· H210405 · 2015-04-07 20:29:36 — har frågat mig varför jag har strukit målet för att myndighetens information ska ge föräldrar goda kunskaper om föräldraförsäkringens regelverk och därmed skapa förutsättningar för valfrihet, ett jämställt föräldraskap och makt över livssituationen, om jag har följt beslut om att målen för den ekonomiska familjepolitiken ska ligga fast samt om jag menar att det är förenligt med beslut att i regleringsbrev ta bort de mål som ligger i linje med beslut om inriktning för den ekonomiska familjepolitiken för att i stället sätta upp nya mål för som är snarlika dem som röstats ned av . Regeringen framförde i budgetpropositionen sin syn på hur målet för den ekonomiska familjepolitiken borde utformas. Regeringen vill förstärka den omfördelande ambitionen för den ekonomiska familjepolitiken. Ett centralt syfte med trygghetssystemen är en solidarisk omfördelning mellan dem som har och inte har barn samt över individens livscykel. Regeringen framförde även att det är av betydande vikt att jämställdhet integreras i målet för utgiftsområdet. beslutade dock att målet inte skulle ändras. Det mål som har beslutat ligger därmed fast . Regeringen ska enligt 10 kap. 3 § budgetlagen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i förhållande till de av beslutade målen för utgiftsområdet. Så kommer också att göras. Mål för myndigheten kan föras in i regleringsbrevet om det finns ett behov av att för tydliggöra regeringens prioriteringar. Regeringen prioriterar, i linje med målet för utgiftsområdet , även att fortsatt ska ge god information till föräldrarna om föräldraförsäkringens regelverk. Informationen är en mycket central del när det gäller föräldrarnas möjlighet att planera sin föräldraledighet utifrån ett flertal aspekter, som till exempel jämställdhet och valfrihet. har en feministisk regering. Det innebär att jämställdhet ska genomsyra hela regeringens politik. Arbetet med jämställdhetsintegrering ska utvecklas och stärkas på alla departement och myndigheter. Regeringen vill därför i regleringsbrevet ytterligare tydliggöra roll i förverkligandet av det av fastställda jämställdhetspolitiska målet samt de delmål som vägleder politiken. Särskilt relevant för utgiftsområde 12 är delmålet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. har därför fått i uppdrag att verka för ett jämställt användande av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Mot bakgrund av dels det av fastslagna målet för utgiftsområde 12, dels det av fastslagna jämställdhetspolitiska målet samt de därtill hörande delmålen anser jag att det i högsta grad är förenligt med beslut att tydliggöra prioriteringar i regleringsbrev så som har gjorts . Jag vill tacka statsrådet så mycket för svaret. Det här är min andra interpellation, men det känns lite som att det redan börjar följa någon form av invant mönster: Varför gör inte statsrådet det som har fattat beslut om? Vi hade en annan interpellationsdebatt ganska som handlade om jämställdhetsbonusen. fattade ett tydligt beslut om att den skulle förstärkas. Det är ett beslut som har bäring på de 230 000 föräldrar i som får jämställdhetsbonus. Finansieringen av det här var klar, men ännu har regeringen inte valt att lägga fram någon sådan proposition. Jag ställde då frågan: Varför har varit med om att lägga fram en sådan proposition när det gäller just socialavgifterna men inte på sitt eget område? Vad är liksom principen här? Jag har fortfarande inte fått något svar på det, tycker jag. handlar det om målen för familjepolitiken. Det beslut som fattade var väldigt tydligt. Det var, precis som statsrådet sa, att det nuvarande målet, som fanns i Alliansens budget, skulle behållas. Det var egentligen ganska likt det som regeringen lade fram. Det fanns dock en viktig skillnad. Det var att regeringen ville att formuleringen om valfrihet skulle strykas, och det skulle ersättas med jämställdhet. Man kan ha många olika uppfattningar om det här - är det bra eller dåligt? Jag tror ändå att man kan konstatera en sak, och det är att fattade ett tydligt beslut. Innebörden i det var att strök regeringens förslag och ville att man skulle komma tillbaka med något som kunde vinna gehör. Då trodde jag nog att regeringen skulle ta till sig det här och att det också skulle bli beslutet när man styr sina myndigheter. Därför blev jag lite förvånad när jag läste regleringsbrevet till , som har fattat beslut om efter det att budgeten föll. Där var det tidigare målet: "information ska ge föräldrar goda kunskaper om föräldraförsäkringens regelverk och därmed skapa förutsättningar för valfrihet, ett jämställt föräldraskap och makt över livssituationen." Det tycker jag är ett ganska balanserat mål. Det handlar om jämställdhet. Det handlar om valfrihet. Vi inser att det är två kommunicerande kärl, och man måste ha med sig båda i detta. Det är viktigt både med jämställdhet och att människor får fatta egna beslut - människor passar nämligen inte alltid in i olika Excelark. Regeringen valde dock i regleringsbrevet på 31 sidor att helt stryka valfriheten - överallt. Inte en enda gång på 31 sidor lyckades man behålla detta. Det finns inte något kvar av valfrihet. Vad innebär det? Jo, det innebär att fattade ett beslut. Man sa nej till regeringens budget. Men i stället för att finna sig i det valde regeringen att faktiskt ta lite av en rövare och ändå försöka smyga igenom sitt eget beslut bakvägen, genom regleringsbrevet till . är en stor och viktig myndighet. Den omsätter drygt 60 miljarder. Det är 13 000 anställda. De kommer i kontakt med tusentals föräldrar runt om i . Det här är ganska viktigt. Det är ingen petitess. Man kan göra ett tankeexempel. Låt oss säga, bara rent hypotetiskt, att skulle fastslå ett mål om ett fullt jämställt föräldraskap. Skulle statsrådet då tycka att det vore okej om regeringen, oavsett partifärg, valde att skriva ett regleringsbrev till med innebörden att ska arbeta för att av föräldraledigheten ska tas ut av bara papporna eller bara mammorna? Tycker statsrådet att det skulle vara okej? Vi hade en liknande debatt under den förra mandatperioden, när det var en borgerlig regering. Då handlade det om att jämställdhetsmålet hade tagits bort, det vill säga det mål som tidigare fanns för som handlade om att informera om föräldraförsäkring och på det sättet bidra till jämställdheten. Det fanns ett uttalat mål att det skulle råda jämställdhet, och man skulle främja jämställdhet i sin information. Men detta togs bort. Vi kan se på hur föräldraförsäkringen tas ut. Det är ett mycket större problem med jämställdheten än med valfriheten. Människor vet redan vilken valfrihet som finns i systemet. Däremot halkar jämställdheten efter. Vi kan se att av föräldradagarna tas ut av kvinnor och att tas ut av män. Men vi kan också se hur många dagar man är hemma. Då handlar det om . Kvinnor är alltså hemma också obetalda dagar. Man kan alltså se att jämställdhetsproblemet är ännu större än det man kan se i fråga om uttagna föräldradagar. Kvinnor förlorar ännu mer ekonomiskt, eftersom de är hemma utan att få betalt. Vi ser de enorma effekter som det här får för familjerna men framför allt när det gäller kvinnornas arbetsliv. Det är här de 3,6 miljonerna uppstår. Kvinnor tjänar alltså under ett arbetsliv 3,6 miljoner mindre än män. Då räknar vi inte ens in pensionen - då blir problemet ännu värre. Men i det här läget måste vi göra någonting, och då måste jämställdheten vara det viktigaste. Jämställdhet är inte att av dagarna tas ut av den ena eller den andra föräldern. Familjer kan se olika ut. Det kan vara två mammor. Det kan vara två pappor. Men vi kan ta den vanligaste konstellationen: en man och en kvinna. Vi vill inte att papporna ska vara hemma . Vi vill inte heller att mammorna ska vara det. Det är därför de vikta föräldramånaderna finns, och det är viktigt att komma ihåg att de är vikta för båda föräldrarna. Det är alltså inte bara pappamånader, utan det är också mammamånader. Det innebär att om man till exempel skulle öka med en vikt månad till så ökar man för båda föräldrarna. Det är jämställdhet som ska främjas. Jag tycker att det är viktigt att påminna om den diskussionen. talas det om valfrihet, men den förra mandatperioden var det faktiskt jämställdheten som hade strukits. Det skulle inte vara ett viktigt uppdrag i informationen att främja jämställdheten. Men det är det som är den stora utmaningen när det gäller föräldraförsäkringen. Vi ser ju de enorma konsekvenserna i arbetslivet och i familjelivet, där mönstret etableras med kvinnor som sköter hemarbetet, ofta går ned till deltid och förlorar mycket lönemässigt, även om hon jobbar heltid efter föräldraledigheten. Det här är alldeles för viktigt för att viftas bort. Valfriheten är på ett sätt problemet , för det här är inte en individuell försäkring som alla våra andra försäkringar. Det är därför som det för jämställdheten är så viktigt att gå fram med ytterligare en vikt föräldramånad. I informationen borde det vara en självklarhet att jämställdheten är det allra viktigaste. Jag vill tacka för att han lyfter upp den här debatten och ger mig en möjlighet att tydliggöra detta. Regeringen har inte strukit det mål som pekar på. Kunskapsmålet finns kvar även i årets regleringsbrev, och jag skulle också vilja säga, vilket jag även försökte säga direkt i mitt interpellationssvar, att det är en mycket central del av uppdrag och att de förutsättningar som skapas av det som pekar på, nämligen god kunskap, består även . Att skapa kunskap om regelverket för till exempel föräldraförsäkringen är viktigt. Den uppfattningen delar vi. En sådan kunskap ger nämligen föräldrarna underlag både för val och valfrihet om vilka konsekvenser som valet att till exempel dela föräldrapenningen för med sig för situationen på arbetsmarknaden, för löneutvecklingen, för kontakten med barnet, för fördelningen av det obetalda hem- och omsorgsarbetet i stort, för konsekvenser eventuellt i form av sjukskrivning och som sagt var låga pensioner etcetera, vilket också har bäring på en tidigare debatt som vi har haft här . Det är också därför regeringen i regleringsbrevet till även har valt att ha kvar just kunskapsmålet. Jag har därför svårt att egentligen se problematiken som pekar på. Målet för utgiftsområde 12 ligger fast och är formulerat precis som det har varit tidigare. Det som har skett är att vi har gjort ytterligare en precisering i regleringsbrevet till . Informationsuppdraget ligger tydligt kvar som en del av detta. Man måste också vara klar över att det är en ny, feministisk regering som har tillträtt. Det handlar om en ambitionshöjning som följer av detta, och därför är också det en del av förklaringen till att mål har förtydligats ytterligare kopplat till det här. Att vara en feministisk regering innebär att vi sätter jämställdheten i centrum i såväl det nationella som internationella arbetet. I praktiken handlar det också om att vi vill göra en kraftfull skillnad. Därför är det också naturligt att det här perspektivet är med även när det gäller tydligheten i styrningen av våra myndigheter. Där har regeringen inte på en enda punkt varit otydlig med att vi ser just föräldraförsäkringen och vikten av ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen som oerhört viktigt för att flytta fram positionerna inom jämställdhetsområdet. Målet för utgiftsområde 12 ligger som sagt var fast. Sedan har vi i de överväganden som vi har gjort när vi har formulerat regleringsbrevet tagit hänsyn även till andra delar, till exempel det jämställdhetspolitiska målet som också det är fastställt av och avser samtliga politikområden - även den ekonomiska familjepolitiken. Där finns bland annat ett delmål som talar om just vikten av en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet som självklart också har påverkat de överväganden som regeringen har gjort när vi har specificerat just uppdrag i regleringsbrevet. Jag blir lite fundersam när jag hör statsrådets svar här och faktiskt ännu mer när jag läser det svar som avgetts. Jag ska inte säga att regeringen inte känner till exakt vad ett regleringsbrev syftar till, men jag blir lite bekymrad när jag hör hur man ser på dem. Jag läser ur svaret, herr talman: "Mål för myndigheterna kan föras in i regleringsbrevet om det finns ett behov av att för tydliggöra regeringens prioriteringar." Om det kan man säga två saker. För det första är inte mål och prioriteringar alls samma sak. Det är faktiskt två helt olika saker. För det andra vänder jag mig mot själva grundansatsen, för den är nämligen fel. Hos kan man läsa hur de ser på regleringsbreven. De säger så här: "Innehållet i regleringsbreven utgår från beslut om statsbudgeten och regeringens ambitioner." Här är alltså två saker som regeringen ska hålla i huvudet . Det är dels det som talar om, det vill säga prioriteringar, vad man vill göra och allt detta, dels de beslut som fattas här i kammaren. Det är kanske lite typiskt, mot bakgrund av de diskussioner vi har haft tidigare, att väljer att utelämna just i det här sammanhanget. är inte regeringens egen lilla önskestund. Så fungerar det inte, utan de bygger faktiskt på de beslut som vi fattar i den här kammaren, väldigt när det gäller de ekonomiska anslagen naturligtvis men också på just själva innehållet. Jag vill betona att inte har fått stöd för något beslut i den här kammaren som stöder att valfriheten ska tas bort som mål. Det är faktiskt vad som har hänt. Det är sant att ska fortsätta sprida kunskap om sitt regelverk, men vad statsrådet har gjort är att plocka bort vad detta ska syfta till, nämligen att uppnå just valfriheten. Detta är ett regleringsbrev på 31 sidor. Inte någonstans finns valfriheten med, utan det har tagits bort överallt. Jag ställde frågan om tankeexperimentet till statsrådet. Jag fick inget svar, men det finns ju fler möjligheter. Vi har en ordning i där folket utser , och sedan utser statsminister och regering. Regeringen styr sedan myndigheterna. Det är sunt förnuft att allt detta måste hänga ihop. Man kan inte ha en riksdag som säger en sak och en regering som gör något helt annat. Då blir det fel i systemet. Jag har den största respekt för att det finns olika uppfattningar i sak. Jag hör ju flera socialdemokrater här i talarstolen, och jag har full respekt för era uppfattningar. Men mitt budskap till er är, herr talman, att om ni inte är nöjda med de beslut som fattar, arbeta då för att förändra dem! Strunta inte bara i dem, kör inte över dem eller ta en rövare och hoppas att ingen kommer på er, för det är faktiskt väldigt dålig politik. Målet för utgiftsområdet är fortfarande att öka valfriheten. Det sa själv. När nu regeringen har valt att stryka målet om valfrihet i regleringsbrev, hur ska man då uppnå målet om det inte längre ska finnas med i regleringsbrevet? Det kan man fundera på. Vad har regeringen för andra spännande initiativ för att uppnå det mål om valfrihet som den här kammaren har antagit? Det vore roligt att få höra. Att valfriheten skulle tas bort är en fråga om tolkning. Om man informerar om det regelverk som gäller informerar man också om de valmöjligheter som finns. Jag förstår över huvud taget inte diskussionen. Det är också konstigt att det skulle vara ett problem att frågan om jämställdhet tas med. Detta borde självklart prioriteras när man ser hur uttaget i föräldraförsäkringen ser ut och konsekvenserna. Debattörer i andra debatter har varit överens om att det är ett problem. Att i denna debatt koka ned till att jämställdhet ställs mot valfrihet är märkligt. Vi är väl överens om att jämställdhet ska främjas. När man informerar om regelverket främjar man automatiskt valfrihet eftersom det framkommer information om vilka alternativ som finns för familjen. Det ordet behöver över huvud taget inte finnas med utan det är en självklarhet om det finns bra information. Om förstärks ökar möjligheten att informera fler. En pressad organisation har också varit ett problem. Vi måste ändå vara överens om att möjligheten till bättre information och frågan om jämställdhet måste vara med i sammanhanget med tanke på de negativa konsekvenser vi kan se, inte minst i fråga om kvinnors löner och pensioner kopplade till det ojämställda uttaget. Det här är en märklig diskussion. Det handlar egentligen om en tolkning av att valfriheten har tagits bort. Men genom att informera om systemet blir det också automatiskt valfrihet. blir jag lite fundersam, . Regeringen har följt beslut till punkt och pricka. Målet för utgiftsområdet ligger fast. Det är formulerat enligt följande: "Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer." Det var det målet beslutade. Det målet ligger fast. Regeringen har gjort precis som kammaren ville. Regeringen har sedan dessutom tydligt behållit informationsmålet, kunskapsmålet, i regleringsbrevet till . Målet är att information ska ges om regelverket så att föräldrarna på ett tydligt sätt ska ha en valfrihet och förstå konsekvenserna av de val de eventuellt gör. Det hänger tydligt ihop. Regeringen i egenskap av en feministisk regering tar hänsyn till det av fastställda jämställdhetspolitiska målet i regleringsbrevet. I det här fallet handlar det om delmålet som handlar om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Regeringen måste då fråga sig hur man som en feministisk regering kan väga in ett sådant mål i styrningen av myndigheten. Då får regeringen överväga när denna ojämställdhet uppstår. Jo, i samband med familjebildning, och det är den part som tar ut en större del - oavsett om det är en man eller kvinna - av föräldraförsäkringen som också är den part som tenderar att ta på sig en större del av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Därför är det alldeles särskilt viktigt, kopplat till jämställdhetspolitiska mål, att precisera detta i förhållande till myndigheten. Jag har svårt att riktigt förstå vari oenigheten består. Regeringen har gjort precis som har sagt. Vi har dessutom vägt in det jämställdhetspolitiska målet, som också har fastställt och som avser samtliga politikområden, och vi har gjort en precisering som kan leda i rätt riktning. Jag vet inte om det är symtomatiskt för denna regering att regeringen fattar beslut om att i ett regleringsbrev ta bort mål om att arbeta för valfrihet. Det är vad vi talar om, inte målet för utgiftspolititiken i stort. Det har fattat beslut om. Regeringen tar bort målet för . Sedan undrar vad problemet är. Hon förstår inte. Det är märkligt i både sak och form. Vi ska komma ihåg en sak, nämligen att i det tidigare regleringsbrevet för ställdes inte jämställdhet mot valfrihet. Båda sakerna fanns med. De enda som har gjort detta i denna debatt är regeringen och dess företrädare. Det är ni som står bakom politiken som har behållit jämställdheten. Jag har inga problem med det utan det är bra. Mitt problem är att allt som handlar om valfrihet har försvunnit. På 31 sidor finns inte den frågan med, trots att har sagt att målet ska vara kvar. Jag måste upprepa min fråga: Hur ska kunna arbeta för det mål som har slagit fast när regeringen har tagit bort det ur regleringsbrevet till ? kanske tycker att jag är överdrivet formalistisk, nitisk eller jobbig i största allmänhet. Jag vet inte. Jag tar inte upp denna fråga för att jag tycker att det är roligt. Den är viktig dels för föräldrarna som i möte med ska få rätt information, dels för att de beslut som fattar, gilla dem eller inte, ska betyda något. Det handlar till syvende och sist om respekten för väljarna. Jag vill tacka för diskussionen. Jag hoppas att jag slipper besvära statsrådet och ta upp hennes tid med fler interpellationer om varför regeringen inte gör vad har fattat beslut om. De beslut som fattar ska följas. Jag konstaterar avslutningsvis att regeringen i det här fallet har gjort precis det som bad om - till punkt och pricka. Målet ligger fast. Låt oss titta på skillnaderna, den precisering jag talar om, när det gäller regleringsbrevet till . Det handlade tidigare om att information "ska ge föräldrar goda kunskaper om föräldraförsäkringens regelverk och därmed skapa förutsättningar för valfrihet i ett jämställt föräldraskap och makt över livssituationen". Det regeringen nu har skrivit är: "ska verka för ett jämställt användande av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. information ska bidra till att föräldrar får bättre kunskap om föräldraförsäkringens regelverk." Föräldrarna ska informeras om föräldraförsäkringens regelverk. Själva syftet med den valfrihet som vi pratar om här handlar om att föräldrarna ska få en kunskap om försäkringen som innebär att de ska förstå att de olika val de kan göra när det gäller fördelning av föräldrapenningen kan få konsekvenser. Det är exakt vad som ligger kvar. Det är något lite mer tydlig precisering om att det faktiskt kan vara just användandet av föräldrapenning och den tillfälliga föräldrapenningen - precis som vi vet - som är det som verkligen påverkar. Jag konstaterar till syvende och sist att jag får tacka för debatten. Regeringens uppfattning är att vi har följt beslut till punkt och pricka. Jag ser fram emot eventuella fortsatta debatter . Överläggningen var härmed avslutad.