ip · H210382 · 2015-03-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:382 Åtgärder för ett ökat bostadsbyggande av (FP) till Statsrådet (MP) Byggandet har stadigt ökat . Enligt har bostadsbyggandet ökat snabbt efter eurokrisen –2012. kommer enligt prognosen ca 42 500 bostäder att börja byggas. Det är framför allt byggandet av flerbostadshus som ökar. Enligt bedömning kommer nyproduktionen av bostäder att fördelas på i flerbostadshus och i småhus. Av de nyproducerade bostäderna i flerbostadshus bedöms vara hyresrätter. Men trots glädjande siffror kan vi inte slå oss till ro. Enligt bostadsmarknadsenkät anser 156 kommuner att de har brist på bostäder i kommunen som helhet. Det är bekymmersamt att mer än hälften av kommuner inte har en bostadsmarknad i balans. 35 kommuner har överskott på bostäder. gav råd och tips till unga som söker bostad. Kötiden för en studentbostad är i – och i . Förutsättningarna ser olika ut i landet. Lagar och regler måste förhålla sig till detta faktum. De orsaker som hindrar en region från att utveckla bostadsbyggandet kan variera. mest tätbebyggda kommun har 4 916 invånare per kvadratkilometer. Det är också minsta kommun till ytan. Trots detta byggs det mest. Den minst tätbebyggda kommunen med 0,2 invånare per kvadratkilometer är . har av tillgängliga stränder bebyggda. Invånartätheten i är 23 invånare per kvadratkilometer. Det återstår mycket att göra för att skapa förutsättningar för bostadspolitiken i hela landet. Om man vill fokusera på hinder finns en rad åtgärder som behöver vidtas. Regionerna har helt olika förutsättningar och så även kommunerna. Strandskyddet påverkar många regioner. Riksintresset påverkar byggandet i flertalet kommuner. Långa överklagandeprocesser gör att kommunernas detaljplaner inte vinner laga kraft . Byggande av små hyresrätter nära kollektivtrafik och industribuller hämmas av bullerregler. En ny bullerförordning är ett måste. Att införa möjlighet att omvandla befintlig lägenheter till ägarlägenhet vore en stor potential i kommuner med miljonprogram där hyresrätten dominerar stadsbilden. Statsrådet uttalande om att han vill vara en blåslampa i baken på kommuner som inte bygger kommenteras i tidningen (2015 nr 2 ). Statsrådet säger: ”Vi vill visa allvar med att vi ställer krav på kommunerna , men också att vi finns där för de kommuner som utser en plats på kommunkartan, och säger att där skulle vi vilja ha bostäder , men inget byggbolag vill bygga där för det är ett C läge i periferin”. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka krav avser statsrådet att ställa på kommuner så att det byggs fler bostäder? Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att minska de hinder som hämmar bostadsbyggandet i kommuner och när? har frågat mig vilka krav jag avser att ställa på kommuner så att det byggs fler bostäder. har också frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att minska de hinder som hämmar bostadsbyggandet i kommunerna och när jag kommer att vidta dessa åtgärder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Låt mig börja med att säga att jag delar uppfattning att det återstår mycket att göra för att skapa förutsättningar för bostadspolitiken i hela landet. Bostadsbristen är ett stort samhällsproblem, inte bara i storstäderna utan även i många mindre orter. Bostadsbristen behöver mötas med ökat bostadsbyggande. Därför har regeringen satt upp ett mål om att minst 250 000 nya bostäder ska byggas till 2020. Det är särskilt angeläget att utbudet av hyresrätter, inklusive studentbostäder, ökar. Regeringen lyfte i budgetpropositionen fram nya tänkbara åtgärder, däribland frågan om att skapa incitament för såväl byggande av små energieffektiva hyresrätter eller studentbostäder som för de kommuner som står för ett ökat bostadsbyggande. Flera av de frågor som nämner, till exempel regelverket gällande riksintressen, överklagandeprocessen och buller, är sådana frågor som har betydelse för bostadsbyggandet och som utreds eller bereds inom . Regeringen avser därför att så fort som möjligt ta ställning i dessa frågor. Miljonprogrammets flerbostadshus behöver moderniseras på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt. Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen en stor satsning på ett stöd för renoveringar av flerbostadshus i miljonprogramsområdena som bland annat bidrar till energieffektivisering. Jag beklagar att denna viktiga satsning röstades ned av . Som bostads- och stadsutvecklingsminister har jag ett ansvar för att skapa förutsättningar för att städerna förtätas på ett hållbart sätt. I budgetpropositionen aviserade regeringen att avsätts till insatser för förbättrade stadsmiljöer 2015-2018 i form av statlig medfinansiering till lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i tätort. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla ett ramverk för så kallade stadsmiljöavtal med fokus på hållbara transporter. Bra kollektivtrafik kan öppna upp för nya attraktiva lägen för bostadsbyggande. Täta städer med goda möjligheter till cykel-, gång- och kollektivtrafik samt god samhällsservice behövs dessutom för att fler ska kunna leva hållbart och för att bidra till att nå de nationella miljökvalitetsmålen. Avslutningsvis kan jag försäkra om att det pågår ett intensivt arbete inom med att överväga ytterligare åtgärder som kan underlätta för bostadsbyggandet i hela landet. Jag vill tacka för svaret. Det var framför allt två frågor som jag ville rikta till statsrådet . Interpellationen är föranledd av ett uttalande som statsrådet gjorde kring kommunernas roll och bostadsbyggandet. Statsrådet uttryckte att han ville agera blåslampa på kommunerna. Den första frågan handlar därför om vilka krav han kommer att ställa på kommunerna. Den andra frågan gäller vilka hinder han är beredd att avlägsna. Det är ju ett annat perspektiv på kommunernas roll och situation. Jag är inte nöjd med svaret den här gången heller, för jag tycker att det är ett väldigt otydligt svar. Det är väldigt bra att statsrådet delar min uppfattning om problembilden, men jag efterlyser ändå mer konkreta åtgärder. Det finns också en fråga som statsrådet över huvud taget inte berör, och det är ett hinder som jag nämner i interpellationen - strandskyddet. Statsrådet nämner inte detta; jag kommer att återkomma till det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag noterar att statsrådet också har varit ute och diskuterat frågan om investeringsstimulanser och investeringsstöd till hyresrätter. är det fråga om energieffektiviseringar. handlar det om investeringsstöd för nyproduktion. Det är väldigt oklart vad som avses och vad åtgärderna syftar till. Jag noterar också att statsrådet är ute och reser och besöker bostadsföretag som Alingsåshem där man har lyckats med innovativa projekt utan att staten har gått in och satt upp ett regelverk eller vidtagit åtgärder. Då blir jag väldigt fundersam över varför man går in på den här typen av investeringsstimulanser, när aktörerna har hittat metoder för att hitta lösningar. Mina frågor handlar egentligen om vad som bereds i , för det är inte helt tydligt vad statsrådet avser att återkomma med i form av konkreta förslag. Jag noterar att regeringen avser att ta ställning i de frågor som bereds, men vad innebär det? Innebär det också att statsrådet delar uppfattningen om det som Alliansen har jobbat med, det vill säga att minska på hinder och krångel som faktiskt stoppar upp byggandet? Jag har en konkret fråga om ett sådant hinder som statsrådet och regeringen med en gång skulle kunna lätta och lindra för dem som vill bygga små hyresrätter och bostäder för studenter. Det handlar om bullerregelverket som vi vet stoppar byggandet. Därför hoppas jag att statsrådet kan vara konkret angående om han delar uppfattningen att man måste göra någonting åt bullerregelverket och i så fall när han och regeringen avser att återkomma till . Det finns många olika typer av hinder som vi behöver arbeta med om vi delar uppfattningen att det är där vi ska lägga många insatser. Därför har jag, herr talman, tre följdfrågor till statsrådet. Den första frågan gäller bullerreglerna. När avser statsrådet att återkomma med förslag? Den andra frågan handlar om investeringsstödet. Vad avser statsrådet? Är det att energieffektivisera? Är det för innovationer? Är det för renoveringar, eller är det för att bygga nytt? Det är oklart vad statsrådet menar. Den tredje frågan handlar om att statsrådet anser att Alliansens bostadspolitik nått vägs ände. Vilka beslut av dem som alliansregeringen och redan har fattat tänker han då ändra på? Jag vill tacka för att hon har ställt dessa frågor. Det är av oerhört stor vikt att vi har en levande diskussion här i för att hantera en viktig fråga som denna. Det är vi skyldiga många människor, framför allt unga studenter som är utan bostad i , vilket gör att de har sitt vuxenliv på vänt. Jag ska försöka svara på dessa frågor i den ordning som tog upp dem. Att vara en blåslampa på dem som har bostadsförsörjningsplikten är någonting som jag tycker är en oerhört viktig del av en bostads- och stadsutvecklingsministers uppdrag. Vi har jobbat länge med att målet om 250 000 bostäder ska vara ett realistiskt mål. Där bygger vi vidare på det som har gjorts. Mycket av det regelförenklingsarbete som den gamla regeringen gjorde var helt adekvat. En del av regelförenklingarna var dock av sådan art att de behöver följas upp. Det gäller bland annat andrahandsuthyrningsreformen, och det är någonting som jag har gett i uppdrag till att följa upp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När det gäller själva grunden för strandskyddet är det en fråga som har debatterats i tidigare. Det är framför allt till Miljö- och som frågan ställts, och det där därifrån den brukar besvaras. Jag kommer att gå in på det i mitt senare inlägg. Jag vill dock ta upp fråga om investeringar och subventioner, nämligen det exempel som hon anförde - Alingsåshem. Alingsåshem gjorde en fantastiskt bra upprustning av sitt miljonprogramsområde i samverkan med det passivhuscentrum som gör ett viktigt arbete, där några få eldsjälar från början har lyckats uppbåda stöd både från lokala och regionala politiker, från kommunen och från Region . En sak är dock bra att känna till i det här ärendet, och det är att man lyckades uppbåda EU-stöd. Det är pengar som jag naturligtvis välkomnar och hoppas att fler fastighetsbolag kan söka. Det är en form av subventioner. Jag vet inte vad och tycker om den typen av stöd, men jag förmodar att de tycker att det är bra. I det här läget har regeringen sagt att vi inte stänger några dörrar när det gäller olika typer av ekonomiska incitament. Vi har också redan gjort rätt så mycket, med ½ miljard som kommer att betalas ut till de kommuner som bygger i lägen som inte anses tillräckligt attraktiva för de byggbolag som tycker att det kanske måste dras kollektivtrafik till områdena för att göra dem attraktivare. Det är det här vi kallar stadsmiljöavtal. En ny bullerförordning kommer att vara väldigt avgörande för mångas boendemiljö, inte minst för unga och studenter, . Detta är ingenting som lämpar sig att hasta fram. Vi vet att buller kan vara direkt skadligt att utsättas för, och förordningen har fått väldigt mycket kritik från remissinstanserna. Som ansvarigt statsråd är det min skyldighet och plikt att lyssna in de synpunkter och den oro som många av remissinstanserna har lyft upp. Därför är min förhoppning att vi, efter att ha hanterat remissvaren och balanserat olika synpunkter mot varandra, ska kunna presentera en ny bullerförordning. Det skulle kunna gå mycket snabbt och vara mycket enklare för dem som bygger bostäder att få ett tydligt besked om bullerförordningen. Statsrådet talar sig varm för olika typer av investeringsstöd. är det i form av innovativt byggande, ibland är det för energieffektiviseringar, ibland är det för nyproduktion. Men den snabbaste vägen till att lindra bostadsbristen är att jobba med de regelverk som vi nu vet hindrar bostadsbyggandet. Bostäder nära kollektivtrafik - ja, det är viktigt, och det skapar också attraktiva bostäder. Men varför bara fokusera på att dra fram nya spår och ny kollektivtrafik till lägen som inte sägs vara attraktiva, när man kan förtäta städer, även i mindre kommuner, där kollektivtrafiken redan finns? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är svårt att förstå varför man inte med dagens byggteknik skulle kunna uppnå de goda livsmiljöerna, vilket byggbranschen anser att man klarar av. Varför då säga att man inte vill hasta fram något? Det vill väl ingen, men det är ju väl förberett. Remissvaren har varit inne . Branschen efterlyser de nya bullerreglerna. SKL har gjort det. har också gjort det och verkligen påtalat hur viktigt detta är för att snabbt kunna bygga där kollektivtrafiken redan finns. På så sätt kan man bygga de täta städerna där folk kan gå eller cykla från bostaden, ställa bilen och åka kollektivt. Jag noterar dock att det inte kommer några tydliga besked om detta. Statsrådet säger att han inte vill hasta fram något. Men jag tycker inte att vi har råd att vänta. Den andra frågan handlar om strandskyddet. Jag vill, herr talman, nämna följande: Den sammanlagda fastlandskusten och stränderna i är . Det motsvarar 9 ½ gånger jordklotets omkrets. I , som har den längsta sträckan kust och stränder, består den delen av av den totala sträckan stränder. Där finns 14 av 15 kommuner med en strandlinje motsvarande av sammanlagda kust- och strandlinje. är glesast befolkade kommun med 0,2 invånare per kvadratkilometer. är av strandlinjen bebyggd. Därför vore det vällovligt att även på denna punkt få höra hur statsrådet ser på möjligheten att göra en översyn och reformera. När strandskyddsreglerna tillkom handlade det om att skydda de hårt exploaterade områdena, men när vi ser att regelverket hämmar bostadsbyggandet också ute i landet, där man skulle kunna bygga bostäder, vill jag återigen, herr talman, fråga statsrådet: förslag eller åtgärder ser statsrådet att det är möjligt att återkomma med vad gäller strandskyddsreglerna? Den tredje frågan handlar om riksintressena. Vi vet att riksintressena gör att det ibland är svårt att bygga både i städer och ute i glesbygden. Vilka förslag eller avsikter har statsrådet vad gäller den typen av hämmande effekter på bostadsbyggandet? Återigen: När kommer bullerreglerna? När kan vi se att statsrådet följer upp strandskyddsreglerna? När kan vi dessutom få en reform av riksintressena där alla de tre faktorerna direkt påverkar bostadsbyggandet, även de små hyresrätterna och studentbostäderna? Tack, , för uppföljningsfrågorna! Jag noterade att inte nämnde någonting om den första frågan som jag svarade på, nämligen Alingsåshems situation och vad hon anser om den investering och upprustning som gjorts där, som vi välkomnar och som inneburit en 80-procentig sänkning av energianvändningen i . Det har skett mycket tack vare Passivhuscentrums rådiga kunskapsöverförening, och det var faktiskt EU-pengar som ledde till det, alltså en form av subvention. nämnde inte detta med ett ord, så jag förmodar att hon kommer att göra det i sitt nästa inlägg. har frågat mig om bullerfrågan. Jag har redan svarat på den, och därför väljer jag att svara på den andra frågan, den om strandskyddet. Jag vill börja med att framhålla att jag anser att strandskyddet fyller en oerhört viktig funktion genom att det skapar unika förutsättningar för allmänheten att ha tillgång till naturupplever och för bevarandet av biologisk mångfald. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Om vi tittar på vad det är som gör det hela unikt ser vi att det finns flera nya bestämmelser om strandskydd. De trädde i kraft . De ändringar som då gjordes syftade bland annat till att utveckla ett ändamålsenligt strandskydd som beaktar behovet av utveckling i hela , särskilt på många ställen på landsbygden, som ett långvarigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyras. De är två vågskålar som alltid måste vara i balans. Jag vill påpeka att ändringarna syftade till att öka det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet. Kommunerna har numera huvudansvaret för att pröva frågan om undantag från strandskyddet. Vid den prövningen ska hänsyn tas till olika allmänna och enskilda intressen med utgångspunkt i kriterierna i . De ändringar som ägde rum innebar vidare att det inrättades ett särskilt institut, Landsbygdsutveckling i strandnära lägen, för sådana områden. Områdena ska, som nämnts, redovisas i kommunernas översiktsplaner. Genom detta institut har det tillskapats nya möjligheter att göra undantag från strandskyddet. Det är en ändring som har gjort och som mycket väl känner till. Jag vill ta upp ytterligare en aspekt av denna fråga, nämligen att det finns en särskild delegation, Strandskyddsdelegationen, som arbetar med kompetensutveckling när det gäller tillämpningen av strandskyddsreglerna. Det beslutades, som jag sa tidigare, av en riksdag som då bestod av en majoritet där parti, , ingick. När det gäller tillämpningen av strandskyddsreglerna är syftet att bland annat effektivisera tillämpningen av de nya reglerna i samhällsplanerings- och byggprocesserna. Strandskyddsdelegationen ska slutredovisa sitt uppdrag . Då får vi anledning att återkomma till vad det är som fungerar bra och vad det är som fungerar mindre bra. Min förhoppning är att den här frågan kommer att läggas till det uppdrag som finns , nämligen det om ändrade bestämmelser om gatukostnader, som ligger hos Lantmäteriet och som kommer att redovisas till mig . Vi har också en utredning som genomför och som handlar om att öka kompetensen inom hela dess utvecklingsområde. Det handlar om möjligheten att etablera så kallade bokaler, att placera friggebodar och Attefallshus närmare gräns mot parkmark och gata med mera. Statsrådet vill kanske diskutera andra frågor än dem som jag hade fokuserat på i min interpellation. Jag tar mig friheten att kommentera det som jag tar upp i interpellationen, och jag lovar att återkomma med ytterligare interpellationer, också i andra frågor. Jag vill återigen lyfta upp regelverken. Det är frågor som många diskuterar. Det gäller exempelvis bullerförordningen, som vi vet hämmar bostadsbyggandet. Jag är fullt medveten om att det pågår en utredning och hoppas att statsrådet har ambitionen att återkomma med ytterligare förslag vad gäller riksintressesystemet. , som gjorde en genomlysning av problematiken, kunde konstatera att av de kommuner som ville att det skulle byggas bostäder i kommunerna ansåg att det var någonting som påverkade möjligheterna till det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Som vän av ordning vill jag fokusera på de hinder som finns för bostadsbyggandet. När statsrådet säger att han vill agera blåslampa är det ett perspektiv, men jag tycker att min andra fråga, som handlar om hur vi kan underlätta bostadsbyggandet, är väldigt viktig. Jag menar att det finns mycket att göra för att ta bort hinder, för hinder kostar pengar. Jag noterar att statsrådet inte svarar på frågan om olika former av investeringsstöd, hurdana de är och vad de ska gå till. Det är klart att den frågan nu ställs, inte minst utifrån artikeln i , där man i ena stunden lovar pengar till en typ av åtgärder och i nästa till någonting annat. Jag menar att det är lösningar som har prövats. borde fokus ligga på att fortsätta att göra det enklare att bygga, ta bort hinder och se till att bostäderna byggs. Det är synd, herr talman, att vi inte får större klarhet. Risk kostar pengar, och långsiktiga spelregler är något som alla efterlyser, så även jag. Tack, , för uppföljningsfrågorna! Jag noterar än en gång att valde att helt bortse från det hon tog upp i sitt första inlägg, nämligen exemplet med Alingsåshem, som kanske inte var riktigt så som hon trodde att det var. kan gärna besöka Passivhuscentrum - hon kanske redan har gjort det - och framför allt Alingsåshem för att se på den upprustning som inneburit att man kan uppvisa fantastiska siffror vad gäller energiförbrukningen. är användningen en bråkdel av vad den varit tidigare. Jag önskar att fler kommunala bostadsbolag och privata fastighetsägare kunde titta på hur man gjort där. Det har inte gjorts enbart med kommunens och bolagets pengar, utan det har kunnat göras tack vare subventioner. När det gäller strandskyddet uppfattade jag det i både första och andra inlägget som en del av frågan, men uppfattar jag det som att det inte riktigt hör hemma i den här interpellationen. I grunden handlar det om att tillsammans med sina borgerliga kamrater i utskottet skriver en debattartikel om strandskydd, och när jag svarar på den debattartikeln ställer i en interpellation exakt samma frågor igen. Jag försöker besvara detta. riksdag har beslutat om hur strandskyddet ska fungera. Regeringen är tydlig med att vi stöder den nuvarande lagstiftningen. Kan det vara tydligare än så? Det handlar om bestämmelser om strandskydd som den gamla regeringen genomförde, den regering parti ingick i fram till för knappt . Det andra är en översyn av det utvidgade strandskyddet som har genomfört på initiativ av den förra regeringen och vars utfall med flera har kritiserat. Det har sagts att detta inte längre gäller. Jag blir lite ledsen, för det här är en långsiktig fråga som måste hanteras på ett seriöst sätt. Överläggningen var härmed avslutad.