ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210718 · 2015-06-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:718 Gotlandstrafiken och en grönare sjöfart av (V) till Statsrådet (S) En väl utvecklad infrastruktur är grunden för utveckling i alla regioner. Resurser måste därför fördelas så att utveckling kan ske i hela landet. Det är inte minst av stor betydelse för att stärka den växande turismen i . Satsningar på infrastruktur är en förutsättning för att det i så många delar av landet som möjligt ska kunna skapas jobb och välstånd. När sådana satsningar diskuteras är det viktigt att inkludera . Färjan till ersätter vägar och broar och bör ses som en del av den nationella infrastrukturen. Det finns en rad öar i som har fasta förbindelser eller vägfärjor och där staten finansierar underhåll och drift för överfart till dessa öar. För att det ska ges goda möjligheter att leva och verka på behöver färjetrafiken hålla en god standard med rimliga priser. Det är viktigt att ytterligare stärka tillgängligheten med hållbara transporter. Fler och fler rederier planerar nu att gå över till mer miljövänliga drivmedel. invigde världens första metanoldrivna fartyg och planerar till 2017 ett fartyg med LNG-drift (flytande naturgas). Ett treårigt EU-projekt visar även att det finns förutsättningar för en utbyggnad av tankstationer för LNG i . För är LNG inte en slutlig lösning för en grön sjöfart, men vi anser att den i ett övergångsskede kan vara betydelsefull i omställningen. På kan LBG (flytande biogas) eller andra hållbara alternativ vara aktuella. För att sjöfarten ska ta en större andel miljöeffektiva transporter behövs tydliga strategier för nödvändiga investeringar i infrastruktur samt styrmedel för hållbara drivmedel. Staten, kommunerna och har tillsammans med rederinäringen ett stort ansvar för denna färdriktning mot hållbara transporter. Mot bakgrund av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att stärka roll i utbyggnaden av infrastruktur för miljöanpassade drivmedel för rederierna längs med kusten? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att minska de för negativa effekter som nuvarande färjepriser innebär för näringsliv och boende?
ip · H210719 · 2015-06-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:719 Alkoholsmuggling av (C) till Statsrådet (S) Den illegala handeln med alkohol omsätter miljonbelopp och är lika lukrativ som att smuggla droger. Tullen beräknar att ca alkohol förs in i olagligen med buss . Det är just bussar med passagerare som målvakter som har blivit det nya sättet att föra in stora mängder illegal alkohol, och många aktörer över hela landet använder sig av det nya tillvägagångssättet. Alkoholen säljs vidare till langare, som säljer mycket av den till ungdomar, som i sin tur får tillgång till obegränsade mängder billig alkohol på det sättet. Det skapar risk för ungdomarnas hälsa och framtidsutsikter. De nollningar vi brukar se kan för många att sluta med alkoholförgiftning eller utsätta dem för en ökad risk att bli offer för olika typer av brott. Vad avser statsrådet att göra för att få stopp på att stora mängder alkohol tas in i ?
ip · H210720 · 2015-06-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:720 Översyn av konkurrenslagen av Boriana (M) till Närings- och innovationsminister (S) reviderades konkurrenslagen med syftet att förhindra osund konkurrens från myndigheter, landsting och kommuner. Bakgrunden till att lagen reformerades tog bland annat sin utgångspunkt i att enskilda och privata företag ska ha ett tydligare och bättre skydd gentemot konkurrens ifrån myndigheter som konkurrerar genom orimligt låga priser. Dock omfattas inte Kriminalvården av nuvarande lagstiftning. Kriminalvårdens tvätterier vid anstalterna och deltar ofta i upphandlingar i konkurrens med privata aktörer på marknaden. Eftersom Kriminalvården har låga ”personalkostnader” på ca kan inget seriöst företag med anställda som får marknadsmässiga löner konkurrera med deras priser. I en nyutkommen rapport från analyseras utvärderingsunderlaget från åtta av de senaste upphandlingarna inom tvätt- och textilhantering som Kriminalvården lämnat anbud på. Värdet på alla upphandlingar, om man ser till de privata företagens priser, var . Kriminalvården erbjöd sig utföra samma tjänster för , det vill säga billigare än de privata företagen. Kriminalvårdens agerande leder till att privata företag inom tvätteribranschen riskerar att drabbas av konkurs, och därmed försvinner arbetstillfällen för människor som redan har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden (på grund av låg utbildning, brist på erfarenhet, språksvårigheter etcetera). Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Kommer ministern att verka för att det genomförs en översyn av konkurrenslagen?
ip · H210721 · 2015-06-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:721 Kvalitetskontroll av statens lärarutbildning av (FP) till Statsrådet (S) Kvaliteten i den svenska lärarutbildningen är en återkommande fråga i utbildningsdebatten. Helt klart är just lärarutbildningen särskilt viktig med tanke på att de som examineras innehar viktigaste uppdrag, nämligen att utbilda framtidens elever. Med tanke på de svenska skolresultatens utveckling och behovet av att höja kvaliteten visar allt fler studier och uppföljningar att det är just lärarens insatser i klassrummet som är helt avgörande. Därför blir lärarutbildningens upplägg, attraktionskraft men också genomströmning och resultat centrala att bevaka från samhällets sida. Trots en omläggning av lärarutbildningen och vissa satsningar för att höja kvaliteten som påbörjades av i alliansregeringen, och som delvis fortsätter under den nya regeringen, brottas utbildningen fortfarande med kvalitetsproblem och med svårigheten att locka fler meriterade studenter till yrket. meddelade högskoleministern i ett interpellationssvar (interpellation 2014/15:525) att hon och regeringen inte avser att genomföra sina vallöften , det vill säga att införa lämplighetstest samt höja antagningspoängen för att antas via högskoleprovet. Då återstår att ta reda på vilka andra åtgärder regeringen och högskoleministern avser att vidta för att säkerställa att statens lärarutbildning håller hög kvalitet hela vägen. Här har även och kommit med flera intressanta tankar som kan bidra i utvecklingsarbetet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att se över resursfördelningssystemet i syfte att säkerställa högre kvalitet? Kommer statsrådet och regeringen att ge ett ökat uppdrag för att bättre hitta brister, exempelvis genom att se över etableringsprocessen för att bedriva utbildning? Överväger statsrådet och regeringen att se över vilka lärosäten som ska få bedriva lärarutbildning?
ip · H210722 · 2015-06-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:722 Tydliga besked om skatterna av (M) till Finansminister (S) I valrörelsen lovade att inga vanliga inkomsttagare skulle få höjd skatt. Därefter har meddelat att ungefär 1 miljon inkomsttagare ska få höjd skatt. På samma sätt lovade att bensinskatten inte skulle höjas, men har senare föreslagit en höjning. Inte heller ROT-avdraget skulle försämras, men även det blir nu verklighet. Att en finansministers besked inte är robusta försvårar för framväxten av jobb och kan dämpa tillväxten. Det finns dock möjlighet att öka tydligheten framöver. När den ekonomiska vårpropositionen presenterades framgick inte vad finansministern avser att göra med till exempel jobbskatteavdraget, brytpunkten och den särskilda löneskatten för äldre. Gäller de tidigare utfästelserna om att föra till världens högsta marginalskatter, höjd särskild löneskatt för äldre och att den statliga inkomstskatten ska betalas av fler? Ryckigheten i regeringens politik gör läget oklart. Mot bakgrund av den kritik regeringen har fått från bland annat och om att effekter på bland annat offentliga finanser och sysselsättning döljs vore det bra med tydliga besked. Min fråga till finansminister är därför om beskeden från budgetpropositionen om brytpunkten, avtrappat jobbskatteavdrag och höjd särskild löneskatt för äldre ligger fast.
ip · H210723 · 2015-06-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:723 Sanningen om förtidspensioneringarna av (M) till Finansminister (S) Regeringens egna expertmyndigheter är kritiska mot att regeringen mörkar effekter på offentliga finanser och sysselsättning. Regeringens viktigaste vallöfte, att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020, får massiv kritik. Finansministern har uttalat att regeringen inte ska ”fippla” med statistik för att uppnå arbetslöshetsmålet, men ändå visar hon själv gång på gång prov på felaktig historiebeskrivning. Finansministern har tidigare presenterat vilseledande jämförelser kring till exempel bnp per capita. tar hon 90-talet som ett negativt exempel på hur Socialdemokraterna förtidspensionerade för att nå låg arbetslöshet. Men fakta är att de massiva förtidspensioneringarna skedde när själv var ansvarig för politiken, . Enligt SCB ökade antalet i sjuk- och aktivitetsersättningen med 46 800 mellan . ökade antalet med 83 600. Det betyder att förtidspensioneringarna ökade med 1 dryg procent och med därefter. Därför vill jag fråga finansminister varför hon inte valde att ta upp som ett dåligt exempel i debatten, då förtidspensioneringarna var som högst.
ip · H210724 · 2015-06-22 00:00:00 — Interpellation 2014/15:724 Tydlig minskning av arbetslösa ungdomar av (M) till Finansminister (S) Totalt 366 000 personer var arbetslösa och inskrivna hos Arbetsförmedlingen . Det är 11 000 färre än samma månad . Arbetslösheten minskar framför allt bland ungdomar. Bland ungdomar är 10 000 färre inskrivna som arbetslösa jämfört med . Tryggare återhämtning tillsammans med Alliansens budget har gett resultat. De ungdomar som har fullföljt gymnasiet har goda jobbmöjligheter, och det finns fortsatt många jobböppningar inom till exempel handeln och vården, där många ingångsjobb finns. och skriver i en ny rapport att arbetsmarknaden för unga är bättre än vad som vanligtvis framkommer i medierna och i den politiska debatten. visar rapporten dock att tre grupper av ungdomar har svårt med etableringen på arbetsmarknaden: de utan gymnasiebetyg, utrikes födda och de som har funktionsnedsättningar. Rapporten visar att åtgärder som nedsättningen av socialavgifter för ungdomar har måttliga effekter på sysselsättningen medan åtgärder som till exempel 90-dagarsgarantin leder till av arbetslöshet bland ungdomar. Finansministern föreslår alltså i sin budget ett skifte från åtgärder som har en positiv effekt till åtgärder som bedöms fördjupa problemet. Även om andra åtgärder skulle kunna vara mer effektiva än den nedsatta socialavgiften så är det alltså inte det vägvalet regeringen gör. Skatten på att anställa unga höjs till förmån för ökade bidrag för att inte jobba. Min fråga till finansminister är därför om det inte vore möjligt att avvakta med bidragshöjningar och utbyggda transfereringssystem så att finansieringen genom höjda skatter på att anställa ungdomar kunde skjutas upp, till dess att andra effektiva åtgärder för ungdomar med svag anknytning på arbetsmarknaden är på plats.
ip · H210725 · 2015-06-30 00:00:00 — Interpellation 2014/15:725 Infrastrukturministerns hantering av frågan om flygplats av (M) till Statsrådet (S) har beslutat om att lämna ett tillkännagivande till regeringen om att lägga ned utredningen om att avveckla . En riksdagsmajoritet har tydligt visat sitt stöd för att ska vara kvar. Därmed borde rimligen grunden till utredningen ha försvagats kraftigt. har ett enigt konstitutionsutskott prickat regeringen för utnämnandet av en förhandlingsperson för nedläggande av . Om regeringen väljer att låta utredningen fortlöpa är det ett tydligt tecken på att man därmed går rakt emot vad en majoritet av har beslutat. I ljuset av ovanstående vill jag fråga infrastrukturministern: Avser statsrådet att ta några initiativ i linje med beslut gällande utredningen om en avveckling av citynära flygplatser?
ip · H210726 · 2015-06-30 00:00:00 — Interpellation 2014/15:726 Problem kopplade till det minskade antalet trafikpoliser av (M) till Statsrådet (S) Antalet trafikpoliser har stadigt minskat, vilket utgör ett problem när det kommer till hanteringen av den olagliga åkerinäringen. Enligt Vägtrafikspecialisterna finns det 105 trafikpoliser och 46 besiktningsmän som har behörighet att kontrollera den tunga trafiken. Baserat på beräknad minskning kan svensk poliskår stå utan specialistkompetens för tung trafik om inget görs. Om den olagliga yrkestrafiken slår ut den lagliga trafiken tappar både arbetstillfällen och skatteintäkter. Det är en utveckling som ingen rimligen önskar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det minskade antalet trafikpoliser på våra vägar utgör ett problem? Avser statsrådet att ta några initiativ för att öka antalet trafikpoliser på våra vägar?
ip · H210727 · 2015-06-30 00:00:00 — Interpellation 2014/15:727 Infrastrukturministerns syn på analys rörande flygplats av (M) till Statsrådet (S) valde regeringen att tillsätta en förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser. hade en riksdagsmajoritet lämnat ett tillkännagivande till regeringen om att man inte ville ha en förhandlingsperson för en nedläggning av och att man ville ha kvar flygplatsen. Regeringen har fått hård kritik för sin hantering av denna fråga och den har bland annat kallats ett konstitutionellt övergrepp. Den utnämnde utredaren, , konstaterade följande under ett seminarium hos : ”Jag kan inte se att staten skulle fatta ett beslut om att stänga , alltså att (, egen anmärkning) avbryta avtalet och betala för att kliva ur det, det känns rätt osannolikt.” Rimligen borde utredaren vara mycket insatt i sakfrågan och ha goda belägg för detta uttalande. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet utredaren analys, där han konstaterar att det är osannolikt att skulle kunna stängas utan att försämra tillgängligheten i vårt land?
ip · H210728 · 2015-07-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:728 Autonoma fordon på svenska vägar av (M) till Statsrådet (S) Den tekniska utvecklingen går framåt med stormsteg, och vi har många skäl att vara tacksamma för det. På flera områden innebär det dock nya utmaningar, såsom hur regler, förordningar och lagstiftning måste förändras så att vi alla kan ta del av teknikutvecklingens frukter. Ett sådant område är utvecklingen av helt autonoma fordon, som kör på våra vägar men inte kräver att en förare håller i ratten, reglerar farten eller gör andra saker för att styra bilen. Allt som kommer att krävas är att ange slutdestination och eventuella stopp längs vägen och sedan vänta på att bilen automatiskt kör dig dit du ska. Det är många företag runt om i världen som arbetar med att ta fram och saluföra denna teknik, och vissa av dem har till och med kunnat påvisa en förväntad minskning av antalet bilolyckor. Detta tekniksprång ställer självklart nya krav på svensk och europeisk lagstiftning, så att vi inte stoppar denna fantastiska utveckling med gamla och föråldrade regler. Jag vill därför fråga statsrådet : Hur ställer sig statsrådet och regeringen till att tillåta autonoma fordon på svenska vägar? Vad har regeringen gjort och vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att skapa en modernare trafiklagstiftning och modernare trafikförordningar, som möjliggör för autonoma fordon att färdas på svenska vägar? Vilka kontakter med kollegor i och företrädare för Europeiska unionen har statsrådet haft i frågan om autonoma fordon? Vilka åtgärder inom ramen för det europeiska samarbetet avser statsrådet att vidta för att möjliggöra för autonoma fordon att färdas på våra vägar?
ip · H210729 · 2015-07-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:729 Kommunala trådlösa nätverk av (M) till Statsrådet (MP) har fler och fler kommuner visat intresse för att med skattepengar sätta upp så kallade wifi-nätverk i sina städer för att tillhandahålla gratis internet till medborgarna. Detta är förenat med en rad risker vad gäller it-säkerhet och marknadens funktionssätt. En person som ansluter sig till ett nätverk som är eller förefaller vara ett allmänt wifi-nät utsätter sin överförda data för risken att snappas upp av obehöriga. På ett okrypterat trådlöst nätverk är det ingen konst för vem som helst med en dator att se all trafik som sker i realtid och läsa direkt på skärmen vad grannen på bussen är inne på för hemsidor, vad som står i de mejl man läser eller vad man skriver på Facebook till sin käresta. Med lite teknisk kunskap kan man med begränsade medel ta sig förbi även vanliga krypteringar av trådlösa nätverk. Om kommuner börjar erbjuda gratis wifi-uppkopplingar uppstår även oönskade effekter på marknaden. Det blir inte längre intressant för telekomföretag att bygga ut ny infrastruktur för 4G, 5G, 6G och så vidare där det finns ett skattesubventionerat wifi-nät. Teknikutvecklingen kommer därför att hämmas för vanliga telekomkunder, och i förlängningen kan vi få en situation där vi har bättre uppkoppling i ytterstadsområden och på landsbygden än vi har i innerstaden i våra stora städer. För många på landsbygden och i förorter kan det säkert låta bra fram tills att man inser att man har fått vara med och betala för innerstadens wifi genom skattsedeln. Även utbyggnaden av täckning och kapacitet i landsbygdsområden kan påverkas negativt. Det beror på att mobiloperatörernas intjäningsförmåga i tätorterna – som utgör grunden för utbyggnaden såväl i tätorten som på landsbygden – reduceras när de tvingas konkurrera med skattesubventionerade gratistjänster. Om kommersiella operatörer inte ges möjlighet att konkurrera på lika villkor i tätorterna minskar deras förmåga att bygga infrastruktur för mobiltelefoni och mobilt bredband inte bara i tätorterna, utan sannolikt än mer på landsbygden. En sådan utveckling skulle gå stick i stäv med de av beslutade it-politiska målen om att de elektroniska kommunikationerna i första hand ska tillhandahållas genom en väl fungerande marknad och att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Mot bakgrund av bland annat ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att förhindra den utveckling mot en snedvriden konkurrens som beskrivs i interpellationen? Hur avser statsrådet att komma tillrätta med de risker som kommunala wifi-nät innebär?
ip · H210730 · 2015-07-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:730 Minskningen av antalet anmälningar och prövningar av arbetsskador av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Enligt en rapport som har tagit fram har antalet arbetsskadeanmälningar och arbetsskadeprövningar minskat . Till viss del kan detta härledas till att den fysiska arbetsmiljön har blivit bättre, eftersom det till exempel finns arbetsredskap som bidrar till minskade belastningsskador. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till socialförsäkringsministern: Avser socialförsäkringsministern att ge i uppdrag att utreda orsaken till att antalet arbetsskadeanmälningar och arbetsskadeprövningar minskar?
ip · H210731 · 2015-07-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:731 Psykisk ohälsa och sjukskrivningar inom kontaktyrken av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Vi ser dessvärre en oroande ökning av psykisk ohälsa. Antalet sjukskrivningar ökar markant efter med minskade sjukskrivningstal. Det är framför allt inom yrken där man träffar och arbetar mycket med människor, så kallade kontaktyrken, som ökningen är stor. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till socialförsäkringsministern: Den psykiska arbetsrelaterade ohälsan ökar i kontaktyrken, där offentlig sektor är överrepresenterad. Vad avser ministern göra för att komma till rätta med denna oroande ökning?
ip · H210732 · 2015-07-08 00:00:00 — Interpellation 2014/15:732 Regeringens cykelstrategi och politik för att främja cykeln som transportmedel av (M) till Statsrådet (S) Cykeln utgör en viktig del av vårt samlade transportsystem. Cykeln förbättrar framkomligheten i trafiktäta miljöer och är det mest miljövänliga sättet att transportera sig på. En ökad övergång från bil till cykel skulle även gynna bilisterna, då trängseln och köerna i trafiken skulle minska. Efter initiativ från alliansregeringen infördes cykelpolitiken som ett eget budgetområde under den förra mandatperioden. lämnade två tillkännagivanden om cykelpolitiken till regeringen. Det första innebar att regeringen bör återkomma till med en nationell cykelstrategi. I arbetet med att ta fram en sådan strategi ska regeringen bland annat beakta vad trafikutskottet har anfört om vikten av en sammanhängande cykelinfrastruktur och att cykeln bör betraktas som ett eget transportsätt. I det andra tillkännagivandet framfördes att regeringen bör redogöra för regeländringar för att främja cykeltrafik i städer. I ljuset av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer regeringen att överlämna den nationella cykelstrategin till ? Kan statsrådet redogöra för vad den nationella cykelstrategin kommer att innehålla? Vilka initiativ, i form av lagändringar, är statsrådet berett att vidta för att främja cykeltrafik i städer i enlighet med tillkännagivande?
ip · H210733 · 2015-07-08 00:00:00 — Interpellation 2014/15:733 Vinsterna med en östlig förbindelse i av (M) till Statsrådet (S) Trafikleden Östlig förbindelse i är tänkt att sträcka sig från Ropsten i norr till i söder. Vägsträckan har planerats och förbindelsen skulle förbättra både miljö och trafiksäkerhet samt bidra till fler jobb och ökad tillväxt. Östlig förbindelse är den sista biten som saknas för att färdigställa ringleden runt . är drabbad av ett stort trafiktryck och miljökvalitetsnormer överskrids redan. Den täta trafiken genom staden innebär att även kollektivtrafiken har svårt att ta sig fram. är starkaste tillväxtmotor med en daglig befolkningsökning på två fulla . Förstärkningar av vägnätet är en direkt nödvändighet för att upprätthålla god tillgänglighet och hög konkurrenskraft. Att minska den tid resenärer behöver sitta fast i bilköer är en vinst för både den enskilde och för samhället i stort, då miljöpåverkan reduceras. öppnades i upp för trafik. uppger att den tunga trafiken enbart på har minskat . Biltrafiken har minskat med mellan . Undersökningar tyder på att en östlig förbindelse skulle avlasta innerstaden på liknande sätt på andra håll och öka framkomligheten. En Demoskopundersökning som har gjorts på uppdrag av visar även att sju av tio stockholmare är positiva till en östlig förbindelse. Med anledning av höstens stopp av Förbifart och utredningen om att avveckla finns det dock fortfarande anledning till oro. Stoppet kostade skattebetarna . Statsrådet blev sedermera prickad av konstitutionsutskott för sin hantering av detta ärende. Ett enigt konstitutionsutskott ansåg att regeringens hantering av frågan inte var förenlig med budgetlagen. I ljuset av detta känner vi i Alliansen en tydlig oro för hur regeringen hanterar viktiga infrastrukturella projekt. beslutade en riksdagsmajoritet att fortsätta att utreda Östlig förbindelse i enlighet med det beslut alliansregeringen fattade förra mandatperioden, då alliansregeringen avsatte för att utreda projektet. De två regeringspartierna, Socialdemokraterna och , valde dock att reservera sig mot beslutet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet verka för att alliansregeringens utredning av en östlig förbindelse ska fortlöpa i sin nuvarande form? Tänker statsrådet verka för att regeringen ska lämna förslag om att bygga Östlig förbindelse och därmed slutföra ringleden runt ?