· H210475 · 2015-04-17 18:09:57 — har frågat mig vilka förslag regeringen har för att vända utvecklingen och därmed minska studieavhoppen, öka genomströmningen och se till att fler går ut gymnasiet med fullständiga och kompletta betyg samt när dessa förslag i så fall kommer att sjösättas. Jag vill till att börja med framhålla att regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Alla ungdomar behöver gå en utbildning som förbereder dem för arbetslivet och för livet som vuxen. Att ha slutfört en gymnasial utbildning är ett kvitto på att man har utvecklat förmågor som är viktiga både i arbetslivet och för vidare studier. Reformen av gymnasieskolan 2011 innebar flera viktiga förändringar. Genomströmningen är dock i princip oförändrad för den första kull elever som gick ut gymnasiet enligt den reformerade gymnasieskolan: I likhet med tidigare elevkullar var det av eleverna som inte fullföljde gymnasieskolan med gymnasieexamen eller studiebevis studier. Det är allvarligt att den låga genomströmningen inte har utvecklats mer positivt. Därför har regeringen beslutat att tillsätta en utredning som ska analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och därmed få de kunskaper som behövs såväl i arbetslivet som för fortsatta studier (dir. 2015:31). Utredaren ska bland annat kartlägga den målgrupp som inte går vidare till en gymnasieutbildning liksom den målgrupp som inte fullföljer en sådan utbildning. Utredaren ska också se över bestämmelserna om stödåtgärder i gymnasieskolan och, om det finns behov, föreslå förändringar inom detta område. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi vet att ungdomar utan gymnasial utbildning möter stora svårigheter på arbetsmarknaden. Samhället och skolan behöver därför ta ett större ansvar för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Utredaren ska redovisa uppdraget . Tredje vice talmannen meddelade att , som framställt interpellationen, var förhindrad att delta i debatten. Å vägnar tackar jag statsrådet så mycket för svaret. Jag hade förväntat mig att höra om ambitioner, fokus och flera förslag, men det blev inte så mycket av det. Vårt gemensamma mål är att den viktiga gymnasieskolan ska bli ett bra avstamp för alla elever för ett bra liv och yrkesliv och i många fall fortsatta studier. är det av en årskull som inte lyckas få en gymnasieexamen. Det kostar samhället mycket pengar - ungefär 15-20 miljoner per individ under ett liv. Om man till det lägger att en del av dessa individer hamnar i kriminalitet blir summan betydligt högre. Ett annat problem är naturligtvis att dessa misslyckanden har blivit stigmatiserande och att man blir besviken som vuxen. Man får en stämpel på sig av samhället, vännerna och omgivningen. Ett obligatoriskt gymnasium eller ett tvång att läsa in högskolebehörighet hjälper inte dessa elever. Introduktionen till gymnasieskolan måste förbättras så att man hittar bra vägar för alla elever. Bättre förberedda elever från årskurs 9 är en självklarhet, liksom bättre elevstöd och mer välinformerade som kan handleda och vägleda eleverna. Dagens programgymnasium med kurser kan slå ganska hårt. Det är inget tillåtande system. Det finns anledning för oss i Alliansen att vara självkritiska och fundera över det. Vi kanske behöver göra justeringar av programgymnasiet för att dämpa stressen och minska utslagningen om det är så att det kursbaserade gymnasiet har haft den effekten. Även gymnasieskolans samarbete med arbetslivet måste stärkas. Lärlingsutbildningar och den typen av anställningar måste byggas ut. Det kanske kan bli en form av gymnasieexamen för de elever som är extremt skoltrötta och hellre skaffar sig sina kunskaper och kompetenser på en arbetsplats än genom att sitta i en skolbänk. Där kan vi lära oss mycket av och . Regeringen måste också se till att få med arbetsmarknadens parter på tåget. Alliansregeringen inledde resan, och jag hoppas att ni kan fortsätta den. På flera orter i landet har det införts en speciell typ av gymnasieskolor, som gymnasium i . Där söker man aktivt upp elever som har hoppat av eller planerar att och förväntas hoppa av. Man uppvisar mycket goda resultat genom att man reagerar när elever börjar ha otillåten frånvaro för att hjälpa dem tillbaka innan de väljer att lämna gymnasiet och för att få till nöjda elever. Jag kan rekommendera statsrådet ett besök om hon inte redan har varit där. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi har en ny gymnasieskola på plats, en ny lärarutbildning och karriärtjänster som förhoppningsvis kan leda till att stärka lärarkollegiet och bidra till att höja statusen så att vi får fler duktiga lärare. Men vi måste göra mer för att se till att alla klarar sin gymnasiegång, kanske genom att skapa ett ännu mer flexibelt gymnasium som kan ge alla elever möjligheter att få kunskap och kompetens att skapa sig ett självständigt liv och få en inkomst. Jag tycker att det är trevligt att nämner gymnasium i . Jag var faktiskt där och fick ta del av deras konstruktiva verksamhet. Jag kunde verkligen se hur de lyfter eleverna och ser till att de kan klara av sin skolgång. Det är precis den sortens verksamheter som utredningen som jag har tillsatt ska titta på för att se hur vi kan få den sortens effekter över hela landet. Det är alldeles för många elever som lämnar skolan utan att fullfölja sin skolgång, och det måste vi sätta stopp för. De elever som inte klarar av gymnasieskolan löper dubbelt så stor risk att hamna i arbetslöshet, och det är vårt gemensamma ansvar att se till att detta inte sker. Regeringen jobbar med en palett av reformer som vi vill sjösätta för att få ordning på den allvarliga skolsituation som vi har framför oss. Det allra viktigaste handlar om tidiga insatser, att se till att de barn som just nu är minst får lära sig att läsa, skriva och räkna ordentligt från början så att de kan klara sin skolgång på ett bra sätt. Men vi måste såklart också ta fasta på de generationer som är inne i skolan just . Där handlar det exempelvis om investeringar i lärarna så att de får de förutsättningar de behöver för att se varje elev. Det handlar också om att jämna ut de stora klyftorna i fråga om skolkvalitet som finns runt om i landet. Det kan vara betingat av socioekonomi. Det kan på samma sätt vara betingat av regionala klyftor. Det är skillnad på att gå i en skola i en större kommun som är mer välmående och att göra det på en mindre ort som kanske inte har samma resurser eller ekonomiska muskler. Vi som regering måste ta ansvar för att man ska ha tillgång till en bra skola oavsett var i landet man bor. Jag tror nog att vi har påbörjat en resa i rätt riktning, men det kommer självfallet att krävas mycket arbete. Jag hoppas att vi tillsammans ska kunna enas om vägen framåt för att ta ansvar för det mycket allvarliga läge som vi befinner oss i. Jag kan rekommendera en annan sak. Jag vet inte om statsrådet har hört talas om Plug In. Även det är en framgångsfaktor när det gäller att fånga in elever som visar de första tecknen på skoltrötthet. De kanske börjar släppa skolan och funderar på att hoppa av. Då försöker man kartlägga vad det är som gör att de här eleverna mår dåligt och vad det är de tycker är jobbigt för att se om de behöver byta spår eller gå ut som lärlingar och jobba mer praktiskt. Man försöker fånga upp varje enskild elev för att se till att de kommer tillbaka och klarar av gymnasiet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Hela diskussionen om tvång och obligatorium att gå i gymnasiet och läsa in högskolebehörighet tycker jag är att börja i fel ände. Det viktiga är ju att vi ska motivera, stödja och fånga upp eleverna. Vi ska hitta vägar för varje enskild elev att bli självförsörjande i stället för att tvinga dem att stöpas i en och samma form. Det pratas om en utredning. Jag kan tycka att det är synd att den här regeringen inte hade pratat ihop sig innan den tillträdde. Då hade ni kanske haft konkreta förslag. är det elever som slås ut och inte får gymnasieexamen. Det är viktigt att det här arbetet kommer igång snabbt. Jag kan tycka att statsrådet visar viss fördomsfullhet mot mindre orter. Det finns ganska många exempel även på små orter runt om i landet där man lyckats vända skolresultaten tack vare att man tar tag i ett arbete och har höga förväntningar på alla elever. En bra skola är inte beroende av om det är en stor eller liten kommun. Men det finns absolut ett problem i att kvaliteten är olika i olika skolor. Låt mig framhålla att jag på intet sätt tror att mindre orter inte vill klara av sitt uppdrag på ett bra sätt. Många mindre orter klarar av sitt uppdrag på ett väldigt bra sätt. Däremot har fått försämrade möjligheter att leverera den kvalitet som vi alla eftersträvar. I mångt och mycket beror detta på den ekonomiska politik som den gamla borgerliga regeringen förde, då man såg till att exempelvis storstadskommuner premierades i skattesystemet, vilket mindre orter blev lidande av. Jag tycker att de borgerliga representanterna bör rannsaka sig själva inför detta innan de börjar mena att vi på något sätt är fördomsfulla gentemot de mindre orterna i vårt land. Vi tror på en jämlik och likvärdig skola där alla elever ska få en bra skolgång. Vi tycker att det är väldigt synd att vi har haft en utveckling som gått i precis motsatt riktning. Vi har många reformer som vi nu tänker sjösätta. Det gäller till exempel investeringar i lärarnas förutsättningar och läraryrkets status, bland annat genom höjda lärarlöner. Jag tackar för interpellationen och diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad.