ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210332 · 2015-02-25 00:00:00 — Interpellation 2014/15:332 Försäljning av brunkolsverksamhet i av (V) till Närings- och innovationsminister (S) expanderade kraftigt utomlands, bland annat i där man genom uppköp blev ägare till fyra kraftverk som använder brunkol som bränsle. Till kraftverken hör ett flertal dagbrott där brunkolet bryts. Att dessa utlandsaffärer inte har varit till gagn för vare sig eller kan vi nog vara överens om. står de fyra Vattenfallsägda kraftverken för större utsläpp än vad hela gör. Dagbrotten som förser kraftverken med brunkol är enorma till ytan och ödelägger landskapet för alltid. Anläggningarna är en global och lokal miljökatastrof. Det ansvarsfulla i det här läget borde vara att verka för en successiv avveckling av brunkolsverksamhet i . Men i stället förbereder en försäljning av de tyska kolkraftverken, något som tycks ha regeringens stöd. Den främsta spekulanten är ett tjeckiskt investmentbolag utan miljöambitioner. Vid en försäljning kan vi alltså räkna med en fortsatt drift av kolkraftverken och en mycket sannolik utbyggnad av nya kolgruvor och därmed kraftigt ökande utsläpp av växthusgaser och en än mer förstörd lokal miljö. Detta skulle därmed gå helt stick i stäv med S och MP:s överenskommelse om (1/10-14) där partierna lovar att expansionen av brunkol ska avbrytas. Enligt statens ägarpolicy ska regeringen vända sig till för beslut som rör statliga bolag om de innebär väsentliga ändringar av verksamheten. En försäljning av brunkolsverksamhet torde vara en sådan väsentlig ändring. Men i ett svar till mig i kammare säger näringsminister att det än så länge är för tidigt att svara på om ska involveras i en eventuell affär. Med en sådan hållning riskerar att komma in för sent i processen och har inte möjlighet att påverka en eventuell förändring av verksamhet. Det är svårt att frigöra sig från tanken att regeringen inser det problematiska i en eventuell försäljning men ändå hoppas att snabbt kunna fatta ett regeringsbeslut och att stormen blåser över snabbt. Det vore djupt olyckligt och odemokratiskt, och jag hoppas att det inte är regeringens intentioner. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: På vilket sätt ämnar närings- och innovationsministern att säkerställa att expansionen av brunkolsverksamheten avbryts om verksamheten säljs? Kommer närings- och innovationsministern och regeringen att ställa sig bakom en försäljning om affären inte är affärsmässig, det vill säga olönsam? Kommer närings- och innovationsministern att verka för att tillfrågas innan en eventuell försäljning av brunkolsverksamhet?
ip · H210333 · 2015-02-25 00:00:00 — Interpellation 2014/15:333 Ratificering av 169 av (V) till Kultur- och demokratiminister (MP) () konvention nr 169 innehåller ett antal bestämmelser och åtaganden till skydd för ursprungsfolken. Ett grundläggande krav enligt konventionen är att ursprungsfolken till fullo ska åtnjuta mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Det måste vidtas åtgärder mot diskriminering samt utformas särskilda insatser som främjar de berörda folkens sociala och ekonomiska rättigheter och som skyddar deras andliga och kulturella värden. Detta innebär bland annat att det måste vidtas konkreta åtgärder för att skydda samers land, vatten, kultur och miljö. Det borde vara självklart att ska ratificera 169 och garantera samer de rättigheter som anges där. Så ser det tyvärr inte ut. Att inte lyckats ratificera 169 är förstås inte heller bra för konventionens ställning och för möjligheterna att sätta tryck på andra länder i världen att ratificera den. har vid ett flertal tillfällen kritiserat för brister när det gäller samernas rättigheter som urfolk. kritiserades för att inte ha tagit tillräcklig hänsyn till samebyarna i samband med olika gruvetableringar, och kommittén uppmanade då även den att stoppa processen kring en etablering av en nickelgruva i , söder om , i väntan på att kommittén utrett frågan om huruvida gruvplanerna stred mot . I tidigare rapporter har kommittén även uttryckt oro över att den svenska minerallagen tillåter stora industriprojekt och andra aktiviteter inom samiskt område utan samernas fria och förhandsinformerade samtycke. har dessutom rekommenderat att ändra lagstiftningen för att ge samerna ett större inflytande över sitt landområde så att samernas rättigheter överensstämmer med FN:s konventioner. Därför vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att ska ratificera 169 och i så fall när?
ip · H210334 · 2015-02-25 00:00:00 — Interpellation 2014/15:334 Förbättrat klimat för entreprenörskap av (M) till Närings- och innovationsminister (S) tillsattes genom en kommitté med uppgift att återkomma med konkreta förslag kring hur klimatet för entreprenörskap och innovativt företagande kunde förbättras. Kommittédirektiven antagna av den dåvarande regeringen innehöll en lång rad konkreta uppdrag där den tillsatta kommittén skulle återkomma med förslag kring hur klimatet för entreprenörskapet skulle kunna förbättras. beslutade regeringen att lägga ned den tillsatta kommittén och i stället tillsätta en annan utredning med namnet Utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet. Vid en snabb anblick är det lätt att tro att den nya utredningen har samma ansats, men vid närmare studier av direktiven kan man snabbt konstatera att nuvarande regering strukit viktiga delar av det tidigare uppdraget. Bland annat saknas nu följande uppdrag: Att undersöka om det finns strukturer eller andra företeelser eller regler i inkomstskattesystemet eller i regelverket för socialavgifter som motverkar entreprenörskap och företagande. Att utvärdera sänkningen av lägsta tillåtna gräns för aktiekapital för privata bolag samt undersöka behoven av ytterligare justeringar. Mina frågor till närings- och innovationsminister är således: Varför har bland annat dessa direktiv strukits? Menar ministern att dessa parametrar saknar betydelse för det svenska entreprenörsskapsklimatet?
ip · H210335 · 2015-02-24 00:00:00 — Interpellation 2014/15:335 Skärpta straff för inbrott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I har antalet villainbrott fyrdubblats . informerade Umeåpolisen om att det är uppenbart att en och samma gärningsman legat bakom en serie villainbrott . rapporterades om två män som åtalats för två inbrott, ett i och ett i . På grund av lagstiftningens utformning och domstolarnas praxis är inte detta tillräckligt för att åklagaren ska kunna yrka på fängelsestraff. Om en tidigare ostraffad person ska kunna dömas till fängelse krävs att straffvärdet uppgår till fängelse. Straffet för ett villainbrott är fängelse . Då kan man tro att två inbrott har ett straffvärde fängelse. Men så är det inte. Systemet med mängdrabatt gör att det andra inbrottet bara har ett straffvärde på hälften, det vill säga . Därför krävs enligt praxis tre villainbrott för att åklagaren ska kunna yrka på fängelse (eftersom straffvärdet först då uppgår till ). Mot bakgrund av det som har framförts vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern ta några initiativ i linje med Alliansens förslag om att skärpa straffen för inbrott?
ip · H210336 · 2015-02-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:336 Barnkonsekvensanalys vid överskuldsättning av (V) till Statsrådet (MP) Antalet personer i som sitter fast i skuldfällan och inte kommer ur den blir allt större. Över 100 000 personer har funnits i kronofogdens register och tvingas leva på existensminimum. Det är en tragedi för dem som är inne i skuldfällan men också ett stort samhällsproblem. Överskuldsättning kostar enligt kronofogden samhället 30–i form av ökad ohälsa bland de skuldsatta. En grupp som drabbas hårt av överskuldsättning är barnen, och tyvärr har de utredningar som gjorts om överskuldsättning inte tillräckligt analyserat vilka konsekvenserna blir för alla de barn och unga som kan komma att leva under mycket knappa ekonomiska omständigheter , kanske större delen av barndomen. av skuldsaneringsgäldenärerna har enligt den statliga utredningen ur skuldfällan hemmavarande barn. Många av dessa barn förvägras rätten att leva normala liv. De har inte råd att spela fotboll för att fotbollskorna är för dyra, gå i musikskola för att avgiften är för dyr, gå och fika med kompisar, gå på bio eller delta i andra fritidsaktiviteter som kostar pengar. har i samband med tidigare utredningar framfört kritik mot att barnens rättigheter inte blivit tillräckligt belysta. Det finns alltför lite forskning runt hur barn drabbas av överskuldsättning. Därför behöver det tas krafttag och särskilt utreda barns rättigheter och situation genom att göra en särskild barnkonsekvensanalys för barn och unga som lever i familjer med överskuldsättning. beskriver i en utredning att barn som växer upp i överskuldsatta familjer drabbas hårt av ett mycket utsatt ekonomiskt läge, och man menar att dessa familjers livsvillkor sannolikt hör till de sämre i samhället. Barnen upplever ofta att de väldigt tidigt måste sätta sig in i familjens ekonomiska situation, vilket kan göra att skola och fritid blir lidande. En del barn berättar att de känner sig utanför i skolan eftersom de inte kan följa med på olika aktiviteter. Forskning har visat att barn som vuxit upp i social utsatthet står inför en större risk att själva hamna utanför jämfört med andra barn. Finansmarknads- och konsumentministern har meddelat att regeringen ser över överskuldsättningsfrågan och ska återkomma med förslag till åtgärder . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet tagit något initiativ till att det även görs en barnkonsekvensanalys i samband med att regeringen ser över frågan om överskuldsättning? Tänker statsrådet verka för att regeringen lämnar förslag som förbättrar situationen för alla de barn och unga som lever i familjer med överskuldsättning?
ip · H210337 · 2015-02-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:337 Ridsport som friskvård av (M) till Statsrådet (S) Kontakten med hästar har dokumenterats ge positiva effekter på vårt välbefinnande och bidrar till både fysisk motion och ett bättre själsliv. Vi lever ett alltmer ohälsosamt liv och rör oss allt mindre. Det är därför viktigt att vi från politiskt håll både uppmuntrar och underlättar friskvård. Ridsport är en av våra största sporter. Det är en bra aktivitet och en typ av friskvård som leder till bättre psykisk hälsa i hela samhället. Sporten omfattar närmare en halv miljon utövare, och på närmare 540 ridskolor genomförs över på hästryggen. Ridsporten är och har alltid varit en kvinnodominerad sport. Den har alltid blivit styvmoderligt hanterad och bortprioriterad för andra sporter som till exempel den mer mansdominerade ishockeyn. Ridsporten växer glädjande nog i och antalet människor som på ett eller annat sätt arbetar med eller för den ökar också i antal. Detta medför mervärden i samhället på många sätt, men det bidrar framför allt till friskvård och till fler arbetstillfällen. Ridsporten exkluderas dock från friskvårdsbidraget och får därmed inte den skattebefriade friskförmånen som många andra sporter får. Ridsporten är en viktig del av samhället och borde få komma fler till del. Jag anser att genom att uppmuntra ridning som friskvård skulle man åstadkomma detta och bidra till bättre folkhälsa. Socialdemokraterna har uttryckt en vilja att omfatta ridning i friskvårdsbidraget och folkhälsoministern har gjort detsamma i flera artiklar . Jag vill därför fråga statsrådet följande: Har statsrådet gjort det ställningstagandet att ridning är friskvård? Avser statsrådet att uppmuntra idrott i det hälsofrämjande arbetet?
ip · H210338 · 2015-02-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:338 Konsekvenser av förändringar i RUT-avdraget av (M) till Finansminister (S) RUT-reformen har fått nya jobb att växa fram. Det har blivit billigare att köpa tjänster, vilket har lagt en grund för fler företag och fler trygga och lagliga anställningar. sysselsätter hemservicebranschen 20 000 svenskar. Svarta jobb har blivit vita, drygt hälften av branschens anställda är utlandsfödda och är . Reformen har verkligen blivit en succé. kom med rapporten 2015 där man kunde bekräfta detta. har RUT-branschen växt med i genomsnitt , och ännu syns inga tecken på avmattning. Bara uppgick omsättningen till och antalet sysselsatta har nått 20 000. I debatten sägs det ofta från vänsterhåll att det bara är de rika som tjänar på RUT-avdragen. Finansministern själv har antytt att om man har råd att anlita så ofta som många gör, så har man nog råd att betala lite mer för det också. Men sanningen är den att när man tittar på var hemservicebranschen växer allra mest så är det i glesbygdskommuner som tillväxten främst sker, i och . , , , och är de kommuner som hamnar överst på listan över nya köpare 2010–2015, enligt – samtliga med en tillväxt . Finansministern har aviserat stora förändringar i RUT-reformen. I budgetpropositionen föreslogs bland annat en halvering av RUT-avdraget, borttagning av läx-RUT och slopat RUT-avdrag för matlagning. Förslagen mötte som väntat mycket kritik. Oron är nu stor, såväl hos aktörer i branschen som bland deras anställda och kunder, att regeringen ska gå vidare med sina försämringar av RUT-avdraget – detta särskilt med tanke på att regeringens samarbetspartner kraftfullt driver linjen att avdraget helt ska avskaffas. Det bör understrykas att RUT-reformen har varit särskilt lyckad för grupper som stått långt ifrån arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det framförda vill jag fråga finansminister : Vilka förändringar i RUT-avdraget avser finansministern att verka för? Vilka sysselsättningseffekter beräknar finansministern att dessa eventuella förändringar får?
ip · H210341 · 2015-02-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:341 Skatteutjämningssystemet och bostadsmiljarden av (M) till Finansminister (S) Den tidigare alliansregeringen minskade utbetalningen till skatteutjämningen för ett antal kommuner med ca 1 miljard för att tillväxt och utveckling inte skulle motverkas. I valrörelsen lovade Socialdemokraterna att man skulle ta bort tillväxtmiljarden, och därmed skulle avgifterna till skatteutjämningssystemet höjas. Man lovade att pengarna i stället skulle gå till stimulering av bostadsbyggande. Kommunerna skulle få pengar utifrån hur många hyresrätter som byggs i förhållande till folkmängden. har regeringen gjort verklighet av hotet och avgiften kommer att höjas för kommuner som betalar avgift till skatteutjämningssystemet. Men några stimulanspengar till bostadsbyggandet syns inte till. Det som kvarstår är en ren straffbeskattning av tillväxtkommuner som exempelvis och . Att vara en tillväxtkommun kostar, men det ger fördelar för hela . Totalt är det tolv kommuner som betalar in till systemet, och för Täbys del innebär det att Täbyborna kommer att behöva betala in mer, vilket motsvarar mer än vad hela förskolan i kommunen kostar. , som också har höga kostnader med anledning av tillväxten i kommunen, får nu även betala till systemet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till finansminister : Har finansministern gjort det ställningstagandet att skatteutjämningssystemet gynnar tillväxten för de kommuner som får betala in pengar till systemet? Vilka initiativ har finansministern tagit för att uppfylla löftet som lämnades i valrörelsen om att pengarna från tillväxtmiljarden skulle stimulera bostadsbyggandet?
ip · H210342 · 2015-02-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:342 Tobaksdirektivet och det svenska snuset av (M) till Statsrådet (S) presenterades utredningen gemensamma tobaksregler – ett genomförande av tobaksproduktsdirektivet. Den innehåller förslag på förändringar i lagstiftningen för tobaksvaror. I utredningen kan man läsa förslag om att det bland annat bör bli förbjudet att märka varorna med smak, doft eller smaktillsatser. Svenskt snus är undantaget från innehållsregleringen i direktivet till skillnad från tuggtobak. Utredaren tolkar direktivet som att svenskt snus inte längre får utmärkas med smak på snusdosan. Eftersom i princip allt svensk snus är smaksatt kommer det att bli problem för konsumenterna om smak inte fortsättningsvis får anges på snusdosan. Europaparlamentariker , som länge jobbat med den här frågan, menar att smakmärkningsförbudet för svenskt snus är ett misstag som man inte rättat till, i paritet med ett feltryck. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att säkerställa att snuset, som inte alls har samma negativa folkhälsopåverkan som cigaretter, undantas ifrån dessa direktiv? Har statsrådet tagit initiativ till en analys för att granska vilka konsekvenser ett eventuellt smakmärkningsförbud skulle få för svensk snustillverkning och för konsumenterna?
· H210194 · 2015-03-10 18:11:06 — Jag tror att det kommer att vara väldigt viktigt. Men i det här fallet handlar det inte om näringspolitik, utan det handlar om folkhälsopolitik. Det vi riskerar om vi inför en modell med gårdsförsäljning, enligt det förslag som har presenterats, är att grundbulten i den svenska alkoholpolitiken, det vill säga detaljhandelsmonopolet, hotas. Jag är inte beredd att medverka till en sådan utveckling. Överläggningen var härmed avslutad.
· H210239 · 2015-03-10 18:41:36 — Men det är bara under förutsättningen att vi kan behålla den fina kompromiss som skapades kring ett detaljhandelsmonopol som håller väldigt hög kvalitet, som kunderna är oerhört nöjda med, som tillgodoser behovet att köpa alkoholhaltiga drycker men som verkar förebyggande i det att man minskar alkoholkonsumtionen totalt och därmed alkoholskadorna. Jag ser fram emot en debatt om hur vi utvecklar den här politiken - inte om hur vi avvecklar den, vilket det finns risk för ifall vi börjar experimentera och får emot oss. Jag har inte berört landsbygdspolitiken, säger . Det är ett område för . Jag är helt övertygad om att ni kommer att ha många stora debatter om det framöver. Överläggningen var härmed avslutad.
· H210269 · 2015-03-03 13:01:19 — Jag vet att arbetet har påbörjats inom , och det var också föremål för försvarsministrarnas möte i . Vi från kammarens sida kommer att följa och granska vad regeringen gör och insatser när det gäller och globala strategi. Ett område som jag tycker att man kan ta upp i det när både statsministern och vice statsministern har möjlighet att träffa varandra är synen på till exempel flygövningar. Det har framkommit att å ena sidan har varit kritiskt till att ha flygövningar med och i viss mån Nato, men framför allt specifikt med , där å andra sidan Socialdemokraterna har varit glädjande tydliga, nämligen att det ingår som ett led i försvars- och säkerhetspolitiska överväganden att också träna och öva med andra länder, inte minst Nato och . Det är en intressant skillnad. Det är en fråga som skulle kunna penetreras av det . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tänker inte lägga mig i diskussionen om förre statsministerns göranden och låtanden i denna kammare. Det får och klara ut. Har vi dragit några slutsatser? Vi informerar oss om till exempel terrorism och situationen på marken i . Varje statsråd kan sedan utifrån respektive ansvarsområde förbereda eventuella regeringsbeslut. Vi stöder självfallet den säkerhetspolitiska strategin för EU. Det är viktigt att det finns ett svenskt perspektiv och ett vidare perspektiv där , , och EU ingår samt ett globalt perspektiv. Alla de perspektiven måste vara med i det säkerhetspolitiska tänket. Med all respekt för tänker jag själv besluta om vilka frågor som ska tas upp i rådet. Vilka frågor som ska tas upp kommer inte att vara till allmän diskussion i parlamentet. Det gäller inte heller flygövningar. Det måste finnas en ordning där regeringen kan koordinera, förbereda och bereda eventuella beslut på det sätt regeringen har att göra sådant. Regeringen har sedan ett ansvar för att visa hur arbetet har gått till, och dokumentationen ska ske på ett korrekt sätt. I övrigt förbehåller vi oss rätten att själva avgöra vilka frågor som behöver diskuteras där. Överläggningen var härmed avslutad.
· H210276 · 2015-03-24 15:16:06 — Det är många jobb som inte blir tillsatta på grund av att de som är arbetslösa inte har den kompetens som krävs. Vi måste på olika sätt rusta människor för att kunna ta dessa jobb. Det handlar om komvux och yrkesvux, utbildningskontrakt för ungdomar som inte har en gymnasieutbildning. Vidare handlar det om att fler ska få gå yrkeshögskola eller gå en högre utbildning som ju väldigt många vill, vilket är positivt. Sedan handlar det också om att fler jobb ska växa fram. Då måste man driva en offensiv näringspolitik och ha en tydlig och god dialog med näringslivet. Det handlar om att investera mer i infrastruktur och bostäder och att göra viktiga klimatinvesteringar. Så här för ju regeringen en väldigt offensiv politik. När det gäller bnp per capita, , kan du få mitt diagram som jag har här. Det är från , och där kan man se att bnp per capita har sjunkit . Jag har också en sådan bild med beräkningar från Finansdepartement med de senaste prognoserna för de offentliga finanserna. Överläggningen var härmed avslutad.
· H210334 · 2015-03-10 14:22:41 — Men det är tråkigt att regeringen valde att söka stöd hos , som vill eliminera alla privata aktörer inom välfärden, och inte tydde sig till Alliansen för att föra en diskussion med oss. tydliggör problemet väl. försöker markera att Alliansens utredning bara skulle handla om skatter. Jag tycker att redogjorde tydligt för att det var bara en åttondel av de direktiv som hade utställts. Oavsett vad; om en för stor tonvikt vid skatter är ett problem är inte lösningen att inte ha någon inriktning över huvud taget. Jag håller med näringsministern om att frågan om den faktiska outputen är ett problem och en utmaning. Det här är en annan fråga som jag får återkomma till i en annan interpellation till näringsministern, men jag tror att det i mycket handlar om att har ett unikt regelverk som innebär att forskare får av patenträtten på sina uppfinningar och att företag som gör investeringarna får . Det är ett hack som gör att innovationer inte resulterar i faktiska produkter. Det är intressant hur näringsministern undviker frågeställningarna om 3:12-regelverket. Man säger att de ska utredas, men i själva verket vet vi från andra sammanhang att Socialdemokraterna tycker att 3:12-regelverket är för generöst. Argumentationen går inte ihop. Låt mig först svara på frågan om månaderna. Det är klart att sluttidpunkten är olika, men det finns en tydlig delredovisning för utredningen. Det är därför att vi vill ha in de nya momenten som inte fanns med lika tydligt i den gamla utredningen innan regeringen ska lägga fram forsknings- och innovationspropositionen. Vi vill inte göra samma misstag som den förra regeringen gjorde. Kommer ni ihåg innovationsstrategin som den förra regeringen tog fram? Den lades fram efter forsknings- och innovationspropositionen lades fram. Vilken ställning fick strategin då? Vilken påverkan fick innovationsstrategin som togs fram av den förra regeringen när den inte hängde ihop med den tunga propositionen på området? Därför blir det nu en tidigare återrapportering från denna entreprenörskapsutredning så att frågorna tydligt kan påverka också propositionen. Det är tidsaspekten. Vi kan se vilka personer som har valt att omge sig med i utredningen. Då ser vi att entreprenörerna har lyfts in i . Det är klokt. Om man vill ha goda idéer och förslag på hur man utvecklar entreprenörskap i är det klokt att lyssna en del på de entreprenörer som har gjort resan, brottats med problemen och har sett möjligheter och lyckats. Det är bra med den nya utredningen. Det är klart att det finns delar som skiljer utredningarna åt. Den största skillnaden är att den förra utredningen var mycket mer teknisk och detaljinriktad. Den här utredningen går på ett tydligare sätt in på entreprenörskap kopplad till kunskap. Det är rätt fokus eftersom det är där har de största problemen. Jag vill understryka att skatter, konkurrenskraft och ramvillkor är viktiga för entreprenörskap. Då gäller det att titta på de länder som har gjort spännande saker internationellt och lära av dem. Det kan utredningen göra. Överläggningen var härmed avslutad.