· H210722 · 2015-09-22 14:36:49 — har frågat mig om beskeden från budgetpropositionen om brytpunkten, avtrappat jobbskatteavdrag och höjd särskild löneskatt för äldre ligger fast. I både ekonomiska vårproposition och propositionen Vårändringsbudget framgick att regeringen skulle återkomma med de förslag från regeringens budgetproposition som inte ingick i vårändringsbudgeten. Det kan därför inte vara någon större överraskning att dessa förslag, om än något justerade, återfinns i regeringens förslag till budgetproposition , som presenterades i går. Som finansministern konstaterade är interpellationen något gammal. Den har några månader på nacken vid det här laget men har inte kunnat besvaras tidigare. Vi vet nu vilka skatteförslag regeringen gick fram med i budgetpropositionen, och det är väldigt tydligt hur de förslagen slår mot jobben. Det var därför, herr talman, som jag tidigare efterlyste tydliga svar om vilka skattehöjningar som skulle realiseras så att jobb, tillväxt, företag och hushåll inte skulle drabbas av obehagliga överraskningar. Dessa obehagliga överraskningar för hushållen kom i går. Även om finansministern försökte lyfta bort redovisningen från budgetpropositionen blev det tydligt att åtta av tio hushåll nu får försämrade disponibelinkomster i rad av stärkningar av hushållens disponibelinkomster. Det kan vara så att jag har fel här, man det är inte helt otroligt att detta är den första regering sedan 90-talskrisen som orsakar hushållen en försämring av utvecklingen av disponibelinkomsterna. Det är givetvis väldigt allvarligt, herr talman, i ett läge då vi står inför ett behov av att stärka svensk sysselsättning, pressa tillbaka utanförskapet och se till att fler arbeten växer fram. Att minska hushållens möjligheter att känna tillförsikt och framtidstro när den ekonomiska återhämtningen inte vill ta fart fullt ut är en skadlig politik. Detta, herr talman, är inte bara min uppfattning. Regeringens egen industrikansler säger : Jag tycker inte att det är en budget som främjar jobben. Regeringens egen industrikansler fortsätter med att säga att relativt normala löner drabbas, vilket är negativt. Vi ser nu framför oss mycket stora skattehöjningar. Det är skattehöjningar på jobb och tillväxt med som slår mot svenska företags möjligheter att skapa arbete, svenska hushålls möjligheter att känna tillförsikt och mot vår förmåga att stå oss i den konkurrens som råder i omvärlden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Om man ser till de skattelättnader och skatteförändringar som var utlovade från finansministern och regeringen har vi också många svek i budgeten. Det handlar till exempel om pensionärerna, där svekfabriken på slår till igen. Det var oväntat att man ytterligare skulle lägga på bördor på att jobba när människor hade passerat och höjda avgifter för hemtjänst. Med de skatteförändringar som sker ser vi på totalen att pensionärskollektivet nu inte får de förbättringar som det var utlovat. Det blir tvärtom i bästa fall plus minus noll. Det är också oroande att de skatteförslag som regeringen går fram med långsiktigt inte stärker de offentliga finanserna. har till exempel räknat ut att de skattehöjningar som regeringen föreslår på arbetsinkomster för stora grupper inte ger de intäkter som regeringen föreställer sig i sin budgetproposition. sa att regeringen har noll trovärdighet. Riktigt så långt skulle jag inte sträcka mig. Men det är tydligt att denna budget inte stärker motståndskraft och möjlighet skapa jobb och tillväxt. Det hade därför varit bra om vi tidigt och tydligt hade fått en mer uppriktig diskussion om de skattehöjningar som vi nu har framför oss. säger att det är första regeringen som lägger fram en budget som minskar en del av hushållens disponibla inkomst. Det kan säkert vara korrekt. Det är också första gången sedan 90-talskrisen som vi har haft en borgerlig regering som har lämnat efter sig stora budgetunderskott. Av de tre möjliga gånger som vi har haft borgerliga regeringar i har de lämnat efter sig stora budgetunderskott som sedan den kommande socialdemokratiska eller socialdemokratiskt ledda regeringen har fått ta tag i. Så är det också den här gången. Därför har regeringen i ett läge där man ärvt stora budgetunderskott, som arbetslösheten är hög och skolresultaten faller snabbare än i något annat jämförbart land, varit tvungen att ta ett fast grepp om statsfinanserna och också sätta in åtgärder för att fler människor ska komma i arbete och för att vända utvecklingen i skolan. För att lyckats med det har regeringen sänkt skatter. bad regeringen om tydliga besked i skattefrågorna. I går lämnade regeringen tydliga besked i budgetpropositionen. Finansminister återkommer ofta till samma talepunkt, som troligtvis är skriven av strateger på . Borgerliga regeringar, mitten-höger-regeringar eller alliansregeringar kör alltid svensk ekonomi i botten. Någon sanning i detta ligger det dock inte. , och - hitta den internationella bedömare som inte berömmer alliansregeringen för hur den hanterade den ekonomiska krisen och för den ekonomiska position som lämnade krisen med! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När tillträdde rollen som finansminister hade kanske till och med de starkaste offentliga finanserna i hela EU. Att kalla det för ett misslyckande, en katastrof eller någonting annat, som finansministern gärna återkommer till om de offentliga finanserna, är helt enkelt inte sant. Ifall finansministern likaså går tillbaka till och tittar på de promemorior och budgetar som tidigare socialdemokratiska regeringar har skrivit framgår det väldigt tydligt att den stora kris som drabbade orsakades av en utdragen och slarvig offentligfinansiell politik främst förd av socialdemokrater. Detta har även beskrivit i sina memoarer där han bland annat talar om valfeber. Den valfebern fick även en släng av inför valet, då man utlovade väldigt stora utgifter. ser vi att utgifterna realiseras. Det är drygt 50 miljarder i ökade utgifter. En del av det kan säkert kallas satsningar och investeringar. Men merparten består av att regeringen har tappat kontroll över sig själv och offentliga finanser. Därmed springer nu kostnadsutvecklingen i väg i en lång rad olika ersättningssystem, socialförsäkringssystem och utgiftssystem. Det är oroväckande med en kostnadsutveckling på , skattehöjningar på ungefär 30 miljarder på jobb och tillväxt och en regering som inte vill presentera vad detta betyder långsiktigt för jobben. Den presenterar heller inte någon plan för hur man ska komma till rätta med kostnadsökningarna. I stället säger regeringen på en budgetdag: Det ska vi återkomma till. När ska man återkomma till hur man ska hantera ett lands stora utmaningar om inte när man presenterar en budget? I stället får åtta av tio svenska hushåll försämrad disponibelinkomst till förmån främst för att hantera kostnadsökningar som man inte presenterar någon kontroll över men också för att medvetet bygga ut de bidragssystem som har varit med och orsakat stora utanförskap i . Detta är inte en ansvarsfull politik ifall vi vill vara ett land där alla människor som har arbetsförmåga också får ett jobb att gå till. Det är den gamla politik som bedrevs och och som resulterade i att tappade förmåga att vara det bästa landet eller bland de bästa länderna att vara i. Det resulterade i att så många människor gömdes, dömdes och glömdes i olika system. ser vi att platserna ska bli fler medan regeringens jobbpolitik enligt leder till att 15 000-20 000 arbetstillfällen uteblir. Det vore ansvarstagande av finansministern att presentera åtgärder eller åtminstone en beskrivning av eller ge en antydan till hur kostnadsökningen ska kunna utebli. Annars kommer utanförskapet att växa mycket snabbt framöver. har helt rätt i att man inte bara lämnade ett stort budgetunderskott efter sig när man förlorade valet utan också skenande kostnader i flera av de system som fanns. Kostnaderna skenade i assistansersättningen, i sjukförsäkringen och för ROT-avdragen, dock utan att den tidigare regeringen gjorde någonting för att försöka dämpa de kostnaderna. Kostnaderna i sjukförsäkringen ökade dessutom extremt. Där lyckades man öka kostnaderna med som nästan 100 000 människor utförsäkrades ur sjukförsäkringen. Det måste vara rekord i misslyckad politik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer tar regeringen tag i detta och en hel del andra åtgärder. Den tidigare regeringen tycks ha haft ett passionerat intresse för att jobba med väldigt dyra och ineffektiva åtgärder. Till exempel tar vi nu bort nedsättningarna av arbetsgivaravgifter för unga. Det var en väldigt dyr och ineffektiv åtgärd. Vi tar bort etableringslotsarna, jämställdhetsbonusen och en del andra åtgärder som har varit dyra och ineffektiva. Vi begränsar kostnadsutvecklingen för genom att förändra subventionsgraden i . Vi gör något åt kostnaderna i assistansersättningen genom att ändra uppräkningen. Vi gör något åt kostnaderna vad gäller flyktingmottagandet genom att vi halverar schablonen för ensamkommande flyktingbarn genom att ordna annan form av boende. Därutöver kommer vi att komma med många förslag på åtgärder om sjukförsäkringen. Det kommer regeringen att presentera i närtid. Det var dock inte det som interpellationen handlade om, utan det var om regeringen lämnade tydliga besked i skattefrågor. Det gjorde regeringen i går. Det var tydligt av finansministerns svar att finansministern inte avser att lämna några besked om hur kostnaderna ska kunna minska när det till exempel kommer till sjukförsäkringssystemet. Tvärtom innehåller budgeten förslag som gör att kostnaderna i sjukförsäkringssystemen ökar. När kostnaderna ökar i offentliga finanser återstår bara underskott. har presenterat en budget som har strukturella underskott alla år förutom i budgetperioden. höjs absolut bidrag, och kostnader pressas upp på lånade pengar, för att citera hur finansministern tidigare brukade beskriva det stöd som gavs till svenska arbetstillfällen under den ekonomiska krisen. är det ingen kris längre. Men regeringen lånar pengar för att bygga ut bidragssystemen. Det blir heller inte, som finansministern säger, några tydliga besked om skattehöjningarna. Hur är det till exempel med professor tydliga beskrivningar av att de skattehöjningar som regeringen går fram med på högre inkomster inte leder till några ökade intäkter i offentliga finanser? Rent budgettekniskt, teoretiskt, ramverksmässigt - kalla det vad man vill för hur man räknar - blir det pengar in. Men i verkligheten blir det inte fler pengar in eftersom människor helt enkelt byter bort sin arbetstid mot mer fritid när det inte längre kommer att löna sig att arbeta. När 6 av 10 intjänade kronor ska gå till skatt kommer människor helt enkelt att arbeta lite mindre. Det beskrivs väldigt väl, men finansministern vill inte alls ta det offentligfinansiella ansvaret för detta. Hon låtsas som om pengar som ingen på riktigt tror ska komma in ändå ska komma in i statsbudgeten. Det ska bli spännande att följa utvecklingen med arbetade timmar för de personer som kommer att få det avtrappade jobbskatteavdraget. Själv kommer jag att jobba lika många timmar som jag har gjort . Men det ska bli intressant att se om till exempel lämnar in betydligt färre interpellationer efter att ha fått en högre marginalskatt. Det ska vi följa noggrant, och det gäller också de andra riksdagsledamöterna. Kommer deras arbetsintensitet vad gäller interpellationer att förändras med skatteförändringen? Jag ser fram emot fortsatta debatter i ämnet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Frågan handlade om huruvida regeringen lämnade tydliga besked. Ja, vi har lämnat tydliga besked. Överläggningen var härmed avslutad.