ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210319 · 2015-02-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:319 En effektiv kriminalvård och färre återfall av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) En av de största utmaningarna för framtidens kriminalvård är att hitta former för att bedriva ett framgångsrikt återfallsförebyggande arbete. Den tidigare regeringens insatser innebar bättre tillgång till arbetsmarknadsåtgärder och studier samt utökade möjligheter till utslussning för intagna under verkställigheten. Den nya fängelselagen kompletterar de senaste årens reformarbete, bland annat genom kravet på att varje intagen ska ha en individuellt utformad verkställighetsplan. Kriminalvården använder numera nationella brotts- och missbruksrelaterade behandlingsprogram, som utifrån en vetenskaplig bedömning anses ha effekt på risken för återfall i brott. Trots verksamhetsutvecklingen återfaller många i brott. Enligt statistik från återfaller av dem som döms för brott i . Bland dem som döms till fängelse är risken för återfall ännu högre: två av tre återfaller efter frigivningen. Statistiken visar att mycket återstår att göra när det gäller arbetet med att förebygga återfall i brott. Det är självklart viktigt att ta reda på vilka återfallsförebyggande åtgärder som är framgångsrika och hur arbetet i högre grad kan anpassas till klienternas olika behov och förutsättningar. Arbetslinjen är av central betydelse för möjligheten till återanpassning, och arbetsdriftens betydelse för att förbättra klienternas förutsättningar på arbetsmarknaden är därför av särskilt intresse. Likaså behövs bättre samverkan mellan olika myndigheter för att säkerställa att påbörjad behandling och/eller utbildning inte avbryts vid frigivningen. Alliansregeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppgiften att studera framgångsrika internationella exempel på återfallsförebyggande insatser, kartlägga och analysera Kriminalvårdens återfallsförebyggande arbete och utifrån en jämförelse med några relevanta länder bedöma om arbetet bedrivs effektivt samt om formerna för samverkan är effektiva och ändamålsenliga. Arbetet inklusive förslag skulle redovisas senast /16. Socialdemokraterna och Miljöpartisterna i regeringen har emellertid beslutat att utredningen för att förebygga återfall i brott ska upphöra. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Vilka insatser för att vidareutveckla Kriminalvården planerar ministern och regeringen? Vilka åtgärder anser justitie- och migrationsministern är nödvändiga för att kunna ha ett gott beslutsunderlag avseende insatser för att förebygga återfall i brott?
ip · H210320 · 2015-02-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:320 arkeologiska centrum av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) I kommun, mitt emellan och och i den bördiga myllan kring , vilar unika rester från en omfattande bebyggelse från järnåldern. De senaste årens arkeologiska undersökningar vid har visat att platsen kan anses vara största, fyndrikaste och mest långvariga järnåldersbosättning. Området var bebott i över ett årtusende mellan och ca 1 000 e.Kr., vilket är ett unikt tidsspann för bosättningar vid . Boplatsen täcker en stor yta, vilket motsvarar ca 25 fotbollsplaner. Av denna area har grävts ut, men antalet fynd som kommit fram under dessa grävningar uppgår till över 28 000, vilket påvisar storheten av platsen. drivs arkeologiska centrum av en stiftelse som mestadels får sina medel till utgrävningsområdet från Lunds och kommun, samt . i län samt är vetenskapliga garanter för platsen, där den sistnämnda också deltar med forskning och utgrävningar. Mot bakgrund av att får anses vara en av bäst bevarade maktboplatser från järnåldern bör platsen betraktas som ett riksintresse som angår oss alla. Jag vill därför fråga kultur- och demokratiminister : Vilka initiativ kommer ministern att ta för att öka det statliga intresset i arkeologiska centrum? ligger mycket av ansvaret för hanteringen av fynd på . Därmed blir ansvarigt. Ämnar statsrådet ta initiativ för att säkerställa att frågor kring kultur och historiska fynd hanteras av och inte belastar Lunds universitets anslag?
ip · H210321 · 2015-02-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:321 Framtidens svenskundervisning för invandrare av (FP) till Statsrådet (S) Ett av de absolut viktigaste momenten i integrationspolitiken för att nyanlända snabbare ska komma in i utbildning och arbete är en fortsatt reformering av dagens sfi-undervisning. Återkommande rapporter och granskningar från har pekat på stora förbättringsbehov. Det gäller kvaliteten, det gäller flexibiliteten samt individualiseringen av utbildning. Kring samtliga dessa parametrar har inspektionen riktat kritik. aviserade i regeringsställning ett antal förslag på hur vi vill utveckla och reformera framtidens sfi. Ett förslag var att avveckla sfi som en egen skolform och inordna det under vuxenutbildningen (komvux). Det finns också ett stort behov av att knyta momenten närmare Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag när det gäller att också erbjuda yrkesutbildning snabbare. I regeringens budgetproposition till står det ytterst allmänt om sfi trots att det utgör en allt större verksamhet i kommunernas uppdrag och att allt fler deltar i undervisningen, inte minst genom att man har en etableringsplan via Arbetsförmedlingen. Trots att etableringsuppdraget ligger på Arbetsförmedlingen är det fortfarande kommunernas ansvar att enligt skollagen erbjuda sfi-undervisning. Även här visar lokala exempel från till exempel kommun att den enskilda inte erbjuds heldagsverksamhet i den meningen att det går att kombinera studier i sfi samt praktik. Olika kommuner gör olika tolkningar kring sfi-delen och vad som är att anse som heldagsverksamhet. Detta påverkar effektiviteten och flexibiliteten i statens nationella integrationspolitik. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vad planerar statsrådet för reformförslag kring sfi-undervisningen? Vad tänker statsrådet vidta för åtgärder för att höja kvaliteten och flexibiliteten kring sfi inom Arbetsförmedlingens etableringsreform?
ip · H210322 · 2015-02-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:322 Beskattning av gåvor till välgörenhet av (M) till Finansminister (S) Det civila samhällets bidrag i form av pengar och ideell arbetskraft är avgörande för vårt samhälle. Det finns en mängd föreningar som hjälper utsatta grupper i samhället på olika sätt. Under Alliansens tid i regeringen möjliggjordes därför skattefri aktieutdelning om den skänks till välgörenhet samt skattereduktion för privatpersoner vid gåva till bland annat ideella föreningar. Dessa reformer har underlättat för viktiga aktörer att samla resurser för sin beaktansvärda verksamhet. En minnesgåva till en privatperson från dennes arbetsgivare efter exempelvis en längre tids anställning är skattefri för arbetstagaren. Skulle arbetstagaren i stället vilja skänka bort sin minnesgåva till välgörande ändamål så kommer arbetstagaren att beskattas för detta belopp som lön. Detta kan minst sagt upplevas som en stelbent lagstiftning för den enskilde medborgaren som vill göra gott. Vi har en ideell sektor i som är viktig för vårt samhälle och som vi måste värna. Jag vill därför fråga finansminister följande: En lösning på problemet skulle kunna vara att låta skattefriheten för minnesgåvor också omfatta gåvor till välgörenhet. Kan finansministern kunna tänka sig en sådan lösning för att stötta den ideella sektorn? Anser finansministern att minnesgåvor från en arbetsgivare där värdet av gåvan skänks till välgörenhet bör beskattas som lön? Avser finansministern att ta initiativ till en lagändring för att det ska bli möjligt att skattefritt skänka bort minnesgåvor till välgörenhet?
ip · H210323 · 2015-02-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:323 FXM och ett transparent svenskt exportfrämjande av (M) till Försvarsminister (S) Regeringen gick i budgetpropositionen fram med förslaget att () skulle avvecklas. I budgetpropositionen angav regeringen att man ansåg att nödvändigt exportstöd fortsatt skulle kunna genomföras inom en annan myndighetsstruktur. I och med att regeringens budget röstades ned i har förslaget att avveckla FXM tillfälligt skjutits upp. Dock får man anta att regeringen tänker återkomma med samma förslag i den kommande höstens budget. Ett väl fungerande exportfrämjande kommer även fortsättningsvis att vara viktigt för den svenska försvarsindustrin. Konkurrensen på försvarsmaterielmarknaden hårdnar alltmer och svenska företag får i högre utsträckning söka sig till nya marknader. Detta sker som kraven på transparens blir allt hårdare, vilket är bra. ska ha en försvarsmaterielexport som kan leva upp till höga etiska standarder. En livskraftig svensk försvarsindustri är också något som stärker det svenska försvaret. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen bland annat att export stärker även företagens möjligheter att behålla och utveckla den kompetens som krävs för att underhålla och vidmakthålla Försvarsmaktens materielsystem, vilket innebär lägre kostnader för vidmakthållande och vidareutveckling för Försvarsmakten. Samt att efterfrågan på de statliga aktörernas medverkan fortsätter att öka. De växande behoven har lett till krav på hårdare prioriteringar inom ramen för exportstöds-verksamheten. Statskontoret gjorde en utvärdering av FXM:s verksamhet där man kom fram till att bildandet av har lett till tydligare rollfördelning och ökad transparens i det statliga exportstödet. I utvärderingen påpekas att bildandet av FXM har gjort rollfördelningen tydligare och att det finns en formell process för att ansöka om exportstöd, vilket gör att man kan se vilka företag som får stöd och på vilka grunder. Sammantaget säger de erfarenheter vi har att FXM fyller en viktig en viktig funktion för att garantera ett transparent exportfrämjande för försvarsindustrin. Min fråga till försvarsminister är: Står ministern och regeringen fast vid att FXM ska avvecklas? Hur tänker ministern och regeringen i så fall organisera främjandefrågorna för att garantera en fortsatt hög transparens?
ip · H210324 · 2015-02-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:324 Regeringens beslut att avbryta flytten av DO till / av (FP) till Kultur- och demokratiminister (MP) () har sina lokaler i . Alliansregeringen fattade 2013 beslut om att DO i stället skulle flytta till /. Det behövs omfattande åtgärder för att bidra till att skapa en positiv utveckling i de mest utsatta områdena. Den planerade flytten av DO var en av flera åtgärder som Alliansregeringen vidtog. Intressant är också att Alliansens arbete mot utanförskap gav resultat. I 14 av 15 av de mest utsatta stadsdelarna har sysselsättningen ökat . Beslutet att flytta DO fattades parallellt med att Alliansen i fattade beslut om att flytta kommunala förvaltningar till ytterstaden. Att samhällets institutioner finns närvarande där människor upplever sig som längst bort från samhället har ett viktigt signalvärde. Kombinationen av flytten av en statlig myndighet och ökar också marknaden för servicetjänster runt arbetsplatserna vilket i sig genererar nya arbetstillfällen. Hitintills har den nya regeringen dock bara fattat beslut som motverkar en positiv utveckling i dessa stadsdelar. fattade regeringen beslut om att inte förlänga det prestationsbaserade stödet till de 15 mest utsatta stadsdelarna, som utgick med . Syftet med stödet var att öka sysselsättningen, minska bidragsberoendet och att öka antalet elever som är behöriga till gymnasiets nationella linjer. Regeringen har i DO:s regleringsbrev dessutom rivit upp beslutet om flytt till /. I stället ska DO flytta till valfritt område utanför . Det kan i praktiken innebära att DO kan flytta till kommuner som , eller . Detta är områden som redan har många arbetstillfällen och kringservice. Det är en djupt olycklig signal som regeringen sänder till de boende i /. I stället för att stoppa flytten av DO borde regeringen se till att fler myndigheter flyttar till de mest utsatta områdena. Staten borde ta ett ansvar att placera myndigheter där de kan bidra till att lyfta utsatta områden och där hyreskostnaderna inte är lika höga som i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet . Vad är skälen till regeringens beslut att avbryta flytten av till /? Hur har DO förfarit när det gäller kontakter med olika hyresvärdar, det vill säga både privata och offentliga? Statsrådet har via medier angivit att en flytt till /blir för dyrt. Vilka beräkningar och grunder har statsrådet använt för att komma till denna slutsats?
ip · H210325 · 2015-02-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:325 Varsel och jobb som försvinner av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) har flera stora varsel om uppsägningar lämnats runt om i vårt land. Det största är i med 210 medarbetare men också flera andra varsel, som 130 anställda på ett plåtföretag i . Effekten av dessa varsel är ofta kännbara för hela bygden, inte bara för de uppsagda och deras familjer. I flera fall är samhället beroende av företagets etablering, och liknande arbeten finns ej att få i närheten. Svensk arbetsmarknad går igenom snabba omställningar. Automatisering, digitalisering, hård konkurrens från länder med billigare arbetskraft och mindre efterfrågan är några orsaker. Svensk industri är inte längre lika arbetskraftsberoende som . Vissa branscher försvinner, andra omvandlas och utvecklingen går snabbt. Detta ställer stora krav på omställning och nya chanser för de anställda men också omställning för företag, så att nya jobb växer fram. Därmed ställs också krav på politiken om ett gynnsamt företags- och arbetsgivarklimat. Förslagen om hur företag och jobb ska utvecklas är tyvärr mycket få från regeringen. Det har uttalats försämringar avseende reformer som alliansen genomfört, med olika skattehöjningar, att det blir dyrare att anställa med mera. Arbetsförmedlingens arbete kritiseras och vi vet att effektiviteten inte är god överallt i landet. Regeringen la ned utredningen som påbörjats, där sedan beslutat om ett återupptagande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att företag ska ha rimliga förutsättningar att anställa och behålla sin personal? Förs någon dialog med företagen där varsel lagts? Hur avser arbetsmarknadsministern att se till att Arbetsförmedlingens resurser används så att omställningen för dem som står utan arbete på grund av varsel blir bra och effektiv? Kommer utredningen att återupptas?
ip · H210326 · 2015-02-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:326 Ett längre arbetsliv av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetsmarknadsminister har påtalat vikten av att fler arbetar längre upp . Ett välkänt faktum är att vi lever allt längre och är friskare långt upp . Den demografiska utvecklingen ställer allt högre krav på den arbetsföra delen av befolkningen att klara resurser till pensioner, skola, vård och omsorg. Vi menar att man måste göra allt för att underlätta ett förlängt arbetsliv – i bägge ändar. behöver den kompetens och erfarenhet som finns hos 40- och 50-talister, som ingenjörer, sjuksköterskor och många andra erfarna yrkesmänniskors kompetens, som är svåra att ersätta och hitta . Inom vissa branscher skriker man efter välutbildad arbetskraft, när deras anställda börjar närma sig pensionen. Det råder exempelvis akut brist på behörig personal inom vården och skolan. Här gör många äldre en viktig insats för välfärden. Det har också tillkommit många särskilda veteranföretag där pensionerade erbjuder tjänster av olika slag, som är ett värdefullt tillskott inom tjänstesektorn. Under alliansens regeringstid mer än fördubblades antalet som jobbar ! Vi har stimulerat människor att fortsätta arbeta på olika sätt, med högre jobbskatteavdrag, med lägre löneskatt och gjort det enklare och billigare att starta och driva företag. Detta avser regeringen att försämra. Trots det uppenbara behovet av äldres kompetens på svensk arbetsmarknad avser regeringen att göra det dyrare för äldre att arbeta, med en extra löneskatt för dem som fyllt . För dessa höjs arbetsgivaravgiften med närmast en fördubbling. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Hur ser arbetsmarknadsministern och regeringen på äldres insatser på svensk arbetsmarknad? Ser man behovet och i så fall hur ska arbetsmarknadsministern och regeringen få äldre att fortsätta att arbeta om man försämrar villkoren?
ip · H210327 · 2015-02-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:327 hållning till Republiken () av (M) till Utrikesminister (S) (officiellt Republiken ) grundades och har utvecklats från auktoritär diktatur till en numera etablerad demokrati. representerade i och dess säkerhetsråd. Därefter övertog (fastlands-Kina) plats i såväl FN som i dess säkerhetsråd. är den enda fungerande demokrati i världen som saknar en plats i FN. Trots detta åtnjuter inte det erkännande från som andra länder och territorier, nu senast , blivit föremål för. Detta sker trots att har ett vida långt försprång gentemot dessa när det gäller faktorer som rör statsbildning och stabilitet. har en väl fungerande demokrati och därtill ett fungerande välfärdssystem. Landet har såväl en konstitution som militärmakt och det hålls självständiga demokratiska val till parlament och lokalförsamlingar. Trots den av historiska skäl komplicerade relationen till , ligger heller inte i väpnad konflikt med något annat land. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag fråga utrikesminister : Avser utrikesministern och regeringen att verka för att ge samma observatörsstatus i FN som har? Avser utrikesministern och regeringen att verka för att erkänner Republiken ()?
ip · H210328 · 2015-02-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:328 Krav på diagnos för att få stöd av (M) till Utbildningsminister (MP) Vikten av tidigt stöd i skolan är avgörande för att fler elever ska klara skolan med framgång. Den elev som går alltför länge utan tillräckligt stöd och hjälp för att hantera sitt hörselproblem eller svårigheter att skriva och läsa kan riskera att hamna efter i undervisningen men också tappa viktiga delar i kunskapsinhämtningen. Den elev som snabbare kan få rätt hjälp och stöd har därför också större möjligheter att klara sin skolgång med framgång. Rätten till stöd är tydligt reglerad i skollagen (2010:800). Där står att alla elever har rätt till det stöd de behöver får att nå målen. Det är därför bekymmersamt att många skolor runt om i landet kräver att eleven ska ha en diagnos fastställd av BUP för att kunna få extra stöd. Eftersom olika diagnoser dessutom kan ta olika att fastslå riskerar detta krav att ytterligare fördröja elevens rätt till stöd. Skälen till att kommuner och skolor väljer att kräva diagnos kan naturligtvis ha flera orsaker. Det kan handla om pengar men också om att de behöver stöd för att veta vilka insatser som ska sättas in. Politiskt är alla partier rörande överens om att det är viktigt att elever får stöd tidigt och att lärarna har rätt kompetens för att kunna identifiera de elever som behöver stöd. Mina frågor till utbildningsminister är: Har utbildningsministern gjort ställningstagandet att det är en rimlig ordning att skolor och kommuner kräver diagnos för att extra stöd ska sättas in? Om utbildningsministern inte tycker att det är rimligt, vilka åtgärder avser han att vidta för att fler elever ska få rätt stöd snabbare?
ip · H210329 · 2015-02-24 00:00:00 — Interpellation 2014/15:329 Robustheten i det svenska telenätet av (M) till Statsrådet (MP) Under stora delar av dagen påverkades mobilnätet och delar av det fasta telenätet av tekniska problem. I påverkades trafiken, och väldigt många abonnenter drabbades. Att ha svårigheter att, eller rent av inte alls kunna, komma i kontakt med familj, vänner, kunder eller leverantörer är i sig problematiskt och besvärande för vanligt folk. Än värre är att även larmnumret 112 påverkades av detta, vilket innebar att man inte kunde vara säker på att få hjälp om nöden så hade krävt. I skrivande stund är det oklart om någon allvarligt har drabbats av att inte kunna anropa hjälp via larmnumret, men vad som är klart är att våra digitala system alltjämt behöver bli mer robusta. Robustheten i våra digitala kommunikationer blir allt viktigare i takt med att fler och fler samhällsviktiga tjänster sköts genom digitala lösningar. Även analoga system är självfallet sårbara mot olyckor och oväntade händelser, men här finns ofta väl utarbetade rutiner för att hantera uppkomna situationer. Jag vill därför fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att såväl det fasta som det mobila telenätet ska bli mer robusta så att vi kan undvika olyckliga situationer som den som uppstod ?
ip · H210330 · 2015-02-24 00:00:00 — Interpellation 2014/15:330 Orimliga återbetalningskrav av (V) till Socialförsäkringsminister (S) SVT har i ett nyhetsinslag berättat om hur personer drabbas av återbetalningskrav på i samband med att de fått rätt efter att ha överklagat beslut av . Problemet har sitt ursprung i att dels dragit för lite skatt på det belopp som de betalat ut i retroaktiv sjukpenning, dels att kommunen sedan krävt tillbaka pengar de betalat ut i försörjningsstöd tvisten med pågått. När sedan kräver restskatt finns det inga pengar kvar, och resultatet blir att de personer som fått rätt mot drabbas av en skatteskuld och orimliga krav på att betala tillbaka försörjningsstöd. Att människor som redan befinner sig i en svår situation på detta sätt hamnar i ett än mer utsatt läge är naturligtvis inte acceptabelt. Jag vill därför fråga socialförsäkringsminister : Vilka initiativ tänker socialförsäkringsministern ta för att förhindra att fler människor drabbas av dessa absurda krav på återbetalning av försörjningsstöd och skatt när det i själva verket är som i de här fallen gjort fel?
ip · H210331 · 2015-02-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:331 Politiska hänsyn vid utövandet av utnämningsmakten i kultursektorn av (FP) till Kultur- och demokratiminister (MP) När statsrådet intervjuades i av (”Jag kan fylla med haters”, ) fick hon följande fråga: ”Vissa säger att regeringen är en tandlös minoritetsregering. Vad säger du till dem? Är ni tandlösa eller blir det verkstad?” Enligt artikel svarar statsrådet först med tio sekunders tystnad. Sedan säger hon: ”Det är ett nytt läge i svensk politik, säger hon allvarligt. Men jag har utnämningsmakt, 400 personer (som ordförande och styrelser i Operan, , statliga museerna och ) kan jag utse. Vi kommer att göra skillnad, vi har en annan politik.” När alliansregeringen tillträdde 2006 stod tvärtom en avpolitisering av utnämningsmakten mycket högt på dagordningen. Detta ledde till att den tidigare ordningen med starkt politiserade utnämningar till ledande statliga positioner övergavs till förmån för en öppnare rekryteringsprocess och bredare representation. väljer alltså statsrådet att tvärtom lyfta fram regeringens utnämningsmakt i offentliga kulturinstitutioner som det viktigaste exemplet på att den nuvarande regeringen kommer att ”göra skillnad” med ”en annan politik”. Detta kommer enligt statsrådet att påverka 400 utnämningar till ledande uppdrag i kulturmyndigheter och kulturinstitutioner. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : På vilket sätt kommer politiska överväganden att ta sig uttryck vid utnämningar till statliga kulturmyndigheter och kulturinstitutioner? Avser således ministern i fortsättningen att tillämpa utnämningsmakten på ett sådant sätt att personer, som i enlighet med den förra regeringens avpolitisering av utnämningsmakten hade kunnat utnämnas, inte längre kommer i fråga för utnämningar till statliga kulturmyndigheter och kulturinstitutioner?