ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310280 · 2015-12-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:280 framtida arbete och inriktning av (M) till Statsrådet (S) fick jag, via medierna, kännedom om att regeringen har omplacerat generaldirektören för . Via regeringens hemsida fick jag även reda på att generalsekreteraren för Forum Syd tilldelats uppdraget som tillförordnad generaldirektör för . Detta trots att en ställföreträdande generaldirektör, som enligt gängse praxis ska bli tillförordnad generaldirektör till dess att en ny ordinarie generaldirektör har utsetts, redan finns hos myndigheten. Jag har som ledamot av insynsråd inte fått besked om att regeringen haft för avsikt att byta myndighetens generaldirektör. Inte heller har jag uppfattat att regeringen har haft för avsikt att ändra myndighetens inriktning, utan snarare fått intrycket av att det funnits ett brett stöd för den hos både tidigare och nuvarande regering. Bytet av generaldirektör har genomförts hastigt och oväntat. Processen framstår därför som märklig och behöver förklaras närmare, särskilt eftersom regeringen frångår gängse praxis för tillsättande av generaldirektörer. Det är uppenbart att man inom samarbetsregeringen haft olika ingångsvärden i många frågor. Det är tydligt i regeringens arbete i flera olika processer som har insyn i. Risken med en koalitionsregering i vilken de ingående partierna inte kommer överens, är att en kultur av politiskt köpslående får fotfäste. Det skulle i värsta fall kunna leda till att utnämnandet av generaldirektörer baseras på annat än goda meriter. Om tillsättningen av generaldirektörer politiseras har regeringen slagit in på fel väg. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad är statsrådets och regeringens skäl för att så hastigt byta ut generaldirektör? Varför har en tillförordnad generaldirektör utifrån tillsatts, i stället för att tillförordna den ställföreträdande generaldirektör som redan finns på plats, till dess att en ordinarie generaldirektör kunnat tillsättas? Vilken syn har statsrådet och regeringen på framtida arbete och inriktning?
ip · H310281 · 2015-12-15 00:00:00 — Interpellation 2015/16:281 Ett svensk-finländskt försvarsförbund av (L) till Försvarsminister (S) Så sent som skrev försvarsministern följande på : ”Regeringens linje om som militärt alliansfritt land ligger dock fast. Den kommer, i enlighet med regeringsförklaringen, inte att rubbas.” tillsatte en utredning vars uppdrag är att ”analysera förutsättningarna enligt regeringsformen för att, under förutsättning att nödvändiga politiska beslut fattas, med militära resurser agera gemensamt med annan stat för att möta ett väpnat angrepp mot någon av staterna samt för att hindra kränkningar av någon av staternas territorium i fred och under krig mellan främmande stater”. I bakgrunden till direktiven nämns det svensk-finländska samarbetet . Regeringen understryker, liksom i inriktningspropositionen, att samarbetet innebär ”en möjlighet till gemensamt agerande, men inte några utfästelser”. Efter ensidiga solidaritetsförklaring mot EU:s medlemsstater och övriga länder i , det fördjupade partnerskapet med Nato och betoningen av den vikt lägger vid sina bilaterala samarbeten samt Nordefco framstår vår säkerhetspolitiska linje som alltmer svårtolkad. En option om, men inte skyldighet till, att i händelse av krig medverka till försvaret av innebär heller ingen ökad klarhet härom. Regeringen berömmer sig av att nuvarande säkerhetspolitiska kurs är stabil. Man framhåller att den utveckling av politiken som regeringen gör kräver ”en känsla och insikt om historien, och förmåga att värdera effekten av varje nytt steg som tas”. Med respekt för regeringens kompetens på området kan de motstridiga signaler som skickas också konsumera säkerhetspolitiska handlingsfrihet. Jag vill därför fråga försvarsministern om han och regeringen är beredda att medverka till ett svensk-finländskt försvarsförbund som ges stadga genom en föregående folkomröstning.
ip · H310282 · 2015-12-16 00:00:00 — Interpellation 2015/16:282 Organisationsöversyn av (V) till Försvarsminister (S) Under har verksamheter inom Försvarsmakten flyttats, omstrukturerats och ibland flyttats tillbaka i en säkert ganska svåröverskådlig process. Det kan ibland få till följd att organisationen ter sig milt sagt svåröverskådlig, ologisk och svårarbetad. Låt mig ta garnison som exempel. På garnison arbetar ca 700 personer inom Försvarsmakten plus 150–200 personer civilt. Personalen är fördelade enligt följande och leds från olika håll i landet. Försvarsmedicinskt centrum – leds från Käringberget i . Amfibieregementet – leds från . De förband som produktionsleds från Amf 1 i är 17:e bevakningsbåtskompaniet (17 BevBkomp) och 132:a säkerhetskompaniet sjö (132 Säkkomp ). 132 Säkkomp leds vid insats av säkerhetsbataljonen (produktionsleds från Livgardet (LG) från ). 4:e sjöstridsflottiljen – leds från . Den del av 4:e sjöstridsflottiljen som är på (Skredsvik) är 44:e röjdykardivisionen. lägger de ett fartyg och har ett förråd i , som dock inte fungerar som garnisonsledning för Skredsvik, utan denna finns på marinbasen i . (P 4) – leds från . Försvarshälsan på garnisonen tillhör P 4. Likaså samverkanssektionen ur Militärregion väst (MR V). Chefen för P 4 är även chef för V. Försvarsmaktens telenät- och markteleförband (under ombildning till FMTIS) – leds från . Marinbasen – leds från . I finns tre delar som leds från marinbasen: 1:a sjöinfokompaniet, det vill säga sjöcentralen som ansvarar för havsområdet till Sandhammaren, 2:a örlogshamn , det vill säga den hamn som finns på garnisonen, och 3:e skärgårdsskjutfältet, det vill säga öarna , Stora Stårholmen, , Lilla Rävholmen och Stora Rävholmen med omgivande vatten. Försvarsmaktens logistik – leds från . – huvudkontor i , lokalkontor i . Till detta kommer den civila verksamheten som – förutom – består av , Sjö- och flygräddningscentralen (JRCC) som ansvarar för all sjö- och flygräddning i , Totalförsvarets rekryteringsmyndighet samt Hav- och vattenmyndigheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Givet att detta inte anses som en optimal organisation – anser försvarsministern att det finns skäl att initiera en bred översyn av ovanstående exemplifierade ledningsstrukturer inom Försvarsmakten?
ip · H310283 · 2015-12-16 00:00:00 — Interpellation 2015/16:283 Genomförande av förslag av (C) till Statsrådet (MP) ”Vi uppmuntrar regeringen att fullfölja förslag enligt tidplan. Det är ett viktigt steg i riktning mot en socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar utveckling i hela , som gör oss starkare rustade för att möta den globala konkurrensen!” Så skrev ledande politiska företrädare för 16 regioner – från i söder till i norr – i en debattartikel i , . Regionföreträdarna konstaterar att förslagen dels skulle underlätta byggandet av fler bostäder där vi ser tillväxt och inflyttning , dels skulle leda till en bättre fysisk planering som binder samman befintliga bostadsområden, kommuner och regioner och därmed bidra till tillväxt och utveckling i hela landet. Att sådana åtgärder brådskar behöver knappast någon påminnas om i dagens läge. befolkning väntas växa med 1 miljon personer . Det var alliansregeringen som tillsatte . Utredningen hade uppdraget att föreslå regelförändringar för att bättre tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktigt hållbar utveckling i alla delar av landet. Den parlamentariskt sammansatta utredningen presenterade sina förslag i enighet. Förslagen har remissbehandlats och remissinstanserna är överlag mycket positiva till reformerna. föreslagna tidsplan är ett ikraftträdande . I remissvaren framhåller flera remissinstanser att det är viktigt att denna tidsplan hålls. Men enligt ännu så länge obekräftade signaler från kan arbetet med införandet av reformer komma att läggas på is, i väntan på ytterligare en utredning. Det handlar i så fall om den så kallade , som den rödgröna regeringen har tillsatt. Utredningen ska presentera förslag på en ny indelning av län och landsting . Om den fortsatta beredningen av förslag läggs på is ända så innebär det att reformerna försenas kraftigt. Det vore olyckligt. föreslog åtgärder i blocköverskridande enighet. saknar motsvarande parlamentariska bredd. Den är tillsatt av regeringen med direktiv som bygger på den tidigare förslag – en utredning vars förslag alliansregeringen till stora delar valde att inte genomföra. Det är ett gott skäl att inte låta den nya utredningen fördröja arbetet med att ta vidare de redan utredda och remissbehandlade förslagen. Ett annat gott skäl att genomföra förslag är att de är relevanta oberoende av slutsatser. Ett bättre samarbete mellan kommuner, regioner och staten kring planering av bostäder och infrastruktur är viktigt, detta faktum är inte beroende av var regionernas gränser går. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet verka för att förslag, som presenterats i blocköverskridande enighet och förordats av remissinstanser och ledande regionpolitiker runt om i landet, genomförs enligt föreslagen tidsplan? Eller är statsrådet berett att fördröja genomförandet i avvaktan på slutsatser?
ip · H310284 · 2015-12-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:284 Regeringens utredning om offentlig upphandling och villkor enligt kollektivavtal av (M) till Statsrådet (S) kom Utredningen om upphandling och villkor enligt kollektivavtal med sitt delbetänkande (SOU 2015:78). I utredningens kommittédirektiv angavs att utredningen ”ska analysera hur uttryckliga krav på villkor enligt kollektivavtal kan föras in i de tre nya kommande upphandlingslagarna om offentlig upphandling, upphandling inom försörjningssektorerna och upphandling av koncessioner”. I enlighet med uppdraget har utredningen nu i sitt betänkande bland annat lämnat förslag om att upphandlande myndigheter ska kräva att arbete som utförs i offentlig upphandling ska utföras med skäliga anställningsvillkor. Det innebär i praktiken – vilket uttryckligen anges i betänkandet – att upphandlande myndigheter ska ange lön, semester och arbetstid som villkor i kontrakt i offentlig upphandling. Enligt lagförslaget ska dessa villkor alltid ställas om det finns risk för oskäliga arbetsvillkor, bland annat med hänvisning till den bransch det gäller. Utredningens förslag är nu ute på remiss och flera instanser är skeptiska. De problem som pekas ut är bland annat rättsliga, vilket riskerar att skapa problem vid implementeringen av eventuellt ny lagstiftning. Det är nämligen oförenligt med likabehandlingsprincipen att det kan förekomma olika kontraktsvillkor för olika konkurrerande anbudsgivare i samma upphandling, ett förhållande som har sitt ursprung i att svenska arbetsgivare föreslås kunna omfattas av mer långtgående krav än utstationerande arbetsgivare, vilket strider mot . Det påpekas också från flera håll att kraven innebär en ökad administrativ börda för företagen. Detta kan leda till ett minskat intresse, särskilt för små företag, att över huvud taget delta i upphandlingar, oavsett om dessa lever upp till villkoren eller inte. Dessutom framgår inte tydligt vilka kriterier som ska gälla för att en bransch ska anses vara en riskbransch. Anmärkningsvärt med hur förslaget är utformat är konsekvenserna för den svenska modellen. Det ansvar kring villkoren på arbetsmarknaden som historiskt varit parternas sak att förhandla om förs här in i svensk lagstiftning på ett sätt som bryter med den traditionen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Hur avser statsrådet att gå vidare med lagförslaget givet de invändningar som flera av remissinstanserna gett uttryck för? Hur ska man jobba för att förbättra små företags möjligheter att delta i offentlig upphandling när ytterligare administrativa krav läggs på dessa? Hur ser statsrådet på de betydande avsteg från den svenska modellen som lagförslaget i praktiken innebär?
ip · H310285 · 2015-12-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:285 Regeringens råd för digitalisering av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen tillsatte ett råd för digitalisering av det offentliga , ett initiativ som kan innebära viktiga framsteg för den offentliga förvaltningen. Statsrådet ska vara ordförande för rådet vilket förhoppningsvis även ger erforderlig tyngd till rådets arbete. I rådet ingår även en rad generaldirektörer från viktiga statliga verk och även mycket väl valda representanter från kommunsektorn vilket är mycket glädjande. Vikten av en fortsatt modernisering av hur det offentliga arbetar är avgörande för att uppnå högre effektivitet i myndighetsarbetet men även bättre service till medborgarna. För att detta ska vara möjligt krävs att de initiativ som regeringen tar för att uppnå detta har tillräcklig kraft och att tillsatta ansvariga har tillräckliga befogenheter att agera. Det nu tillsatta rådet är ett lovvärt initiativ som rätt hanterat kan innebära stora framsteg. För att man ska få utväxling på rådets arbete krävs dock att man har befogenhet att besluta, driva och agera, inte bara samverka. Det finns många myndigheter, kommuner och andra aktörer som inte får plats i det aktuella rådet och som inte får anses vara bundna av samråd som sker där. Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga statsrådet : Vad anser statsrådet vore ett önskat utfall av det nytillsatta rådets arbete? Vilka befogenheter kommer regeringens råd för digitalisering av det offentliga att ha? På vilket sätt kan rådet agera för digitalisering av det offentliga utöver de initiativ rådsledamöterna själva tar inom sina respektive myndigheter och kommuner?
ip · H310286 · 2015-12-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:286 Bedömning i skolan av (S) till Utbildningsminister (MP) En skola utan bedömning är helt omöjlig. Verktygen för lärares bedömning är många, vissa av dem reglerade i lag och förordning, andra mer upp till den enskilda skolan eller att begagna. Bedömning kan ta sig olika uttryck och sker med olika syften. Två huvudfokus på bedömning förtjänar att nämnas här. Det första, som brukar benämnas formativ bedömning, handlar om att utifrån det en elev presterat vägleda eleven i hur hen ska ta nästa steg mot målet, att komma fram till vad som ska hända snarare än att summera det som hände i går. Det andra, som brukar benämnas summativ bedömning, handlar om att bedöma hur mycket en elev kan . Det utgör en summering av de kunskaper en elev lyckats visa , samlade kunskaper eller kunskaper i någon mer avgränsad del. Exempel på summativa bedömningsformer är provresultat och betyg. De summativa bedömningsformerna har satt prägel på skoldebatten . Vi har omarbetat betygssystemet, infört tidigare betyg, infört fler nationella ämnesprov, gjort vissa ämnesprov valfria för skolenheterna, infört obligatoriska bedömningsstöd och delvis ersatt de skriftliga omdömena (som, rätt utformade, är formativa) med betyg. Vissa av de åtgärder som här radats upp är genomförda i syfte att minska lärarnas administrativa börda, och det är givetvis ett vällovligt initiativ. I fortsättningen behöver verksamhetens, lärarens och elevens behov av bedömning som verktyg för utveckling, både av den enskilda elevens kunskaper och av verksamhetens kvalitet, sättas i fokus. Ett alltför ensidigt statligt fokus på summativa bedömningsformer ger tydliga signaler till verksamheterna, professionen och eleverna. Verksamheters resultat, kvalitet och likvärdighet mäts i betygs- och ämnesprovsresultat. Elevernas motivation bygger i andra hälft alltför ofta på att uppnå ett visst betyg i stället för på den stimulans det kan innebära att lära sig nya saker. Lärare lägger mycket tid på att betygsätta elevers kunskaper enligt komplicerade mallar och matriser, och skolledare och huvudmän ägnar sig åt att analysera siffror, ordna bedömningskurser och betygsseminarier. Att summera elevers kunskaper och resultat kan vara ett bra sätt att, enkelt uttryckt, konkretisera hur bra det går både för eleven, skolenheten och skolhuvudmannen. kan summativ bedömning, som mått på en individs kunskapsutveckling och en verksamhets kvalitet vara såväl generaliserande och rättsosäkra som stigmatiserande. Vilka bedömningsverktyg anser utbildningsminister att skolorna och deras personal behöver för att på ett effektivt och nyanserat sätt arbeta med elevers kunskapsutveckling och verksamhetens kvalitet? Vad kan utbildningsministern göra för att skapa förutsättningar för en bedömningspraktik som på bästa sätt stöder elevers och verksamheters utveckling?
ip · H310287 · 2015-12-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:287 De pågående förhandlingarna kring framtid av (M) till Utrikesminister (S) Den politiska utvecklingen kring de framtida förhållandena på har gått in i ett avgörande skede. Såväl territoriella som äganderättsliga frågor står på agendan. engagemang i den cypriotiska frågan är långvarigt, inte minst genom det svenska bidraget till fredsoperationen Unficyp, och många svenskar har en stark känsla för denna utdragna konflikt. Det är angeläget att visar stöd för den pågående processen och med kraft engagerar sig för att EU ska lämna bidrag till bland annat att de frågor som rör EU-acquins tillämpning på ett återförenat cypriotiskt territorium kan lösas på ett konstruktivt sätt. Genom att ge såväl republiken som republiken stöd till att fortsätta och avsluta de förhandlingar som pågår kan kanske slutet skönjas på en mycket svår och komplicerad konflikt. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesministern: Hur bedömer utrikesministern att förhandlingarna fortskrider? Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att bidra till att de pågående förhandlingarna resulterar i konkreta framsteg?
ip · H310288 · 2015-12-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:288 Effekter av att fasa ut sysselsättningsfasen utan alternativa lösningar av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Under föregående mandatperiod har vi ofta och mycket hört ledande socialdemokrater säga att man har en bättre lösning för personer inom sysselsättningsfasen. Det var därtill ett vallöfte från den nuvarande regeringen att man direkt efter valet skulle fasa ut sysselsättningsfasen. gick, likaså våren, och – – har ännu ingenting hänt. har jag träffat ett antal sociala företag. De flesta av dessa jobbar med personer inom sysselsättningsfasen. Jag mötte en stor oro hos dessa viktiga aktörer, som sysselsätter ca 9 000 personer, inte sällan personer som har stått mycket långt från arbetsmarknaden på grund av psykisk ohälsa och/eller missbruksproblematik. Deras oro handlar om osäkerhet: Vad kommer att hända med oss nu när regeringen ska ta bort sysselsättningsfasen? Och när regeringen försämrar och , där många sociala företag utför många tjänster, hur kommer det att gå för oss då? Detta lyfte jag i en debatt med arbetsmarknadsministern . Ministern lovade då att ingen behövde känna oro, och hon försäkrade att människor inom sysselsättningsfasen skulle få arbete och utbildning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : – Vad konkret har skett på området sedan debatten ? Vad är det för jobb och utbildning som dessa personer kommer att få? – Kvarstår ministerns svar om att de sociala företagen inte ska känna oro? Och vad är i så fall ministerns besked till alla de företag som har påbörjat en avveckling av sina verksamheter?
ip · H310290 · 2015-12-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:290 Förstörande av en av de bästa integrationsmotorer som funnits av (M) till Finansminister (S) Sju av tio svenskar vill behålla eller höja taket för RUT-avdraget, och är positiva till hushållsnära tjänster. Regeringen och allianspartierna har gjort upp om att avdraget ska omfatta fler tjänster, för att snabbt skapa jobb för de flyktingar som söker skydd i . Företagen i RUT-branschen är en effektiv integrationsmotor och är fantastiska på att anställa dem som står allra längst ifrån arbetsmarknaden. Inom många RUT-företag är merparten utrikes födda, och branschen är ofta deras väg in på arbetsmarknaden. Trots det planerar regeringen att sänka taket i RUT-avdraget till hälften . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: – Hur motiverar ministern denna försämring av RUT-avdraget, som har varit en av de bästa integrationsmotorer som funnits? – Vad är beskeden till alla dem som riskerar sina jobb i och med att regeringen försämrar RUT-avdraget? – När kan vi förvänta oss ett färdigt förslag utifrån överenskommelsen om att RUT-avdraget ska omfatta fler tjänster?
ip · H310291 · 2015-12-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:291 Överstatligt beslutsfattande i med parlamentarisk förankring av (L) till Utrikesminister (S) När deltar i överstatligt beslutsfattande inom EU finns ett tydligt parlamentariskt inflytande genom . Någon förhandling eller något beslutsfattande får ej ske utan att de svenska ståndpunkterna i förväg förankrats i nämnden. kandiderar för säte i . är det enda organet med tydlig global överhöghet i frågor som rör fred och säkerhet. Till exempel skulle ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott på samma sätt som kunna ge ett starkt folkligt mandat för den svenska representationen i säkerhetsrådet. Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att överstatligt beslutsfattande i ska ha samma tydliga parlamentariska förankring som sådant beslutsfattande inom EU?
ip · H310292 · 2015-12-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:292 Alternativ till sysselsättningsfasen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Att rusta och stötta långtidsarbetslösa tillbaka till arbete är en av arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter. Och det råder bred enighet kring att det finns människor med ett stort behov av stöd. Alla människor behövs, och alla måste få en chans att komma in på arbetsmarknaden. Att regeringen tar bort sysselsättningsfasen skulle i sig inte vara något fel – om man kunde erbjuda ett bättre alternativ. Men de extratjänster och den utbildning som regeringen vill ersätta sysselsättningsfasen med är inget alternativ för många av dem som befinner sig i sysselsättningsfasen, menar , som efterlyser fler verktyg. varnar kommuner och landsting för att de kan få svårt att få fram de 20 000 extratjänster som regeringen planerat för. Så frågan är hur regeringen har planerat att lösa detta. Undersökningar från Arbetsförmedlingen har visat att nio av tio av dem som haft en sysselsättningsplats varit helt eller delvis nöjda med den. Det visar att allt inte är så nattsvart som många velat göra gällande. Jag välkomnar givetvis ett verktyg som, oavsett vad det heter, är mer effektivt när det gäller att få tillbaka långtidsarbetslösa i arbete. Men ännu har inget sådant presenterats. Det som oroar mig är att många riskerar att kastas ut i en passiv arbetslöshet. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Hur avser arbetsmarknadsministern att se till att de som är inskrivna i sysselsättningsfasen erbjuds ett meningsfullt alternativ?