· H210510 · 2015-05-07 18:26:21 — har frågat mig om det är min ambition att pengarna som satsas på bredbandsutbyggnad inom Landsbygdsprogrammet ska gå till andra ändamål. Tillgång till bredband med hög överföringshastighet är en förutsättning för den ökade it-användningen i samhället och för att fortsatt ska vara en framstående it-nation. Eftersom tillgången till bredband med hög överföringshastighet är ojämnt fördelad både över landet och mellan tätort och småort samt områden utanför tätort och småort, prioriterar regeringen att kunna ge stöd till utbyggnad i områden där marknaden inte anser det vara lönsamt att bygga ut. Regeringen har därför en hög ambitionsnivå och har avsatt för bredbandsutbyggnad inom ramen för Landsbygdsprogrammet . Utöver det finns även satsningarna på bredbandsinfrastruktur inom ramen för regionalfondsprogrammen i de nordliga delarna av landet som uppgår till inklusive medfinansiering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Regeringen har även förstärkt budgeten för stödet till ekologisk produktion i Landsbygdsprogrammet med ca jämfört med det ursprungliga förslaget, som den tidigare regeringen överlämnade till kommissionen . Denna satsning har dock genomförts utan att budgeten för bredbandsutbyggnad har påverkats. Tack, statsrådet, för svaret! Bakgrunden till min interpellation är en skrift som släpptes av språkrör under Almedalsveckan 2014. Där menade man att de 200 miljoner i Landsbygdsprogrammet som lades på utbyggt bredband i stället skulle läggas på andra ändamål. Det gjorde mig självfallet något orolig, och vi var flera som undrade över vad detta exakt skulle innebära för utbyggt bredband på landsbygden. Därför gläder det mig att det av statsrådets svar framgår att man inte har gjort på det sätt som före valet sa att man skulle göra. Lite oroväckande är dock när man försöker se statsrådets itpolitik i ett större sammanhang. Ambitionen verkar vara något oklar. Därför kvarstår egentligen min fråga. har man inte gjort förändringen så här långt, men finns det fortfarande en ambition från miljöpartister i regeringen att den här förändringen ska göras, det vill säga att detta inte längre ska ingå i Landsbygdsprogrammet? Jag tackar för uppföljningsfrågan. Bakgrunden är följande: förslag från , som refererar till i interpellationen, handlar om att man i stället för att finansiera hela bredbandssatsningen på landsbygden genom Landsbygdsprogrammet skulle satsa 200 miljoner på landsbygdens bredband utanför Landsbygdsprogrammet. Det skulle ha inneburit att 200 miljoner inom Landsbygdsprogrammet frigjorts från den tidigare regeringens budgetförslag och i stället använts för att ställa om jordbruket runt till eko. har alltså inte föreslagit mindre pengar till bredband. Tvärtom satsade extra i budgeten . Det var sedan mycket positivt att även den dåvarande regeringen till slut såg behovet av mer pengar till bredband i landsbygd. En fråga som lyfts fram här av handlar om vad det generella arbetet med it-politik i grunden riktar in sig på. Då kommer vi antagligen att pröva gränserna för vad denna interpellation kommer att handla om, och jag är inte särskilt ovan vid denna situation. Jag ska försöka mig på en överblickande genomgång. Först och främst handlar det om att det arbete som den tidigare regeringen hade gjort uppfattades som lite halvdant när det gäller Landsbygdsprogrammet, alltså de som ska gå till bredbandsutbyggnad i de områden där marknaden inte klarar av att bygga ut det. Man kan säga att det snarare är områden där marknaden väljer att låta bli att bygga ut, eftersom man klarar av att bygga ut men att man inte får någon lönsamhet i detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Då är ingången att det underlag som jag har efterfrågat och fått handlar om att det hade tagits fram ett underlag till kommissionen för godkännande, men att detta underlag inte var berett i den omfattning som kommissionen krävde. Det har gjort att vi under detta halvår har fått komplettera detta på ett sådant sätt att det verkar som om man till slut kommer att godkänna Landsbygdsprogrammets användning för bredband. Om man är välvilligt inställd, vilket jag vill vara och är, kan man säga att vi tog vid ett arbete som vi nu har fört i mål. Förhoppningsvis kommer vi att få ett besked . Det handlar alltså om som gäller för statsstöd till bredbandsutbyggnad, så det är inget specifikt för Landsbygdsprogrammet som detta handlar om. It-politik generellt handlar om många olika frågor. Det statsråd som debatterade här har hand om it-säkerhet och svarar på frågor om det, medan it-politik generellt är mitt fögderi. Där är grunden att vi som nation ska fortsätta att vara ett av de länder som går främst när det gäller digitaliseringens möjligheter. Det är också viktigt att vi bibehåller denna tätposition - vi ska helst vara etta - i olika rankningar, eftersom det också skapar en möjlighet att ha bredd inom politiken. Digitaliseringen är nämligen så funtad att för att kunna ha en spets där nya företag skapar möjligheter och utrymme att utvecklas och utveckla behövs det en bra bredd. politiker - långt före både och min tid - tog viktiga steg på denna utvecklingstrappa. Hem-pc-reformen var en reform. En annan är utbyggnaden av bredband i hela landet. Detta spår kommer vi genom mig och att jobba vidare med. Statsrådet får förstå den förvirring som ibland uppstår när man läser regeringens vårproposition, där man får leta med ljus och lykta efter begreppet bredbandskoordinatorer, som är en nyckel i just utbyggnaden av bredband på landsbygden. Statsrådet har tidigare meddelat till trafikutskott att detta är någonting som man vill arbeta vidare med och få på plats. Det var någonting som vi initierade i regeringsställning och som vi inte hann föra i mål före valet. Man kan säga att olyckan slog till. Man kände sig något lättad ända till ändringsbudgeten lades fram, där det verkar som om bredbandskoordinatorerna är bortplockade. Men det är mycket luddigt uttryckt i budgeten. Precis den summa som avsåg bredbandskoordinatorer har inte riktigt följt med. Då blir min fråga till statsrådet: man att fortsätta satsningen på bredbandskoordinatorer? Kommer den att verkställas, eller har statsrådets och regeringens ståndpunkt i frågan skiftat sedan statsrådet var i trafikutskottet? Jag tackar för att han lyfter upp mycket viktiga frågor. Detta är frågor som för oss innebär en partipolitisk obundenhet såtillvida att det är frågor som nästan alla partier i den här har i princip samma uppfattning om när det gäller riktning och hastighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Bredbandskoordinatorer är oerhört viktiga, och detta arbete kommer att fortsätta. Det är ingenting som vi kommer att ta bort. Däremot tror jag att arbetets fokus behöver vara tydligt när det gäller vad som ger långsiktig effekt. Enbart bredbandskoordinatorer innebär ingen snabblösning. Bredbandskoordinatorer är den funktion som skapar kopplingen mellan riksnivå, regional nivå och lokal nivå. Vårt fokus kommer att fortsätta att ligga på flera olika delar. En av dem är bredbandskoordinatorer. En annan del handlar om att se till att det som tidigare kallades för grävdirektivet, som egentligen betyder att det förhoppningsvis kommer att grävas mindre, blir ett lagförslag. Det bereder vi i . Det kommer att innebära att när det grävs för att man ska lägga ned fiber kommer man att vara tvungen att redovisa det till en myndighet - vi har ännu inte satt ned foten när det gäller vilken myndighet det blir, men det ligger nära till hands att det är PTS som får detta uppdrag - för att senare nedläggning av andra typer av infrastruktur i mark ska kunna ske i samma rör. Detta öppnar upp ett antal olika frågor som har lyfts fram när vi har diskuterat och berett frågan. För min del är det i grunden en möjlighet att lägga ut fiber i de delar av landet där behovet är som störst, inte på grund av att det bor många människor där utan för att det är de som faktiskt är mest utsatta vid utglesningen av offentlig service. Den fick vi se mycket av under den förra och förrförra mandatperioden när människor flyttade från områden frivilligt eller ofrivilligt beroende på egna preferenser eller känslan av att de hade blivit lämnade åt sitt öde. Där har regeringen, genom att ha landsbygdsministern, infrastrukturministern, närings- och innovationsministern och mig som är bostads-, stadsutvecklings- och it-minister på samma departement, tagit ett helhetsgrepp på stad och land. Där är bredbandsutbyggnaden en oerhört viktig del. Bredbandskoordinatorer är alltså en del av detta pussel som ska till för att vi fortsatt ska vara världens bästa land i it-hänseende. En annan är utbyggnaden, där av kostnaden för bredbandsutbyggnad är grävkostnader. Detta är en fråga som möjligtvis kan ha undgått någon under den förra och förrförra mandatperioden. Men undgår den inte regeringen. Vi kommer att lägga fram ett lagförslag, och jag hoppas att och hans parti kommer att se välvilligt på denna proposition. En annan ingång när det gäller bredband handlar om det mobila nätet. En stor del av utbyggnaden bör och kommer nämligen att ske med fiber. Men det kommer också att finnas alternativa utbyggnadslösningar. Utöver dessa har vi en utredning som , alltså expertmyndigheten, jobbar med. Den handlar om att se de kapillärer ute i nätet som inte kommer att nås av någon av dessa lösningar. Då måste vi också kunna vara öppna för till exempel det som heter samhällsmaster. Det ska alltså inte finnas ett enda hushåll i som känner att det är utlämnat åt godtycke, eller för den delen marknadens möjlighet att bygga ut på affärsmässiga grunder. Det är det som vi står för och det som vi för. Jag upplever en tydlig diskrepans mellan vad statsrådet meddelar och vad som de facto står i regeringens vårproposition. Där avfärdar man mer eller mindre bredbandskoordinatorerna och låter frågan mer eller mindre bero. Det är en kort och näst intill avfärdande arrogant formulering i vårpropositionen, vilket gör mig orolig. Sedan är det bra att statsrådet har en välvillig inställning i kammaren. Frågan är om det räcker hela vägen till regeringssammanträdet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Statsrådet är inne på något annat viktigt för bredbandsutbyggnaden på landsbygden, nämligen den trådlösa täckningen av 4G. Där finns ett förslag vad gäller samhällsmaster, där jag med ljus och lykta försökte hitta statsrådets ställningstagande. Det kan vara så att jag är dålig på att leta, men annars kan statsrådet gärna i sitt sista inlägg få upplysa mig om samhällsmasterna. De är neutrala som placeras på strategiskt viktiga punkter där alla teleoperatörer kan få tillgång till den täckningen för sina abonnenter. Är regeringen och statsrådet villiga att verka för detta i alliansregeringen anda? Tack, , för uppföljningsfrågan! Generellt sett får vi en gång möjlighet att staka ut de stora linjerna som ska räcka . Den är då vi ändrar på mindre saker. är det naturligtvis annorlunda. Det känner till eftersom han var med och röstade igenom oppositionens förslag. Det kanske han inte var. Han skakar på huvudet. Då får jag be om ursäkt. Men parti, de ledamöter som var i kammaren, röstade igenom ett förslag till budget tillsammans med . Det är den budget vi styr med , och utifrån den situation vi har är det inga stora ändringar som sker med utgångspunkt i de grundläggande idéerna i höstbudgeten. Vi jobbar nu med att sätta en budget , och i den kommer närmare detaljer för exakt hur vi kommer att hantera frågan. En viktig fråga är vad jag aviserade . Regeringen kommer att genomföra en översyn av bredbandsstrategin för att säkerställa att den fortsätter att vara relevant och framåtblickande. måste också acceptera att den gamla strategin naturligtvis har på nacken, och det är ett område som går fort framåt i utvecklingen. Därför är det viktigt att se över och inkludera både mål och fokusområden. Sedan var det frågan om samhällsmaster. Jag försökte vara tydlig i mitt tidigare inlägg att det är en fråga som finns med i den pott som PTS jobbar med. Det är en av de frågor som finns och som kan hanteras utifrån en möjlighet till utbyggnad. Vi vet att enligt PTS senaste bredbandskartläggning var det endast ungefär 300 hushåll och företag som helt saknade tillgång till bredband . Överläggningen var härmed avslutad.