· H210472 · 2015-05-08 11:23:36 — har frågat mig hur i lägre statsskuld och hur i lägre underskott det enligt min uppfattning skulle ha krävts för att de offentliga finanserna nu skulle ha bedömts som tillräckligt goda. Vidare har frågat mig om jag haft en konsistent syn på överskottsmålet . pekar i sin interpellation på att det skedde en nedrevidering av regeringens prognos för det offentlig-finansiella sparandet mellan vårpropositionen och budgetpropositionen. Det är i detta sammanhang viktigt att påpeka att regeringen gör fler prognoser än . Den föregående finansministern presenterade en prognos för de offentliga finanserna som i stor utsträckning liknade den som senare presenterades i budgetpropositionen . Den nedrevidering som relaterar till var därmed känd redan för den föregående regeringen. Under den föregående regeringen reviderades den offentliga sektorns finansiella sparande kontinuerligt ned . Detta innebar att uppfyllelsen av överskottsmålet sköts längre och längre framåt i tiden. Jag liksom och andra bedömare kritiserade den föregående regeringen för att den inte respekterade överskottsmålet. Såväl det konjunkturjusterade som det finansiella sparandet låg 2014 mycket långt från den målsatta nivån om av bnp. För det konjunkturjusterade sparandet handlade det om en avvikelse på av bnp eller . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Under själva finanskrisen uppvisade den offentliga sektorn ett betydande överskott. Då var en expansiv finanspolitik motiverad. Även genomfördes dock fortsatta omfattande ofinansierade reformer, främst skattesänkningar. Trots förbättrad konjunktur ökade underskotten. Denna utveckling måste brytas. De åtgärder regeringen presenterade såväl i budgetpropositionen som i vårändringsbudgeten är därför finansierade fullt ut. Man måste skilja mellan vad som är en beskrivning av hur den offentlig-finansiella situationen ser ut , där vi har ett betydande strukturellt underskott, och vad som framöver är ett önskvärt mål för det finansiella sparandet. Regeringen anser att det finns skäl som talar för att sänka målet för det finansiella sparandet från . Men det påverkar inte det faktum att vi har så pass stora underskott i de offentliga finanserna att alla reformer behöver vara finansierade fullt ut. Det är väldigt viktigt att vi har offentliga finanser i balans. När det är dåliga tider, när företagen går sämre och efterfrågan är lägre, måste vi kunna gå in och stimulera ekonomin och hålla uppe efterfrågan. Det här är någonting som vi brukar vara helt överens om i svensk politik. Men har finansministern ägnat väldigt mycket engagemang och tid åt att påstå att ladorna nu skulle vara tomma, att de offentliga finanserna med Alliansen vid makten nu skulle vara uttömda. Det är då intressant, fru talman, att titta på den politik som Socialdemokraterna lade fram då de satt i opposition. ville Socialdemokraterna att vi skulle spendera 3,6 miljarder mindre. Underskottet är prognostiserat till 75 miljarder, som finansministern var inne på. Vi hade alltså haft ett underskott på ungefär 72 miljarder i stället för 75 miljarder. Över hela förra mandatperioden hade det skilt 8 miljarder mellan Alliansen och sossarna. Men när det gäller de två senaste mandatperioderna tillsammans, alltså hela alliansregeringens tid, hade budgetunderskotten varit större med Socialdemokraternas budget. Ni minns säkert vad som hände under finanskrisen, när Socialdemokraterna ville rädda och motsatte sig att vi privatiserade en rad statliga bolag. Resonemanget om tomma lador är alltså ingenting annat än tomma ord; Socialdemokraterna har föreslagit nästan exakt samma nivå för spenderandet. Finansministern står och säger att vi har genomfört ofinansierade skattesänkningar. Ja, men det Socialdemokraterna ville göra, fru talman, var ofinansierade bidragshöjningar. Nivån på hur mycket staten skulle spendera var vi i princip helt överens om. Finansministern hävdar att Alliansen skulle ha förstört de offentliga finanserna. Men det handlar inte om tomma lador, det handlar om tomma ord från finansministern. Ovanpå den här retoriken kommer helt plötsligt finansministern och säger att vi ska avskaffa överskottsmålet och strunta i att ha offentliga finanser i balans. Det gör hela den kritik som finansministern ägnat sig åt närmast tragikomisk. Finansministern försöker skylla ifrån sig genom att säga att inte nådde upp till målet. Men om finansministern inte ens stöder målet behöver hon inte klaga så mycket. I så fall har vi ju gjort någonting som hon egentligen samtycker till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Hela argumentationen från finansministern är inte seriös. Det handlar bara om ett skådespel och att försöka sätta bilden av att alliansregeringen inte skötte sig när vi hade så gott som västvärldens starkaste offentliga finanser. Det vill nu och tillsammans med och rasera. vill man ta bort överskottsmålet och sätta sprätt på pengar. Vi har sett att Socialdemokraternas stora satsningar handlar om bidragshöjningar som öppnar dämningarna och som kommer att göra att vi kommer att behöva betala väsentligt mycket mer pengar i bidrag. Det kommer att krascha svensk ekonomi. Finansministern lovade i valrörelsen att behålla överskottsmålet. Det upprepades gång på gång och med emfas att det var ankaret för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. Dåvarande finansministern sa att vi vet hur det kommer att låta efter valet. Då kommer man att återfalla till argument om att överskottsmålet ska överges. Dåvarande finansminister fick rätt. Efter valet har deklarerat att överskottsmålet ska överges. Alliansregeringen drev en politik i enlighet med överskottsmålet. Överskottsmålet upprätthölls, och politiken bedrevs enligt de intentioner som finns i överskottsmålet. När man har ett lågt resursutnyttjande i ekonomin, det vill säga befinner sig i en lågkonjunktur, ska finanspolitiken stötta ekonomin. Det ska finnas mer resurser som skjuts in i ekonomin för att värna tillväxt och jobb. Först när den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen tillträdde och fortsatte att bedriva en expansiv finanspolitik trots att konjunkturläget stabiliserades meddelar att överskottsmålet överges och att politiken inte sköts i enlighet med överskottsmålet. Det är bara den nu sittande regeringen som av har fått en skarp tillsägelse om att man bryter mot överskottsmålet. Man kan fundera på vad motivet är till att överge överskottsmålet när det har tjänat så väl. Tack vare överskottsmålet har EU:s starkaste offentliga finanser. Hade vi inte haft överskottsmålet hade vi i stället tillhört den medelmåttliga ligan i . Svaret är givetvis att det finns ett sådant starkt utgiftstryck på regeringen från Socialdemokraterna, och . De gick alla och var för sig till val på kraftigt ökade utgifter men ingen gemensam politik. När nu alla utgifter ska finansieras har inte längre råd med de skyddsvallar som krävs för att stå emot en ekonomisk kris. En allvarlig konsekvens av regeringens utgiftspolitik som gör att skyddsvallarna i ekonomin monteras ned är att kommer att sakna motståndskraft vid nästa ekonomiska kris. Man vet aldrig när kriser uppstår, fru talman. De kan komma snabbare och snarare än vad man tror. Den kris som har varat och som gick in i en ny fas 2010 kan komma tillbaka i en tredje våg relativt snart. Vi ser att det finns instabilitet i ekonomin. Det finns uppenbarligen inget utrymme för företag att höja sina priser. ser vi hur bostäder ökar kraftigt i pris. Vi ser också, även om det har justerats något , hur aktiebörsen fortsätter att öka. Här finns en obalans i ekonomin som ändå bör skicka en indikation till politiken om egen försiktighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer är också exponerat. Vi är ett av världens mest exportberoende länder. Vi har en egen valuta, stor finansiell sektor och ett stort finansiellt åtagande. Runt omkring oss i den exportberoende tillvaro där befinner sig ser vi att vår omvärld är alltmer skuldsatt. De länder vi är beroende av att kunna exportera och sälja till i nästa kris kommer själva inte att kunna stimulera ekonomin. Det gör att nästa fas i krisen kommer att kunna slå mycket hårt mot . Har vi då inte samlat på oss i ladorna under det mer normala läge som råder kommer vi heller inte att kunna möta det. Vi ser också att vi har en penningpolitik, politik, som redan är så expansiv som den troligtvis kan vara. Detta gör att behöver överskottsmålet. Skälen för överskottsmålet har ökat och inte minskat. Det är djupt olyckligt att regeringen väljer att överge överskottsmålet. säger att krisen kan komma tillbaka relativt snart. Det är en indikation om egen försiktighet. Tänk om man levde som man lärde, ! Om nu tror på detta framstår det inte som begåvat att ni lägger fram förslag om ofinansierade reformer för 2 miljarder i er egen budgetmotion. Det är 2 miljarder i ofinansierade reformer som ni försöker att finansiera via beräkningsteknisk justering. Beräkningsteknisk justering är inte en riktig finansiering. Pengarna finns inte. Ni vill öka underskotten och låna till de skattesänkningar ni föreslår precis enligt traditionellt moderat mönster. Det vi nu ser med borgerlig regering där underskotten ökade år och där det strukturella underskottet ökade år är att vi nu ärver offentliga finanser med ett underskott på . Den borgerliga alliansbudgeten har fått kritik från för att man bryter mot överskottsmålet. Man skriver tydligt själv i sin budget att man bryter mot överskottsmålet. Det handlar om att leva som man lär. Jag vill gärna höra varför tycker att det är rätt att lägga fram förslag om ofinansierade reformer för 2 miljarder i sin budgetmotion. Något annat jag skulle vilja veta är varför man gör en annan bedömning av när överskottsmålet ska nås. Om man nu säger sig gilla regler tycker jag att man ska hålla sig till dem. Enligt vad själv säger ska man nå överskottsmålet när resursutnyttjandet i ekonomin är stabilt, när det är fullt resursutnyttjande. Enligt externa bedömare som och flyttas det tillfället i konjunkturen snarare närmare hur läget är nu än vad man trodde tidigare. Man tror att man kanske når dit 2017 snarare än 2018 som man trodde. Här har lovat dyrt och heligt i valrörelsen att man ska nå överskottsmålet till 2018. Då skulle det vara . Sedan plötsligt i förrgår när man kom med sin motion hade man flyttat fram det datumet till 2020, dock utan att den ekonomiska utvecklingen på något sätt har förändrats. Tvärtom tror externa bedömare snarare att vi når fullt resursutnyttjande tidigare. Ändå skjuter man återigen upp när man ska nå överskottsmålet. Om nu överskottsmålet är så viktigt är det väl bra för att nå det när vi har fullt resursutnyttjande i ekonomin, det vill säga 2017. och kan väl berätta: Vilka 40 miljarder ska ni spara? Vilka 80 000 undersköterskor ska sägas upp? Eller är det lärare som ska sägas upp, kanske alla lärare i årskurs 1? Det vore ett sätt att få in 40 miljarder. Eller ska ni avskaffa hela försvaret? Det skulle också räcka. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Om ni tog polis, domstolar och åklagarväsen och sa upp all personal skulle ni få ihop era 40 miljarder. Hur ska ni annars få ihop det, oavsett om det nu är till 2017 som man tolkar överskottsmålet eller till 2020? Vilka 80 000 undersköterskor ska bort? Eller är det hela försvaret eller hela polisen och hela rättsväsendet? Vi märker att vi har trampat på en öm tå hos finansministern. Det är uppenbart att hon blev väldigt upprörd när vi påpekade hennes ihåliga argumentation. Hon blev så upprörd att hon går på autorepeat och i vanlig ordning anklagar för ofinansierade skattesänkningar. Det kan vara på sin plats, finansministern, att notera att inte föreslår några skattesänkningar . Jag tar det en gång till, fru talman. När man tittar på den vårmotion som har lagt fram ser man att vi inte föreslår några skattesänkningar. En annan sak som kan vara intressant att notera för finansministern är att om man jämför vårmotion med regeringens förslag ser man att vår politik kommer att leda till att offentliga finanser snabbare kommer i balans än vad de gör med regeringens politik. Finansministern står här och talar om att vår politik ökar statsskulden. Det är uppochnedvända värden. Det är nyspråk. Krig är fred. Någon måtta får det vara på det. Det vore klädsamt om finansministern kunde erkänna att det är på det sättet. Regeringen lägger fram en politik som i förhållande till och de övriga allianspartiernas kommer att göra att det kommer att ta för de offentliga finanserna att nå balans. Sedan tycker jag också att det vore klädsamt om finansministern kunde gå upp i talarstolen och erkänna att om den socialdemokratiska politiken hade gällt skulle underskotten ha varit 72 miljarder i stället för 75 miljarder. Kan inte finansministern gå upp och erkänna det, åtminstone? Kan inte finansministern också gå upp och erkänna att om vi hade tittat på 2006-2014 hade underskotten, om man hade använt Socialdemokraternas politik, varit högre än vad de är ? Det är en enorm skillnad mellan vad finansministern står och säger och retoriskt försöker bevisa och den politik som man faktiskt har presenterat. Och , fru talman, har vi inte ens räknat med att den politik som Socialdemokraterna står för är en bidragspolitik, och det är där skillnaden står mellan blocken. Vi lägger ungefär lika mycket på välfärden. vill prioritera skolan lite mer. Socialdemokraterna vill prioritera äldreomsorgen. Den stora skillnaden handlar om att man vill höja skatterna på jobb och företagande för att finansiera kraftigt utbyggda bidragssystem, som i sin tur kommer att göra att fler människor kommer att fastna i utanförskap och att ekonomin går sämre. Men om vi helt bortser från de effekterna och bara tittar på hur mycket plus eller minus staten går med hade vi alltså haft ett större överskott om vi hade haft en socialdemokratisk politik . Vi har låtit bekräfta det här. Kan inte finansministern bara gå upp och erkänna att det ligger till på det sättet? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Som var inne på är det viktigt att vi för framtiden ser till att , när nästa kris kommer, också har resurser för att helga välfärden. Om till exempel sparkas ut från euron vet vi inte vilka effekter det får på världsekonomin. Det kan mycket väl utlösa ännu en kris som gör att kommer att behöva stimulera ekonomin på nytt. Om man då har slösat bort pengarna kommer vi att behöva skära i välfärden. Vi hade en allvarlig störning i den globala ekonomin 2008, som alliansregeringen fick hantera. Man kan gå till , , eller valfri annan auktoritet på området som bedömer den ekonomiska politiken och fråga hur skötte detta. Svaret är entydigt: var bland de bästa i världen, eller kanske till och med bäst i världen. får alltså mycket beröm för krishanteringen. Finansministern befinner sig troligtvis i en helt unik situation om hon tycker att finanspolitik inte var tillräckligt expansiv . De flesta skulle väl säga att det hade behövts mer expansiv politik under några av dessa år, till exempel då krisen kom tillbaka i en andra fas. Att vi skulle ha haft en mindre expansiv politik skulle alltså ha skadat jobb och tillväxt väsentligt. Det är svårt att ta de argumenten riktigt på allvar. Det är i enlighet med överskottsmålet att ha underskott i lågkonjunkturer. Ju mer utdragna och ju djupare de är, desto mer underskott bör man ha för att stimulera ekonomin. På totalen handlar överskottsmålet om integralen - över en konjunkturcykel ska man nå överskottsmålet. Den ekonomiska politiken består av finanspolitiken och penningpolitiken. Som finansministern vet driver nu en politik med negativ ränta. Det måste man givetvis ta hänsyn till när man utformar finanspolitiken för att det inte ska få allvarliga konsekvenser för bnp. Att överskottsmålet ska uppnås, men att nivån ska uppnås , är fullt naturligt mot bakgrund av att penningpolitiken nu näppeligen kan bli mer expansiv. Då måste den totala ekonomiska politiken möta detta på ett rimligt och avvägt sätt som upprätthåller överskottsmålet. hävdar att det inte finns några skattesänkningar i den moderata vårmotionen. Jag läser en rad i den moderata vårmotionen på s. 36 om skattesänkning för 64-åringar med . Det är ofinansierat, eftersom det fattas 2 miljarder i den moderata budgetmotionen. Ni har använt 2 miljarder i monopolpengar för att få ihop det. Ni vill göra reformer för 3 miljarder, men ni lyckas inte få ihop finansiering. Ni lyckas inte få ihop finansiering på 3 miljarder, och då använder ni monopolpengar. 2 av i monopolpengar är väldigt mycket. Det kan inte ses som ett seriöst alternativ i svensk politik. och den tidigare regeringens budgetmotioner var tydliga med att man bröt mot överskottsmålet. Man hade ett underskott 2014 som var 50 miljarder större än under själva finanskrisen. Jag skulle gärna vilja höra och förklara varför det är en bra konjunkturpolitik att ha ett 50 miljarder större - så stort - budgetunderskott 2014 än under själva krisen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag har aldrig kritiserat den förra regeringen för de insatser den gjorde under själva krisåren. Jag tycker att de var bra. Det är fullt rimligt att ni i en krissituation använder de överskott som ni ärvde av den socialdemokratiska regeringen. Däremot har jag varit kritisk till de stora skattesänkningar som ni har fortsatt med i takt med att konjunkturen blev bättre. Viljan och kanske autopiloten, , att alltid sänka skatten har uppenbarligen gått före det ekonomiska förnuftet. Skillnaden mellan de förslag som den socialdemokratiska oppositionen lade fram under krisåren och det som genomfördes av den moderatledda regeringen var att vi satsade på åtgärder på utgiftssidan snarare än på inkomstsidan. Det är åtgärder som i takt med att inflationen växer och med tanke på att inflationen finns också blir en minskande andel av bnp till skillnad från skattesänkningar, som inte har den effekten. Det gör att statsfinanserna hade sett bättre ut bara i automatiken i budgetsystemet än vad de gör . Då har vi ändå inte räknat in de skattesänkningar som den tidigare regeringen genomförde, som i mycket var ofinansierade och som har växt mer än vad man trodde vid införandet. ROT-avdraget är ett exempel, som inte blev 3 ½ miljard utan 17 miljarder . hänvisar till och den låga räntan när det gäller att man bryter sitt vallöfte och att man ska visa hur man når överskottsmålet . Det är mycket intressant att höra. Frågan kvarstår dock: Vilka 80 000 undersköterskor tycker ni inte ska jobba längre? Är det hela försvaret, eller hela polis, åklagar- och domstolsväsendet ni vill avskaffa? Eller vad är det annars ni vill göra för att kunna nå överskottsmålet? Finansministern är en duktig retoriker. Hon är en duktig debattör, speciellt i avseendet att likt en ål med olika retoriska grepp slingra sig ur verkligenheten så som den faktiskt är beskaffad. Om man tittar på slutraden i budget, där man har lagt ihop plus och minus, och jämför det med regeringens budget ser man tydligt att vi kommer att nå balans i offentliga finanser snabbare än regeringen. Är det på det sättet eller inte, finansministern? Det är en tydlig och enkel fråga - ja eller nej? Är det så, fru talman - det här är också en tydlig ja-eller-nej-fråga - att budgetunderskottet hade varit större om man hade följt socialdemokratisk politik 2007-2014? har alltså konstaterat detta. Det är ingenting som jag står här och hittar på. Ja eller nej? Avslutningsvis skulle jag vilja säga att det är ett märkligt resonemang som finansministern för att skattesänkningar på något sätt bygger in större underskott för framtiden. Tvärtom är det så att om man sänker skatten på ett klokt sätt kommer det att stimulera ekonomin. Det var det som Alliansen gjorde. Vi sänkte skatten så att det skulle löna sig att arbeta. var det inte tydligt att det gjorde det. Det ledde till att fler kom i arbete, vilket i sin tur ledde till att vi, trots de skattesänkningar som genomfördes, kunde satsa 50 miljarder mer på välfärdens kärna. Och totalt sett - även om man tar hänsyn till att befolkningen har vuxit och till inflationen - fick vi in mer pengar till statens kassakista. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är svårt, , att göra den typen av kontrafaktiska betraktelser . Vi har lagt våra motioner utifrån hur verkligheten har blivit med den moderatledda regeringens politik och inte utifrån hur verkligheten hade kunnat se ut om den socialdemokratiska politiken hade genomförts. Det går alltså inte att addera dem på motsvarande sätt. Om vi hade haft regeringsmakt hade vi kunnat lägga det som då hade varit propositioner utifrån en annan verklighet. Den typen av åttaåriga kontrafaktiska betraktelser är alltså inte relevanta. Däremot är det tydligt att statsfinanserna hade sett bättre ut om en socialdemokratisk regering hade fått råda. Om vi ska titta på hur det har sett ut i verkligheten kan vi se att det har varit ordning och reda i finanserna när vi har haft socialdemokratiska regeringar. Då har man jobbat med överskott och balans. Men det har varit underskott när vi har haft moderatledda regeringar. Det var underskott 1976-1982, det blev underskott 1991-1994 och det blev underskott 2006-2014. Som säger måste man se verkligheten som den är beskaffad. Och det gäller inte bara den frågan. Det gäller också den moderata budgetmotionen, eftersom 2 av består av monopolpengar. Så är verkligheten beskaffad. Överläggningen var härmed avslutad.