ip · H210509 · 2015-04-15 00:00:00 — Interpellation 2014/15:509 och av (SD) till Försvarsminister (S) valde 2007 att frånsäga sig sina åtaganden vad avser , och har klargjort att man inte avser att förnya detta avtal. Således finns det inga formella hinder för och Nato att rusta upp i i högre takt – med ännu högre spänningar som följd, vilket i skenet av den redan upptrappade stämning ter sig oroväckande. Signalvärdet i vägran att skriva under detta tydliggör den nya ordning som råder i vårt direkta närområde. Följande är saxat ur Försvarsberedningens rapport i samverkan Försvarsberedningens omvärldsanalys (Ds 2007:46) : ”Nedrustningsavtal och andra kontrollregimer är betydelsefulla förtroendeskapande medel för säkerhet. Genom avtal kan transparens och förutsägbarhet mellan länder uppnås. har genom (Treaty on Conventional Armed Forces in Europe) kombinerat begränsningar av mängden tung materiel med informationsutbyte och inspektioner. Avtalet innehåller en särskild flankregel av särskild betydelse för , då den reglerar den ryska militära närvaron i vårt närområde. 1999 skrevs ett anpassat avtal, som ännu inte har ratificerats av alla parter. är centralt för europeisk säkerhet, inklusive för och . Det är därför viktigt att det inte försätts ur spel genom unilateralt agerande och att avtalet ratificeras.” Följaktligen bekräftas vikten av detta avtal i Försvarsberedningens rapport. Däremot försvann denna skrivelse slutrapport, detta eftersom sade upp avtalet 2007, och 2008 överföll med följden att alla blev ”tagna på sängen”. Försvaret är i behov av minst 4 miljarder för att uppnå ett absolut minimum av försvarsförmåga 2020. Försvaret efterfrågar dessa ekonomiska resurser för att uppnå en försvarsförmåga som skulle vara uppnådd , trots de otillräckliga resurser som tilldelades. Jag har följande fråga till försvarsministern: Kommer försvaret att garanteras de ekonomiska resurser de efterfrågar och behöver för att uppnå ett minimum av förmåga? har frågat mig om försvaret kommer att garanteras de ekonomiska resurser de efterfrågar och behöver för att uppnå ett minimum av förmåga. Regeringen har lämnat över ett förslag till om en ny inriktning för försvaret . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Den enskilt viktigaste målsättningen under den kommande är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och den samlade operativa förmågan i totalförsvaret. Det handlar då om kompetens och förmåga att klara fredstida uppgifter och uppgifter vid höjd beredskap och krig. Försvaret ska kunna användas i fred, i kris och i krig. Försvarsberedningen redovisade i sin - Starkare försvar för en osäker tid flera prioriterade områden för förmågeutvecklingen och föreslog mot den bakgrunden tillförsel av medel till Försvarsmaktens förbandsverksamhet och materielanskaffning. Regeringen ser i ljuset av det försämrade säkerhetspolitiska läget och utvecklingen av den operativa förmågan som Försvarsmakten redovisat ett behov av att ytterligare förstärka försvarsekonomin, vilket redovisas i vårt förslag till . Med dessa ekonomiska tillskott stärks det svenska försvaret under den kommande inriktningsperioden. När tillträdde som försvarsminister upplevde många av oss försvarsvänner att det skönjdes ett ljus i tunneln. tillträdde en försvarsminister vars höga tonläge i opposition talade för att det kanske skulle bli en försvarsvänlig politik till skillnad från den politik som har förts av tidigare socialdemokratiska regeringar och den borgerliga regering vi drogs med under åtta års tid. Försvarsministern talade när han tillträdde också om att sluta att hymla om sakernas tillstånd. Det tycker jag var beundransvärt. Han menade att det är viktigt att vi talar om hur saker och ting faktiskt föreligger, utan omsvep. Det finns positiva delar i det beslut som har presenterats. , till exempel, verkar på väg att återmilitariseras, om än i för liten skala och dessutom . Viktiga komponenter såsom luftvärn och annat saknas också. Det som också är positivt är att Försvarsmakten för en gångs skull inte används som en budgetregulator. Man tillskjuter i stället resurser, vilket är trevligt med hänsyn till att vi under har nedrustat det svenska försvaret. Där någonstans slutar däremot det positiva. Om försvaret ska kunna öka sin förmåga duger det inte med lappa-och-laga-beslut som det här. Framför allt måste Försvarsmaktens krav på investeringar av minimikaraktär godtas. av nedrustning har som sagt rustat ned försvaret till mer eller mindre oigenkännlighet jämfört med vad det var. Jag vill lyfta upp som ett exempel på hur Försvarsberedningen har hanterat svenska folkets säkerhet. Försvarsberedningen lyfte fram som en viktig aspekt som skulle påverka eventuella försvarsbeslut. När inte ville skriva under en förnyelse av detta tog Försvarsberedningen för enkelhetens skull bort denna skrivelse. Den typen av strutsbeteende skrämmer åtminstone mig när det gäller försvarspolitiken. Jag upplever att det inte finns någon vilja att ta de hot som tornar upp sig på allvar. Medan vissa anslag i stadsbudgeten tillåts skena, utan några som helst åtgärder och utan att någon höjer på ögonbrynen, prioriterar man fortfarande ned svenska folkets säkerhet. Det finner jag ytterst allvarligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Försvarsmaktens krav på 16 miljarder var ett minimum. Regeringen och dess borgerliga allierade valde att leverera enbart hälften. Det som Försvarsmakten krävde resurser för var det ökända enveckasförsvaret. När detta underfinansieras en gång till och när man bara tillskjuter av minimikravet plus att man lägger till vissa extrakostnader som inte fanns med - till exempel att man ska återmilitarisera vilket inte är gratis - landar vi i något som liknar ett tredagarsförsvar. Och det är under förutsättning att en eventuell angripare angriper på en plats; då kan vi alltså försvara oss i . Jag undrar om försvarsministern är nöjd med att man fortsätter att underfinansiera försvaret. Jag undrar om försvarsministern är nöjd med att man tillskjuter enbart av det som var ett minimikrav från Försvarsmakten. Och absolut viktigast: Är det bra att vi nu går från att skapa en basplatta för ett enveckasförsvar, vilket var minimikravet, till att i stället finansiera en basplatta för ett tredagarsförsvar? Det är många saker av intresse som tas upp i resonemang. Jag vill först reda ut synen på underfinansiering. När Försvarsmakten lade fram sitt förslag hade underfinansieringar i Försvarsmaktens drift retts ut i det förslaget. Det som redovisades i Försvarsmaktens förslag var en ambitionsnivå i förhållande till den ekonomi som de hade att tillgå och är alltså finansierat. Man kan inte säga att det som finns är underfinansierat. Däremot ligger det en framtida underfinansieringsproblematik på materielsidan. Där har vi stora utmaningar. Och det är egentligen inget parti som har en bra lösning på de problemen eftersom det är oerhört omfattande materielprojekt. Det är en ny ubåt, det är tio nya stridsflygplan, det är lång räckvidd och precisionsbekämpningsförmåga, det är stridsfordon, det är fast telenät och det är sensorkedjan. En lång rad sådana saker måste vi nu skapa en strategi för. Därför kommer vi att tillsätta en utredare som ska titta på det och lägga en grund för regeringens framtida ställningstagande, och som nästa försvarsberedning kan ha som inriktning. Det handlar alltså om miljarders miljarder. Man har uraktlåtit att hantera frågan . Och måste vi på något vis orka ta tag i det här. Därför tror jag att det här är rätt infallsvinkel. Det har fallit bort en del projekt ur listan som Försvarsmakten hade presenterat. Man måste också skilja på två saker. Försvarsberedningsförslag är inte detsamma som inriktningsproposition. Det är två skilda saker. En inriktningsproposition är ett regeringsförslag. Och den uppgörelse som finns har till viss del prioriterat andra saker än det som Försvarsmakten förde upp, bland annat just stridsgruppen på med ett intervall på kanske 230-270 soldater. Det har tillförts i sammanhanget som en befinner oss i. Allt som vi har gjort - vi angriper först basplattan i försvaret med en lång rad investeringar i ammunition, i pansarvärnsförmåga, i personlig utrustning, i nya granatkastare, i skydd av flygbaser, i spridning av flygdivisioner och så vidare - är sätt att täcka håligheter som har uppkommit . Vi har också prioriterat ubåtsjaktsförmågan, och vi har prioriterat . Vi går även in med satsningar som innebär att vi går från ett defensivt cyberförsvar till ett aktivt cyberförsvar. Det är många saker som görs i sammanhanget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Naturligtvis kan man fundera på om vi ska önska oss mer. Det är ett ständigt pågående arbete. Och har vi en försvarsgrupp som ska värdera och följa upp det konkreta utfallet av överenskommelsen och kontinuerligt diskutera framtiden, hur det här är i förhållande till omvärldsläget. Jag kan lova att Försvarsmakten, med det paket som vi nu har presenterat, kommer att ha ett mycket omfattande arbete framför sig för att fullfölja det som förmodligen kommer att bekräfta i ett beslut. Dessutom det en utredning med i det här med uppdrag att titta på bland annat den norska och danska modellen när det gäller personalförsörjning. Man tittar alltså på en modell som innehåller både professionella soldater och ett komplement i form av värnplikt. Jag tackar försvarsministern för svaret. Jag får väl ge försvarsministern beröm eftersom jag hade förväntat mig mer hymmel än det var. Det är bra att vi talar klarspråk just när det gäller materielsidan. Jag vet att det är skillnad på försvarsberedning och försvarsbeslut. Det som jag belyste var som Försvarsberedningen behandlade där de valde att ta bort vissa skrivelser. Det är det som jag menar med strutsbeteende. Försvarsministern säger att det inte finns något parti som vill göra de satsningar som krävs för att lösa det här. Men det finns ett parti som gör det. Och det är vårt parti, . I stället för era 10,2 miljarder har vi lagt förslag på 41 miljarder för att tillskjuta de resurser som krävs för att jobba utöver basplattan och få ett existensförsvar i stället för ett enveckasförsvar. Vårt långsiktiga mål är att försöka nå upp till en försvarsförmåga, mätt i bnp, på 2-2 ½ procent. Om man tittar på hur det ser ut just nu - och det har FOI diskuterat - ser det ut som att försvar kommer att tilldelas av bnp. Mätt i bnp kommer vi alltså att prioritera ned försvaret. Jag förstår att det inte är lätt för försvarsministern att få sin vilja igenom. Jag tror inte att det förslag som kom var helt och hållet i enlighet med försvarsministerns vilja. Det kan inte vara lätt att sitta i en regering tillsammans med ett parti som fram till ville ha ett försvar som gick ut på att man skulle krama ihjäl fienderna när de landsteg, alltså ett försvar som inte finns över huvud taget. Det är intressant att värnplikten tas upp och att en utredning nu ska titta på den danska och norska modellen. Vi har redan haft värnplikt och värnpliktiga som anställts i förband när man har åkt utomlands. Den utredningen bör alltså inte ta särskilt , utan det handlar väl mer om att konstatera hur vi ska göra för att övergå till ett sådant system, som är bättre och billigare. har det varit överläggningar om en inriktningsproposition, och i den talar man bland annat om kraftsamling. Jag undrar hur man ska kunna kraftsamla två brigader i från olika delar av landet utan att ha ett luftvärn som kan skydda eventuella transporter. På har vi stridsvagnar som står i ett plåtskjul. Det plåtskjulet kan skjutas bort med en enda välriktad kryssningsrobot, och sedan har vi inget stridsvagnskompani kvar på . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Att öka förmågan innebär inte att man lappar och lagar och skickar över några hundra man till . Man måste, som försvarsministern talade om tidigare, ha en helhetssyn. Och om man inte kan försvara med luftvärn och inte har tillräckligt med förband på kommer man inte heller att kunna försvara . Då är det bara plakatpolitik. Jag skulle vilja fråga försvarsministern: det inte bättre att försöka sträcka ut handen och samarbeta med partier som faktiskt vill finansiera försvaret så pass mycket att vi går från det enveckasförsvar som det pratas om till ett existensförsvar likt det som vi hade tidigare? När det gäller och annat som har hänt blundar jag inte för något av detta. Jag kan bara konstatera att situationen är mer komplicerad och värre än bara ett uppsagt som inte fungerar. Det sker faktiskt en annektering av . Det är en väpnad konflikt i där man försöker att lösa upp ett land inifrån. Det finns en press på de baltiska staterna. Verksamheten i ökar. För sedan var det en rysk övning i . Det är alltså mycket som sker. Det som fungerar vid de internationella avtalen är de så kallade Open Skies-flygningarna. Men internationella avtal har tonats ned väldigt mycket, och det är också någonting som är i relation med hur omvärldsläget har förändrats. Det är också en bekräftelse på att den europeiska säkerhetsordningen har rubbats. När det gäller synen på och hur ska försvaras är det klart att luftvärn naturligtvis har en central roll i det sammanhanget. Det som sägs i överenskommelsen är att inom ramen för övningsverksamheten bör det vara frekvent med övningar som har koppling till luftvärnssidan. Det är en sak som vi markerar. När vi diskuterar helhetssyn ska man inte underskatta den roll som flygvapnet och stridsflyget i form av JAS kan ha. Man ska inte heller underskatta de resurser som marinen har. Gripen ingår ju också i svenskt luftförsvar, det måste man betänka. I finns det en bas och det finns också en baseringsmöjlighet på . När det gäller luftvärnet ligger det i det paket som vi har lagt fram en förnyelse och uppgradering av luftvärnet. Det kommer att bli en bättre kvalitet på det framtida luftvärnet, och det finns alltså med i investeringsplanen. När det gäller pengar tror jag att den utredning som vi nu ska genomföra blir väldigt viktig för att man ska kunna ha tydlig prioritering och för att det ska vara väl genomtänkt var pengarna läggs. Det rör sig om stora investeringar för skolflygplan, stridsfordonspark, transportflyg, minröjningsfartyg, fast telenät, sjömålsrobot. Här är både ubåtar och nya JAS-plan inblandade. Det är alltså jätteutmaningar. Jag har inte sett något parti som här har presenterat en genomtänkt strategi där man har gjort en avvägning mellan alla balanser, prioriteringar och de ekonomiska konsekvenser som krävs för att klara detta. Dessutom får man lägga till alla de utmaningar som finns på den sidan, till exempel på korvettsidan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tror att även om lägger upp en massa pengar på bordet till en finansiering som jag inte tror på i praktiken måste även ert parti gå igenom hur ni ska kunna göra detta på ett seriöst sätt. Vi kommer nog alla att ha nytta av att en sådan här utredning genomförs. Jag vill komplettera det som jag tidigare sa. Vi inför också en ny personalkategori, GSS/P - det finns också med i överenskommelse - som en plikt. Där ska sjömän, soldater och befäl som inte är anställda placeras. Det är också kopplat till det beslut som regeringen fattade . Man kan då krigsförbandsöva före detta värnpliktiga som finns i organisationen. Vi etablerar där en bas för ett nytt system. Jag vill börja med att bemöta detta med seriositet på den ekonomiska sidan. Jag föreslår att försvarsministern läser igenom våra skuggbudgetar lite mer noggrant och tar reda på lite mer källfakta. Då kommer han att se att det finns en hög grad av seriositet i våra förslag. Dessutom tror jag inte att en regering som pratar om att överge överskottsmålet ska prata om seriositet i riksdag. Det är totalt ansvarslöst, men det är ju inte ekonomi som vi ska tala om, utan nu ska vi tala om försvar. Historiskt har alltid legat efter vid större historiska skeenden. Inför var det nedrustning i . Inför var det också nedrustning. befinner vi oss i någonting som skulle kunna vara ett förstadium till något mycket allvarligare. Ändå fortsätter man att underfinansiera försvaret, trots att det behövs mer pengar. Man uppnår inte ens en miniminivå. Den organisation som vår försvarsminister nu pratar om är det ökända enveckasförsvaret. hade vi ett heltäckande försvar som kunde försvara hela landet. pratar vi om att underfinansiera ett enveckasförsvar som ska kunna försvara en plats i i . Vi måste se våra satsningar i förhållande till en potentiell angripare. När våra satsningar går i otakt tappar vi i förmåga . När det gäller närskydd av flygbaserna är det ett faktum att vi ska minska antalet stridsflyg. När det då ska moderniseras är detta underfinansierat. Man tar inte hotet på allvar. Det är i linje med den försvarspolitik som vi har sett från alla partier här i utom vårt - tyvärr. Att ständigt ligga i otakt med omvärlden är det nog inte bara som gör. Det kan vi nog se i en lång rad länder. Man kan naturligtvis beklaga att det är på det sättet. Men jag har bara att utgå från realiteter, och realiteten är att jag börjar utifrån dagens situation. För mig betyder underfinansiering att man inte har pengar till de åtaganden som man gör. De åtaganden som ingår i förslagen har vi pengar till. Däremot har vi inte pengar till hela materielbiten. Därför ska den strategin ingå i utredningen. Ett enveckasförsvar är ett av många scenarier som man jobbar med inom ramen för Försvarsmakten. Är det så att det blir en konflikt - och det är vad Försvarsberedningen har utgått ifrån - berör det ju flera länder och inte enbart . En mängd länder kommer i så fall att dras in. Det är nog inte så enkelt som att bra säga att försvaret räcker . Det finns många dimensioner i eventuella konflikter och det finns många scenarier som man kan jobba utifrån. Det som nog är genomgående för scenariotänkandet är att det oftast blir fel när det faller ut i praktiken. Kanske Krimexemplet kan vara en påminnelse om det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När man ska ta fram en strategi är det, som har sagts här, en helhet både med förmåga i och med djupa internationella samarbeten inom partnerskapet med Nato, inom och inom det svensk-finska samarbetet där vi nu har flyttat fram positionerna. Du nämnde skyddet av flygplatsbaserna. Försvarsmakten får av de pengar som man har begärt på detta område, och då kan man flytta fram positionerna rätt så rejält. Överläggningen var härmed avslutad.