· H210494 · 2015-05-05 13:37:05 — Eller är det inlåsning när en ung människa gick på gymnasiet men på ett program som inte ledde vidare och som inte hade lust eller möjlighet att läsa vidare på högskolan och sedan skaffade sig en yrkesutbildning för att bli bagare, fordonsmekaniker eller undersköterska? Nej, det är en mycket god investering. Det är precis så vi ska nå en 90-dagarsgaranti för unga, genom att rusta människor med rätt kompetens. Låt mig bara säga något om detta med bidrag kontra skatter. Sociala avgifter betalar arbetsgivaren för att arbetstagaren ska få rätt till sociala förmåner. Det finns en koppling däremellan. Det är för att man ska få rätt till sociala förmåner som arbetsgivaren betalar sociala avgifter. Om vi med politiska beslut bestämmer att vissa arbetsgivare inte ska betala sociala avgifter för vissa personer men samma personer ändå ska ha rätt till samma sociala förmåner, då är det klart att någon annan får betala dem. Då får resurserna tas någon annanstans ifrån. Det är naturligtvis möjligt att göra, men det är så det hänger ihop. Jag delar analys att utbildning är viktigt, speciellt för dem som kallas neets och som varken är i utbildning, träning eller så. Som tur är har en positiv utveckling eftersom dessa utgör en minskade andel. Man talar om den generella arbetslösheten och slänger sig med 25-procentssiffran, men det är knappast så många arbetslösa som saknar gymnasieutbildning. Det stämmer dock att det krävs utbildning för dem som har det svårast och tuffast. Alliansen införde till exempel ett profiling-verktyg som identifierade de ungdomar som hade hoppat av gymnasiet. De erbjöds att plugga in gymnasiet från dag ett och berördes inte av 90-dagarsregeln. Jag välkomnar den korrekta analysen. Dessa ungdomar har inte så hög produktivitet att de kan ta jobb på en reguljär arbetsplats. Men det finns en mycket större grupp, nämligen de ungdomar som har en hög produktivitet men har svårt att få jobb. Det handlar om dem som behöver extrajobb, jobb och jobb efter studenten. Här gäller det att vidta åtgärder som får jobben att växa till, men regeringen står ganska svarslös. Många av de bristjobb ni talar om är specialiserade jobb som kräver hög utbildning. Regeringen har inte heller någon plan för att ungdomar i större utsträckning ska välja ingenjörsyrken i stället för humaniora, där arbetsmarknaden är mycket tuffare. Det är tyvärr för lite från regeringen. Att unga som har rätt kompetens och är attraktiva på arbetsmarknaden inte får jobb beror ofta på bristande matchning. Ett av skälen till det är att den gamla regeringen sa att de inte skulle få hjälp av Arbetsförmedlingen. Var man inte en person med mycket stora behov var det ingen mening att gå dit, för man fick ingen hjälp att matchas mot lediga jobb. lägger vi om arbetsmarknadspolitiken så att Arbetsförmedlingen kan hjälpa arbetsgivarna att hitta rätt kompetens, för många av dem söker ungdomar som har rätt kompetens. Precis som säger är det de ungdomar som saknar gymnasiekompetens som har sämst prognos på arbetsmarknaden. Bland ungdomar utan gymnasiekompetens är arbetslösheten . Därför är det den kanske viktigaste gruppen att nå. Detta med bristyrken är också viktigt. De yrken som jag har fokuserat på i de åtgärder som vi har presenterat som traineejobb är bristyrken inom gymnasial kompetens. För de ungdomar som har gått en gymnasieutbildning men vill skola om sig till fordonsmekaniker, plåtslagare eller undersköterska handlar det bara om yrkesämnena eftersom de redan har de andra ämnena. Efter en inte särskilt lång utbildning är de rustade med den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar och som ger dem inte bara jobb utan även en stark ställning på arbetsmarknaden. Så löser vi ungdomsarbetslösheten på riktigt. Överläggningen var härmed avslutad.