· H31022 · 2015-10-23 09:51:42 — STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har frågat mig varför jag och regeringen inte vill göra andraspråksinlärning obligatorisk på lärarutbildningen och om jag och regeringen är beredda att göra specialpedagogik obligatorisk på lärarutbildningen. finns fyra nya lärar- och förskollärarexamina. I högskoleförordningens bilaga 2, examensordningen, anges de krav som ska vara uppfyllda för att en student ska kunna erhålla examen. De preciserade krav som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i respektive examensbeskrivning ska också vara uppfyllda för att studenten ska kunna erhålla examen. Gemensamt för samtliga lärar- och förskollärarexamina är att examensbeskrivningarna slår fast att studenten för att erhålla examen ska visa sådan kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som lärare eller förskollärare i den verksamhet som utbildningen avser. I läroplanerna för respektive gymnasieskolan betonas det språkutvecklande perspektivet. I läroplanerna anges dessutom att det är varje lärares uppdrag att organisera och genomföra arbetet så att eleven får stöd i sin språk- och kommunikationsutveckling. Att undervisningen ska bidra till elevernas språkutveckling framgår också av olika kurs- och ämnesplaner. På motsvarande sätt anger läroplanerna att alla som arbetar i skolan ska uppmärksamma och stödja elever som är i behov av särskilt stöd. För att ytterligare betona vikten av de två områden som lyfts fram i interpellationen finns det också särskilda mål i examensbeskrivningarna. Samtliga fyra examensbeskrivningar omfattar till exempel krav på att studenten för examen ska visa förmåga att identifiera och i samverkan med andra hantera specialpedagogiska behov. Lärar- och förskollärarutbildning finns vid 28 lärosäten. Det går säkert att finna exempel på lärosäten och utbildningar där de nämnda områdena betonas mer respektive mindre. Mot den bakgrund som jag just har redogjort för ser dock regeringen inga behov av att från statens håll hårdare reglera examensbeskrivningarna för lärar- och förskollärarutbildningarna inom dessa områden. Vägen till en bättre lärarutbildning går inte via ytterligare detaljreglering utan genom att låta universitet och högskolor använda sin omfattande kompetens och själva besluta om utbildningarnas upplägg och innehåll inom ramen för det tydliga regelverk som finns. Jag tackar statsrådet även för detta svar. Jag är visserligen rätt ny som riksdagsledamot, men jag ägnade mitt första år åt att resa runt ganska mycket i landet och besöka många skolor. En fråga som ofta kommer upp är lärarutbildningen, och ofta specifikt hur oförberedda många nyutexaminerade lärare känner sig inför den verklighet de möter i klassrummet. Det gäller tyvärr även de lärarstudenter som är ute och gör VFU och som går den nya lärarutbildningen. Även om vi nu har en helt ny lärarutbildning med avsevärt förbättrad kvalitet tack vare Alliansen finns fortfarande områden som behöver mer utvärdering och även förbättring. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det var tidigare här i kammaren en debatt om kommunernas möjligheter att ta emot nyanlända ensamkommande barn. En viktig del är att skolan fungerar och kan ta emot barnen. Många kommuner har som sagt stora utmaningar när det gäller att säkerställa kvaliteten i undervisningen för alla nyanlända. Vi kommer framöver att se barn med annat modersmål i princip i vartenda klassrum i . En nyckel för att dessa elever ska lyckas är att de lär sig svenska. Det handlar om en bra start. Man har fattat beslut om en obligatorisk kartläggning av kunskaper och annat, och det är en bra start. De behöver intensivträning i svenska, men det behöver också finnas lärare med andraspråkskompetens ute på våra skolor. En lärare med sådan kompetens kan, oavsett ämne, arbeta på ett språkutvecklande sätt som stöder invandrarelevers utveckling i svenska i alla ämnen i skolan och inte bara när man har svenska som andraspråk. Statens ansvar - ett ansvar som tyvärr tidigare regeringar före alliansregeringen inte har tagit på allvar - är att utbilda kompetenta lärare som kan möta de elever som huvudmännen har i sina skolor. Det finns få utbildningar på universitets- och högskolenivå som har fått så mycket kritik tidigare som just lärarutbildningen. I svenska skolor finns många elever med specialpedagogiska behov och även behov av andraspråksinlärning. Om huvudmännen ska kunna möta framtidens utmaningar och säkerställa en likvärdig skola där alla elever får en chans att lyckas måste staten ta ett tydligare ansvar för att säkerställa att lärare som lämnar lärarutbildningen är laddade med den kompetens som behövs. Det är många som kritiserar kommunerna för att de inte tar sitt ansvar för att se till att lärarna får den fortbildning som de borde ha. Men vilket ansvar tar regeringen för att säkerställa att lärarstudenterna har rätt kompetens med sig från grundutbildningen? Lärarstudenterna själva genom lärarfackens studerandeförbund vill ha denna förändring och ser behovet av både specialpedagogik och andraspråksinlärning som obligatoriska inslag i sin utbildning. Är inte regeringen beredd att lyssna på dem? När vi vet att antalet nyanlända i våra skolor kommer att öka är behovet av kompetenta lärare som kan möta denna grupp elever viktigt på både kort och lång sikt. Andraspråksinlärning bör ingå både i den utbildningsvetenskapliga kärnan och i de didaktiska momenten i olika ämnen. Jag har varit i kontakt med experter på Nationellt centrum för svenska som andraspråk. De förordar också att andraspråksinlärning blir obligatoriskt på lärarutbildningen. Det märkliga är att utbildningsministern talat sig varm för behovet av mer specialpedagogisk kompetens. Han har också aviserat ett "lyft" i frågan. Det är viktigt för de lärare som är verksamma i våra skolor . Men eftersom vi vet att denna kompetens behövs tycker jag att det är svårt att förstå att regeringen inte vill se till att den blir obligatorisk i lärarnas grundutbildning. Det är få utbildningar som har ändrats oftare än lärarutbildningen, och det är få utbildningar - faktiskt ingen - som är så detaljreglerade med examensmål som just lärarutbildningen. Det ger som sagt ett begränsat utrymme att anpassa, men det finns möjligheter för högskolorna och lärarutbildarna att göra anpassningar som man jobbar fram i det samverkansuppdrag man har, inte minst med skolhuvudmännen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Min övertygelse är att vi behöver stärka just detta samverkansuppdrag ännu mer. pågår ett försök med övningsskolor där man ska säkerställa kvaliteten i den verksamhetsförlagda utbildningen. En positiv effekt som vi ser av det är just att kontaktytorna mellan verksamheten, högskolorna och lärarutbildningarna verkligen ökar. På det sättet kan man möta de behov som man ser ute i skolan - redan i lärarutbildningen. Jag delar helt uppfattningen att vi behöver möjliggöra för personer som kommer med utländsk lärarexamen, till exempel, att börja jobba i skolan så att de kan fungera som studiehandledare som de kompletterar sin utbildning eller vad som krävs för att man ska kunna jobba som behörig lärare. Jag ser också att vi har ett stort behov av fler modersmålslärare och lärare som har svenska som andraspråk. Det kan också i allra högsta grad vara så att vi behöver utveckla möjligheten att läsa in de här ämnena på de lägre årskurserna. genomförs som sagt många kompetenshöjande satsningar genom Lärarlyftet, och regeringen har sett till att förlänga dem. Inom ramen för Lärarlyftet kan man också komplettera sin lärarutbildning med just de här ämnena så att fler har den här behörigheten framöver. Jag tycker att det är viktigt att påminna om att det är först som vi faktiskt ser en större grupp som har gått den nya lärarutbildningen, och ännu har ingen samlad utvärdering gjorts. Innan vi börjar detaljreglera ännu mer i den här redan hårt reglerade utbildningen skulle jag vilja att vi gjorde en nationell utvärdering när vi har det nya kvalitetssäkringssystemet på plats. Generellt sett kan jag säga att jag inte är för detaljstyrning, och som kommunpolitiker förespråkade jag det kommunala självstyret starkt. Jag tror i grunden på att den högre utbildningen ska ha autonomi. Det är en frihet under ansvar, och där upplever jag tyvärr att det finns stora brister kvar även efter att den nya lärarutbildningen har införts. Jag tycker att det är ansvarslöst att man inte vill agera snabbare utan vill vänta på utvärderingssystem och annat. Signalerna just när det gäller specialpedagogik och andraspråksinlärning är oerhört tydliga, tycker jag. från när de såg över det svenska skolsystemet pekar på att den lärarutbildning som vi har och lärarnas kompetens ute i våra skolor inte håller måttet. Då är det anmärkningsvärt att man inte försöker göra något åt det här . Lärarstudenterna är tydliga, kommunerna är tydliga och de som tar emot lärarstudenter från den nya och den gamla utbildningen är tydliga med att det finns stora brister just när det gäller specialpedagogik och andraspråksinlärning. Att hålla på och lappa i efterhand med olika lyft kostar oerhört mycket pengar. De signaler som jag har fått från lärarstuderande och båda lärarfackens studerandeföreningar är att den här utbildningen tål att laddas med mer. Tempot i lärarutbildningen är inte särskilt högt. Det finns lärarstudenter som jobbar heltid parallellt med att de läser heltid på lärarutbildningen. Med tanke på att vi utbildar en grupp människor som är oerhört viktig för svensk skolas framtid känns det märkligt. Därför tror jag att det finns utrymme för att lyfta in även andraspråksinlärning och specialpedagogik som obligatoriska moment. Då slipper man reparera det här i efterhand med dyra lösningar som lärarlyft och annat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tror att två saker är viktiga att slå fast. Den ena är det som säger om att förespråka autonomi. Vi behöver verkligen ha en tillitskultur. Det gäller för professionen i skolan, men det gäller också för professionen på våra högskolor och universitet. Sedan behöver vi föra en kontinuerlig dialog om hur vi uppfyller de mål som är satta att uppfyllas och hur vi möter de behov som finns. Det ska ske med regeringen, men det ska också ske inom ramen för samverkansuppdraget, bland annat med de här självstyrande kommunerna. Om vi i varje led bara ska ha detaljreglering eller väldigt hårda kontroller är risken att den här tillitskulturen och autonomin för högskolorna urholkas. Jag vet att det finns flera högskolor med lärarutbildning som jobbar med att fylla utbildningen med det innehåll som förespråkar. Det tycker jag är positivt. Jag ser ingen motsättning i att man kan uppfylla det här utan att staten går in och detaljreglerar. Jag har också en syn på att man jobbar mycket med att stärka kvaliteten i just lärarutbildningen. Jag nämnde en av de sakerna, och det är försöket med övningsskolor som initierades under den förra regeringen. Vi är positiva till det, följer det och ser att det har goda resultat. Vi har också i budgeten lagt till kvalitetssatsningar för att få fler lärarledda timmar, vilket det har blivit för få av. En sista och inte minst viktig sak är att vi behöver stärka forskningsanknytningen i lärarutbildningen och se till att det finns tillräckligt många lärarutbildare som själva har forskarbakgrund. Det här är någonting som vi får återkomma till i arbetet med forskningspropositionen. Att det här ligger på en vetenskaplig grund är en viktig del så att man utvecklar lärarutbildningen utifrån vetenskap och inte alltid utifrån politik. En annan del som man ska utveckla detta från är samverkansuppdraget som man ska ha med skolhuvudmännen. Här avser vi att återkomma med nya förslag om hur vi kan stärka samverkan för att lärarutbildningen på det sättet ska utvecklas för att möta de behov som finns. Den andra saken som jag vill slå fast är att det är oerhört viktigt även för lärare att de kan vidareutvecklas i sitt yrke med kompletterande utbildning eller vidareutbildning. Man är inte klar och kan jobba utan ny kunskap eller stimulans när man har gått lärarutbildningen. Jag vet att det är svårt för många skolhuvudmän att frigöra sina lärare för vidareutveckling och fortbildning, men det är oerhört viktigt och också en viktig del för läraryrkets attraktivitet att du kan växa, utvecklas och fortbilda dig. Därför ser jag Lärarlyftet och andra sådana saker som vi gör för att stärka lärarna under deras karriär som oerhört väl investerade pengar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Autonomi bygger ju på att det finns en tillit i grunden. Just när det gäller lärarutbildningen är den tilliten rätt ordentligt rubbad. Åtminstone är min tillit det. Pratar man med lärarstudenter om vad de tycker om kvaliteten i sin utbildning känns det som att det finns mycket kvar att göra. Det är tydligt i att de också är bekymrade över den lärarutbildning som finns i . Ska vi säkerställa att alla elever får likvärdiga förutsättningar måste lärarna laddas med den kompetens de behöver. Vi vet att elever med specialpedagogiska behov och elever med annat modersmål kommer att finnas i alla klassrum. Den kompetensen måste lärarna ha med sig från sin grundutbildning. Jag håller helt med om att det är alldeles självklart att lärare behöver fortbildning under sin yrkeskarriär och att det är anmärkningsvärt att av lärare inte tycker att de har ett ansvar att ta till sig ny forskning när det gäller pedagogik och sitt ämne. Det finns mycket i kulturen som behöver förändras när det gäller synen på lärarfortbildning. Vi måste även få många huvudmän att förstå att det här är viktigt, och vi behöver naturligtvis statliga satsningar. Där tror jag inte att vi är oeniga. Lärarna behöver en bra grund att stå på, för de kommer från dag ett att ha de här eleverna i klassrummet. Ska de ha möjlighet att ge eleverna de bästa förutsättningarna måste de ha den här kompetensen med sig från sin grundutbildning. Det får de inte . De är dåligt rustade för att hantera elever med specialpedagogiska behov, och de är dåligt rustade för att hantera elever med ett annat modersmål än svenska. I slutändan drabbar det här eleverna, och det är de eleverna som har de sämsta resultaten i svensk skola . Jag delar inte bilden att man är så dåligt . Som jag sa finns det högskolor och lärarutbildare som ger utbildning i det här. I de nationella examensmål som finns ingår det just att man ska ha ett språkutvecklande sätt och att man, tillsammans med andra lärarkategorier, ska jobba med att ge eleverna det specialstöd de behöver. Den här regeringen har som yttersta mål att vi ska jobba med tidiga insatser. Därför har vi också utökat antalet platser på till exempel specialpedagog- och speciallärarutbildningarna. Vi kommer också, som jag sa inledningsvis, att återkomma när det gäller att få fram fler modersmålslärare men också lärare som har svenska som andraspråk, för vi ser också att behovet växer. har av eleverna ett annat modersmål, men andelen kommer att öka kraftigt. Därför kommer vi att behöva fler lärare med den här kompetensen. Vi kan också behöva vidareutbilda de lärare vi har för att ytterligare klara de mål som redan står i examensbeskrivningarna. vill jag säga att det som sagt inte finns någon samlad utvärdering, utan det är människors upplevelser och annat som jag tar del av, och vi tar detta på största allvar. Därför tillför vi också kvalitetspengar och jobbar med hur vi ska stärka kvaliteten i lärarutbildningen. Men att nu börja gå in och detaljstyra och göra ändringar i den lärarutbildning som endast har funnits är att följa den här, som jag tycker, dåliga traditionen av att ständigt göra förändringar i lärarutbildningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi behöver långsiktighet, vi behöver tillit och vi behöver verkligen jobba med att stärka kvaliteten. Det är regeringens prioriteringar. Överläggningen var härmed avslutad.