle jag vilja borra lite grann i. Varför är det på det sättet? Skulle arbetsgivarna säga upp alla som fanns på arbetsplatser bara för att de fyllde eller för att man höjde skatten? Är det verkligen så? Finns det några belägg för det? Det är jag mycket tveksam till. Slutligen, herr talman, skulle jag vilja säga att om man lägger väldigt mycket skatter och mycket pengar på företagen kan det påverka utvecklingen på lång sikt. Men jag har svårt att se att det skulle innebära att företagen helt plötsligt slutar att anställa över huvud taget. Det är väldigt knepigt. gillade inte svaret. Han tyckte att jag tog ett för enkelt exempel. Vi har ju haft den här debatten , och då tog jag det exempel som jag brukade använda när jag undervisade på . Det är för övrigt samma exempel som jag brukar ta när jag undervisar på SSU-kurser. Jag prövade det nu också i . Jag svarade på den fråga som hade ställt: Hur kan ökade skatter skapa fler jobb? Det var precis det jag svarade på, utifrån ett nollskatteläge. Jag kan i stället svara utifrån det skatteläge som vi har i , och då kan jag ta ungdomsarbetsgivaravgifterna som ett exempel. I mitt svar berättade jag vilken massiv kritik det finns från samtliga remissinstanser för att detta är en väldigt dyr och ineffektiv åtgärd. Vi har alltså en skattenedsättning som den tidigare borgerliga regeringen införde, som enligt en samlad remisskritik är en oerhört dyr och ineffektiv åtgärd. Då tar vi bort den dyra och ineffektiva åtgärden, och vi använder pengarna på ett mer effektivt sätt. Vi hjälper de ungdomar som har problem att komma in på arbetsmarknaden i stället för att, som den tidigare regeringen gjorde, sänka arbetsgivaravgifterna för ungdomar som redan hade jobb. I stället för att lägga många miljarder på att stödja ungdomar som har jobb i alla fall lägger vi resurser på att stödja de ungdomar som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Ja, då får vi ned arbetslösheten och får möjlighet att öka sysselsättningen bland ungdomar. Där har vi ett skatteexempel i den skattemiljö som vi i befinner oss i. Det är bra att jag och är eniga om en sak: Det är i de privata företagen som jobben skapas och där vi får in de resurser som vi kan använda till att till exempel skapa en bra skola. Överläggningen var härmed avslutad. har frågat mig om ekonomi är stark eller svag och om min och statsministerns bild av det ekonomiska läget skiljer sig åt. Han har också frågat vilket annat jämförbart land som har haft en bättre utveckling än . En trovärdig beskrivning av det ekonomiska läget måste med nödvändighet innehålla nyanser. Det är möjligen detta som får att tro att min och statsministerns bild av det ekonomiska läget skiljer sig åt. Jag kan dock försäkra att min och statsministerns syn på svensk ekonomi är densamma. Däremot låter den sig inte fångas i ett enskilt ord, som relativt "stark" eller "svag". Det är viktigt att komma ihåg att är en liten, öppen ekonomi. Vi påverkas därför i hög grad av vad som händer i omvärlden. Även om inhemsk efterfrågan har utvecklats relativt väl är exporten fortfarande svag, särskilt varuexporten. Läget i världsekonomin är därtill fortfarande allt annat än stabilt. Huruvida återhämtningen i svensk ekonomi kommer att ta fart eller inte beror på hur utvecklingen i omvärlden gestaltar sig. När man jämför utveckling med andra länders är det viktigt att välja ett relevant mått. Om välståndet ska växa långsiktigt och uthålligt krävs att produktiviteten ökar. Produktiviteten har utvecklats svagt i . Till följd av detta har även bnp per capita utvecklats svagt och välståndet knappast ökat. Utvecklingen har visserligen varit något bättre än i södra krisländer men sämre än i andra jämförbara länder som , och . I en beskrivning av svensk ekonomi bör även de offentliga finanserna beröras. Dessa befinner sig i ett bekymmersamt läge. Ofinansierade skattesänkningar gör att de offentliga underskotten har vuxit , trots att konjunkturläget har förbättrats. Det finansiella sparandet avviker tydligt från överskottsmålets nivå och underskrider även den nedre gräns för vårt medelfristiga sparande som EU ställt upp, MTO. behöver en ansvarsfull ekonomisk politik och har inte utrymme för fler ofinansierade skattesänkningar.