· H210386 · 2015-04-24 09:16:25 — har frågat mig om jag tänker verka för att regeringen ska lämna ett förslag som möjliggör lastbilar på upp till och när ett sådant förslag i så fall kan förväntas. Regeringen är generellt positiv till att tillåta tyngre lastbilar under förutsättning att det leder till mindre miljöpåverkan, effektivare transporter och nytta för näringslivet samt att kostnaderna för anpassning av infrastrukturen står i relation till den ökade samhällsnyttan. Regeringen beslutade att höja den högsta tillåtna bruttovikten från på vägar som tillhör bärighetsklass 1. Det är en åtgärd som kan bidra till att sänka lastbilstrafikens klimat- och miljöpåverkan och som främjar svenska åkeriers och svenskt näringslivs konkurrenskraft. I detta sammanhang bör det noteras att regeringens mål är att minska miljöpåverkan från transportsektorn och flytta långväga godstransporter från lastbil till tåg och sjöfart. För att tyngre lastbilar inte ska ge en oönskad överflyttning från järnväg till väg behövs även åtgärder inom detta område. Regeringen avser till exempel att se över förutsättningarna för att kompensera järnvägsföretagen och stärka järnvägens konkurrenskraft. Det är ett arbete som pågår inom . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När det gäller ett förslag som möjliggör lastbilar med en bruttovikt på upp till krävs utredningar av systemeffekter för godstransporterna, där ett uppdrag till har att beredas i . En höjning av högsta tillåtna bruttovikt till kan, beroende på utformning, innebära ganska stora investeringar och ökat underhåll i vägnätet, vilket förutsätter en lämplig finansieringslösning. Som alla vet är behoven av infrastrukturinvesteringar och underhåll stora i . Tack, ministern, för svaret! Jag tror att vi kan vara överens om behovet av att effektivisera våra transporter. Det behövs för miljö och hållbarhet, och det behövs för svenska företags konkurrenskraft. Det är inte alla förslag som lever upp till båda dessa krav och som i stort sett bara ger fördelar. Men förslaget om tyngre lastbilar, herr talman, är ett sådant förslag. Att lasta mer på ett och samma fordon innebär färre fordon på våra vägar och därmed högre trafiksäkerhet. I stället för fyra lastbilar kan man nu lasta samma gods på tre. Det ger en lägre bränsleförbrukning och därmed lägre utsläpp. Undersökningar talar om en utsläppsminskning på . Men det ger också, herr talman, lägre kostnader för svenska företag, som bättre kan konkurrera på en i många fall utsatt marknad. Det är sant att vi vill flytta transporter från väg till järnväg. Det är nog en ambition som de flesta partier delar. Men många transporter saknar ju alternativ till vägen. Det är inte minst fallet för skogsindustrierna, som inte har någon möjlighet att lägga järnvägsräls ända ut till skogsbruket. Det säger sig självt. Därför är detta den absolut viktigaste frågan för bland annat skogsindustrierna och många andra företag runt om i vårt land. råder en begränsning på på vägarna i medan det i vårt grannland, med många snarlika förutsättningar, råder en begränsning till . Eftersom transportkostnaderna är en stor utgiftspost tappar våra företagare i i konkurrenskraft. och Transportstyrelsen arbetade fram ett förslag . I stort sett alla remissinstanser var positiva, fack såväl som näringsliv. Men det förslaget ligger nu och samlar damm i en låda på . Det förvånar mig, måste jag säga. Jag hade väntat mig att den nya regeringen skulle verkställa förslaget - som är färdigberett. Det finns inget att vänta på. Hur kan vi, herr talman, säga nej till ett förslag som ger lägre utsläpp, ökad trafiksäkerhet och stärkt lönsamhet för våra företag? Regeringen, menar jag, försöker blanda bort korten när man nu höjer den tillåtna vikten på våra vägar från . Det är ett plåster på såren och inte det som näringen efterfrågar. Faktum är att åkare runt om i vittnar om att höjningen delvis redan ingår i felmarginalen när de lastar. Den skulle inte göra den stora skillnad som näringen behöver, givet, som sagt, att har . Ministern varnar för stora kostnader för att åtgärda vägar och broar. Jag kan då konstatera i sammanhanget att en tyngre lastbil inte nödvändigtvis sliter mer på vårt vägnät eftersom den har fler hjulaxlar och fördelar tyngden på ett annat sätt. Undersökningar visar också att större delen av vägnätet faktiskt klarar . Det är framför allt broar som kan vara ett problem, men tre av fyra broar klarar . De övriga kan skyltas om till en i sammanhanget relativt låg kostnad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Förslaget är bra för miljön, för trafiksäkerheten och för svenska företags lönsamhet. Hur kan man säga nej till det, undrar jag? Vad väntar ministern på? Är det måhända så att Socialdemokraterna återigen låter styra agendan i den viktiga infrastrukturfrågan? I så fall är det bara att beklaga att frågorna inte är viktigare än så. Precis som statsrådet tidigare nämnde kan regeringen tillåta något tyngre lastbilar, under förutsättning att det leder till mindre miljöpåverkan, effektivare transporter, är till nytta för näringslivet och att kostnaderna för anpassning av infrastrukturen står i relation till den ökade samhällsnyttan. Men tyngre lastbilar bidrar inte till lägre miljöpåverkan av sig själva. Kortsiktigt kan större lastbilar innebära en miljövinst genom att två stora lastbilar kan ersätta tre mindre. Men på inträder en rekyleffekt. De större lastbilarna blir billigare i drift räknat per tonkilometer. När lastbilstransporterna blir billigare blir det sannolikt lika många eller fler lastbilar som tidigare - fast större och tyngre. Då ökar miljöpåverkan, och det, herr talman, är oacceptabelt. Om vi ska nå klimatmålen i transportsektorn måste godstrafiken successivt flyttas över från väg till järnväg. Regeringens politik syftar till att driva på en sådan utveckling. För att tyngre lastbilar inte ska bromsa utvecklingen, eller än värre reversera den, behövs åtgärder inom området, till exempel satsningar på järnvägsunderhåll, en vägslitageavgift för lastbilar, utbyggda spår eller frysta banavgifter. Detta är regeringen överens om. Därför hänger vår politik ihop. Då återstår frågorna till , som säger nej till alla dessa åtgärder: Hur hänger er politik ihop? När vill höja maxvikten inte bara från till 64 utan hela vägen upp till 74, som de säger nej till åtgärder som balanserar och lindrar den ökande miljöbelastning som en sådan maxviktshöjning skulle innebära, hur ser på ansvaret för att minska utsläppen i transportsektorn? Jag kan tänka mig att kommer att svara något hurtigt om teknikutveckling. Jag är för teknikutveckling, och jag samarbetar gärna över blockgränsen om hur vi kan främja teknikutveckling i transportsektorn. Men inga seriösa bedömare, förutom möjligtvis de som säljer lastbilar, tror att vi kan lösa klimatmålen i transportsektorn utan att också överföra trafik från väg till järnväg. För att nå detta mål måste vi ha en bredare politik än den som föreslår. Det låter bra när sjunger de 74 tonnens lov. Men det finns några luckor i resonemanget. Även om den större delen av det svenska vägnätet tål , och även om de flesta broar tål , spelar det ingen roll om det inte är rätt vägar och rätt broar som klarar de tyngre vikterna. För skogsindustrin och annan tung industri, där det inte finns utbyggd järnväg varifrån godset ska transporteras, är det med den typen av transporter den ökade miljönyttan kan uppnås. Det innebär att vad vi behöver göra för att säkerställa en ökad miljönytta och effektivare transportsystem är att se till att den ökade bärigheten finns på rätt ställen. Det hjälper föga för den som kommer med en tungt lastad bil att det sitter en skylt på bron. Om det ska vara någon vits måste det säkerställas att de stråk som industrin har behov av klarar de tyngre bärigheterna och förbereds för detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Eftersom vi inte vill ha en överflyttning av godstrafik från järnväg till väg, som jag uppfattar att vi ändå är överens om, måste vi också säkerställa att det inte blir så. lade regeringen ett uppdrag till att utreda förutsättningarna för längre och tyngre tåg, som ett led i att stärka järnvägens konkurrenskraft när det gäller godstrafik. fattade vi ett beslut om att ändra förordningen så att blir högsta tillåtna bruttovikt på vägarna. Jag skulle gärna vilja veta vilka förslag och åtgärder har i fickan för att säkerställa att vi inte får en överflyttning från järnväg till väg. sade i sitt anförande att alla partier vill ha en överflyttning från väg till järnväg. Då skulle det vara mycket spännande att få höra vilka förslag ni har för att åstadkomma en sådan förändring. Politik handlar också om att styra på olika sätt. Om man har en önskvärd utveckling för ögonen behöver man också fatta beslut för att åstadkomma den önskade utvecklingen. Förutom att vilja öka maxvikten på alla våra vägar till , och sätta upp skyltar där lastbilarna inte kan köra, vilket rimligen bör vara på mindre vägar, som vore de mest lämpliga, vilka åtgärder har för att säkerställa att transportsektorns miljöpåverkan minskar? tyckte vissa att alliansregeringen arbetade för sakta med frågan. Två av dem minns jag särskilt. Där fanns en debattartikel i av , då finanspolitisk talesperson för Socialdemokraterna, och , socialdemokratisk ordförande för trafikutskott. Upprört konstaterade de att det gick alldeles för långsamt med arbetet med tyngre fordon. borde tyngre fordon införas på våra vägar. Alliansregeringen låter noga utreda frågan via och Transportstyrelsen, som har gjort seriösa granskningar, och det ligger ett färdigt förslag på bordet. Hör och häpna! Då säger den nya regeringen, med just och i regeringen, nej till förslaget. Är det här, herr talman, ytterligare ett exempel på att väljarna inte kan lita på att vad Socialdemokraterna säger före ett val är vad de gör efter det? Förbifarten skulle byggas, skulle bevaras och tunga lastbilar skulle införas. Efter valet fryser man Förbifarten, man inleder en avveckling av och man säger nej till tunga lastbilar. Jag beklagar att ministern inte vill gå vidare med den här frågan. Den är noga utredd, herr talman, och det finns flera sätt att gå till väga. Man kan införa en ny bärighetsklass. Man kan ändra i trafikförordningen. Seriösa undersökningar som har gjorts av och Transportstyrelsen, våra främsta expertmyndigheter, och de har förslag på hur vi kan gå till väga. Ett sätt är att skylta om de broar och vägar som inte har tillräcklig bärighet. Visst fordrar det ett visst arbete av att göra den omskyltningen, men ska de över huvud taget kunna göra det arbetet måste ju ministern inleda arbetet och inte svara svävande på alla frågor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Studier från , , visar att överföringsrisken från järnväg till väg är ytterst begränsad när det gäller den här typen av transporter. Som jag sa: Risken i att flytta gods från järnväg till väg är ju ganska liten om det över huvud taget inte existerar en järnväg på de här sträckorna. Det är fallet för exempelvis skogsindustrin - det går inte att dra järnvägsräls in i varje skogsglänta. Det kanske är regeringens förslag, men det låter i så fall väldigt dyrt. Nej, herr talman, det här förslaget är bra för miljön, för trafiksäkerheten och för de svenska företagens lönsamhet. När det gäller frågorna tillbaka till mig från såväl som ministern kan jag försäkra att jag inte kommer att ge ett hurtigt svar om teknikutveckling. Teknikutveckling är bra och något jag gärna samarbetar om, men mitt svar är att vi behöver alla trafikslag. Jag är medveten om att det kanske inte är en agenda som vi delar alla gånger, men jag upplever att det svenska näringslivet och det svenska transportsystemet behöver såväl väg och järnväg som flyg och sjöfart. Då handlar mitt svar om att satsa även på järnvägen, inte att göra det svårt för vägen. Alliansregeringen var den regering som dubblerade anslagen för drift och underhåll av försummelser. Det är ett viktigt steg, och jag hoppas att de blir fler. Alliansregeringen var också den regering som inledde arbetet med Sverigebygget, som innebär stora satsningar på höghastighetståg. Det skulle också frigöra större kapacitet för godset på våra järnvägar. Det är några av svaren, herr talman. Men svaret i sin helhet måste vara att , som är EU:s till ytan tredje största land, behöver alla trafikslag. Det duger inte att säga att man bara ska arbeta med ett. Vi måste arbeta med alla. Då finns det en lågt hängande frukt i form av ett bra förslag som ger bättre miljö, färre fordon på våra vägar och bra effekter för svenskt näringsliv. I detta anförande instämde och (båda M). När det gäller det kanske främsta verktyget för att minska transportsystemets klimatpåverkan och skapa incitament för att överföra trafik från väg till järnväg finns det goda skäl för att dess namn är vägslitageavgift. Det är nämligen inte bara så att lastbilarna bidrar till en ohållbart hög klimatpåverkan. De sliter också mycket hårt på våra vägar. Det stora skälet till att så tunga lastbilar som föreslår inte är tillåtna i stora delar av världen är just vägslitaget. Man tycker helt enkelt att underhållet av vägarna blir för dyrt och att det är mer effektivt att satsa på järnvägen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Slitaget ökar exponentiellt med axellasten. Enligt en tumregel ökar slitaget hela 16 gånger om axellasten fördubblas. Det skadar asfalten och ökar skattebetalarnas utgifter för vägunderhåll. Enligt motsvarar vägslitaget från en - en - tung lastbil vägslitaget från minst 10 000 personbilar. Och det är lågt räknat. På årsbasis innebär detta motsvarande 180 miljoner personbilar. Slitna vägar är också en vanlig orsak till allvarliga trafikolyckor. Jag kan tänka mig något tyngre lastbilar, men vi måste komplettera det med en vägslitageavgift så att det som sliter mest på våra vägar och vår miljö också betalar för sig. Därför blir min fråga till : Hur ska ni finansiera de stora kostnadsökningar för vägunderhållet som era förslag innebär, och varför ska vi inte i stället främja att godstrafik flyttas från väg till järnväg? Det är som inte fanns när går upp i talarstolen. av borgerlig regering är borttänkta. Det kanske är lika bra - de kanske inte borde ha varit, men har de ju varit. hade ni chansen att göra någonting åt det här. hade ni faktiskt makten. Någonstans runt 2012, om mitt minne är korrekt, var ETT-försöket färdigt. Det var faktiskt på de lastbilarna - skogsvirke. Regeringen fick förslaget och hade rapporten färdig. Åtgärd: ingen. Långbänken och byrålådan som talade om användes flitigt . Tyngre lastbilar har länge varit ett krav från näringslivet. Det är inte någonting som man har kommit på , , utan det har funnits . Den förra regeringen hade mycket väl kunnat ta initiativ i den frågan. Vad gjorde man? Varför gjorde man inget? Jo, därför att frågan är mer komplicerad än så. Det är inte bara att införa och sätta igång och släppa iväg lastbilarna på vägen. Det kräver också en del eftertanke. , efter det att vi har bytt regering, ska allting vara gjort. Bristen på logik är slående. Det fungerar inte på det sättet. Naturligtvis måste man tänka igenom en åtgärd innan man genomför den. Jag kan inte låta bli att kommentera det här med historiskt höga satsningar på infrastrukturen. Jämför man med bnp ser man att satsningarna är ungefär lika höga som de alltid har varit. Det rör sig om ungefär samma procentsats av bnp, ser man när man jämför det hela - några procent upp och några procent ned , men det rör sig om ungefär samma satsningar. Det där med jättehöga satsningar, det stickspåret, tycker jag att vi kan lämna. Jag tycker att är en bra åtgärd. Men vi måste genomföra den med vett och sans. Det går inte att bara ramla på. Det finns risker och problem med det här. Jag kan nämna en annan bransch som skulle bli väldigt glad om man genomförde , nämligen mjölktransporterna. Det går tyvärr inte speciellt många mjölktransporter i eftersom mjölkbönderna blir allt färre, men för mjölkbönderna skulle det vara en bra åtgärd om man kunde genomföra detta. Men återigen: De vägar som ska trafikeras med de här tyngre mjölkfordonen är inte säkrade för det tonnaget. Alltså måste man tänka igenom åtgärden före. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer En fråga som även var inne på är om det ska bli en ny bärighetsklass. Ja, det är ett sätt att göra det på. Det finns andra sätt som andra har förespråkat. Det kanske är lite slarvigt och lite enkelt, men det går ju. En annan fråga som vi måste ta med i sammanhanget är hur EU reagerar. Vi har trots allt någon form av undantag för våra 25-meters- och 60-tonslastbilar . Standarden i EU är . Det är alltså inte så enkelt som att bara säga: "Klampa på och gör!" Vi kan mycket väl bita oss själva i svansen och bli av med hela stycket. Regeringens linje i det här är bra: Vi tänker igenom det innan vi genomför några åtgärder. Jag tänkte börja mitt anförande med lite konsumentupplysning. Det kan ju vara någon som sitter utanför kammaren och tar del av debatten. Då är det synd om man tror att regeringen faktiskt har sagt nej till 74 tons maxvikt. Det vore nog bra om förklarade varifrån hon har fått det. Regeringen har aldrig i något sammanhang uttryckt att vi är emot . Det vi har sagt är att vi vill utreda det och se till att vi genomför det på rätt sätt och att vi säkerställer att det inte blir en överflyttning från järnväg till väg. Förklara gärna hur du kan påstå att regeringen säger nej! Det är det första. Det andra är att jag kan glädja både och andra som eventuellt inte har tagit del av den nyheten med att förbifartsbygget är i full gång sedan, tror jag, . Då hade man kommit tillbaka med alla maskiner och påbörjat arbetet. När påstår att vi har stoppat Förbifarten är det inte heller riktigt med sanningen överensstämmande. På samma sätt är det med påstående om att regeringen har påbörjat en avveckling av . Jag skulle gärna vilja veta var har sett det beslutet någonstans. Det finns nämligen inget sådant beslut. Det finns ett regeringsuppdrag till en person att se om det är möjligt att långsiktigt avveckla under förutsättning att man säkerställer både nuvarande och kommande kapacitetsbehov när det gäller flygtrafik. Jag tycker att det är bra att vi har en livaktig diskussion i kammaren, men det är jättefint om vi kan hålla oss till sanningen. Det blir så mycket roligare då. När det gäller 74 tons maxvikt på våra vägar svarar inte på vilka åtgärder kan tänka sig att vidta för att motverka en risk för överflyttning av gods från järnväg till väg, vilket några av remissinstanserna tydligt har pekat på. Då handlar det naturligtvis inte om de delar av landet där det inte finns järnväg. Där är det ju självklart att den risken inte föreligger över huvud taget. Men om man skulle tillåta en maxvikt på på våra stora Europavägar i södra delen av är det inte skogstransporterna som i första hand påverkas av det, utan det är andra typer av transporter, som vi kanske hellre hade sett gick med tåg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag uppfattar att vi ändå är överens om målbilden. Då skulle jag vilja veta på vilket sätt tänker agera för att se till att det blir så och att man inte får en överflyttning åt andra hållet, alltså att ännu fler transporter lämnar järnvägen och i stället börjar rulla på gummihjul på våra vägar, som redan är hårt ansträngda. I är en väldigt stor del av trafiken bestående av tunga lastbilar, som naturligtvis påverkar framkomligheten för annan trafik och trafiksäkerheten. På vilket sätt vill se till att mer av det godset går på järnväg? Jag fick inte något riktigt svar på den frågan i det tidigare inlägget från . Regeringen tycker att det är bra om man kan uppnå en ökad miljönytta, det vill säga att färre lastbilar kan transportera samma mängd gods, där det inte är möjligt att köra med järnväg. Men vi ser också en risk med att bara tillåta det rakt upp och ned, vilket kan ge en oönskad effekt. Därför vill vi fortsätta utreda frågan. Vi vill vidta åtgärder som ökar järnvägens attraktivitet. Jag har lite svårt att förstå vad det är som har så svårt med när det gäller de förslagen. Är det inte bättre att vi gör rätt än att vi gör det fort? Det har sagts mycket i talarstolen, och jag brukar försöka besvara de frågor jag får. Nej, , jag tror inte att en vägslitageavgift vore bra för svenskt näringsliv eller för svenska företag i vårt avlånga land, för det gör transporter dyrare. En straffskatt på lastbilstransporter är just en straffskatt på avstånd och inte på miljöförstöring. är, som vet, större än och . Stora delar av vårt land behöver transporter på väg. Jag delar inte heller din analys av att de tyngre lastbilarna skulle slita på vårt vägnät på det sätt du beskriver, . Då har man missat hela poängen med att ha ytterligare en eller två axlar som avlastar den större lastbilen. Vissa broar klarar inte tyngden, men det är på grund av hur broarna är konstruerade. Dem måste man skylta om i så fall. Inga initiativ tog alliansregeringen, fick vi höra. Det är lite märkligt eftersom det var just vi som lämnade över ett färdigt förslag som är noga utrett. Det kan man ändå konstatera är att ta initiativ i frågan. Angående detta med järnvägssatsningar upplever i alla fall jag att den höjning som alliansregeringen gjorde från 38 till 86 miljarder till järnvägsunderhåll är en ganska substantiell höjning. Jag kräver inte att 74-tonslastbilar ska kunna köras på vårt vägnät . Jag förstår att det krävs en del arbete. Men det vore tacksamt om regeringen åtminstone kunde ta på allvar den utredning som har gjorts och ge klara besked. Problemet är att man aldrig får klara besked från den här regeringen. Jo, man stoppade Förbifart . Det är jättebra att det arbetet är igång igen tack vare hård påtryckning från den här kammaren. Man har tillsatt en person som ska utreda hur ska avvecklas, men man ger inte besked om man vill ha eller inte. Och på frågan om tyngre lastbilar svarar man: Mm, kanske. Det är ett problem för och för svensk konkurrenskraft när vi inte får klara besked. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer säger att det var noga utrett och att det fanns mycket att gå vidare med från den förra regeringen. Vad som hände var ju att man fem i tolv, då man insåg att man skulle förlora valet, lade en massa snabbt ihoprafsade propositioner på bordet. En av dem har vi faktiskt fått brottas en hel del med i trafikutskottet, nämligen den om klampning. Vi genomförde den rätt av som den låg, men den har inneburit en massa problem, och regeringen måste nu komma tillbaka, kanske även längre fram i tiden, för den var inte färdigberedd. Man hade inte ett färdigt förslag som gick att genomföra. Det adresserade inte ens alla problem. Det var det som var problemet. sa något tidigare om ekipage på . Hon menade att det var ett slag i luften och något vi kunde klara oss utan. Det är inte riktigt så. Jag var uppe i och träffade Bil och transport, som är ett stort åkeriföretag där uppe. Man har hand om den mycket viktiga varuförsörjningen till . Det mesta som behövs i måste ju fraktas dit. De kör mellan och . De konstaterade att innebar att de äntligen kunde börja fylla ekipagen fullt ut. Det innebär att man kanske slipper skicka en extra bil då och då för att frakta varor till . Gränsen är jätteviktig för den typen av transporter - kanske inte för skogen men för andra transporter. Allting är ju inte skogstransporter. Den här regeringen gör ett bra jobb på det här området. Jag hoppas att man kommer tillbaka med ett förslag om som är väl berett och genomtänkt. Det finns mycket att göra för att förbättra transportsystemen i . och regeringen kan vara överens på en punkt, nämligen att alla transportslag behövs. Det finns också ett behov av att snarare se kedjor av olika transportslag som ska gripa in i varandra än att behandla varje transportslag för sig.