ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210577 · 2015-05-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:577 En reformerad planprocess för ökat bostadsbyggande av (M) till Statsrådet (MP) Människor ska kunna flytta till jobb och studier. Dagens bostadsbrist i våra storstäder samt på tillväxt- och studieorter är därför ett av de större hindren för möjligheter till jobb och tillväxt framöver. Alliansregeringen sjösatte en rad reformer i regeringsställning i syfte att förenkla och underlätta för ett ökat bostadsbyggande. Glädjande nog ser vi nu resultatet av Alliansens målmedvetna arbete och bostadsbyggandet ligger just nu på rekordnivåer. producerades det nästan 40 000 bostäder i och prognoserna kommande år pekar också uppåt. Trots det kan vi inte luta oss tillbaka, utan ännu mer måste göras för att vi ska lyckas bygga bort bostadsbristen. För att kunna öka och snabba på bostadsbyggandet ytterligare måste vi därför våga vända på alla stenar. Vi behöver komma till rätta med den ineffektiva planprocessen som allt fler pekar ut som ett av huvudproblemen för svenskt bostadsbyggande. Vägen från idé till byggstart är kantad av hinder och det är inte ovanligt att en planprocess sträcker sig över sex till med ökade kostnader som följd, något som framför allt drabbar små exploatörer. Alliansregeringen lade en bra grund med omfattande reformer och lösningen framåt handlar om att fullfölja arbetet med de regelförenklingar som vi påbörjade för att det ska gå snabbare att sätta spaden i marken och börja bygga. Ett stort antal ändringar i för en enklare och effektivare planprocess som till exempel begränsat krav på detaljplaner tillsammans med kortare handläggningstider, minskade möjligheter till överklaganden och ändrade bullerregler är några av de åtgärder som måste till för att vi ska kunna underlätta och snabba upp bostadsbyggandet ytterligare. Mina frågor till statsrådet är därför: Vilka konkreta åtgärder och regelförenklingar har statsrådet vidtagit för att komma till rätta med dagens ineffektiva och tidsödande planprocess? Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta framöver för att förenkla och snabba upp planarbetet?
ip · H210578 · 2015-05-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:578 Trängselskatt för utländska fordon av (SD) till Finansminister (S) När trängselskatten infördes var det bara svenskregistrerade fordon som var betalningsskyldiga, vilket naturligtvis känns mycket orättvist då alla fordon får betala i andra länder som har liknande system. Glädjande besked kom när också utlandsregistrerade fordon ska innefattas av den kostnad som de svenskregistrerade fordonen har. började det registreras. har det varit 914 724 passager gjorda av utländska fordon i och det motsvarar av den totala passagevolymen. När det gäller betalningsbenägenheten är det utländska fordonsägare som påförts tilläggsavgift för trängselskattspassager enbart för . Av totalt 442 601 trängselskattebeslut för januari i är 10 986 trängselskattebeslut skickade till utländska fordonsägare och 2 063 av dessa har fått beslut om tilläggsavgift. Hur tänker ministern agera i de fall utländska fordonsägare inte betalar sina avgifter men fortsätter passera betalstationerna? Hur stor andel av de utländska fordonsägarna har betalt sina fakturor?
ip · H210579 · 2015-05-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:579 Kontrollstation för koldioxidskatten avseende jord- och skogsbruket av (SD) till Statsrådet (S) Landsbygdsministern kallade innan han kom till makten förra regeringens jordbrukspolitik för ”en katastrof för landet”. Han pekade då på att många jobb hade försvunnit och att importerade en stor andel av sina livsmedel. Diesel som förbrukas i jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner har en nedsatt koldioxidskatt. Alliansregeringen genomförde en minskad nedsättning av koldioxidskatten från per liter till per liter för och till per liter för . Den rödgröna regeringen fortsatte på den inplanerade vägen och genomförde den sista sänkningen av återbetalningen till per liter för , nu med Alliansens tysta medgivande. Det angavs också att skulle vara en kontrollstation för dieselbeskattningen. I regeringens proposition 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik kan man läsa följande. ”Det föreligger på åtminstone kort och medellång sikt en måttligsubstitutionsmöjlighet från fossila till icke-fossila bränslen när det gäller arbetsmaskiner. Jord- och skogsbruket bedöms ha begränsade möjligheter att kompensera för skattehöjningen, dvs. att övervältra de ökande kostnaderna på köpare i nästa led.” I regeringens vårbudget föreslås att energiskatten på bensin höjs med per liter, samt att energiskatten på dieselbränsle höjs med per liter. De gröna näringarna kompenseras för dieselskattehöjningen genom att den nuvarande lättnaden från koldioxidskatten utökas med per liter till . En förändring som förväntas träda i kraft . bönder är med all säkerhet tacksamma för att skatten inte höjdes ytterligare. Men med tanke på den utsatta situationen för svenskt jordbruk räcker det inte bara med status quo. Det står alldeles klart att en ökad återbetalning av dieselskatten är en av de åtgärder som krävs för att stärka jord- och skogsbrukets konkurrenskraft. Landsbygdsministern har i ett flertal debatter och intervjuer konstaterat att i energiöverenskommelsen ingår en översyn, en så kallad kontrollstation, av dieselskatten och utryckt att frågan ska ”tittas på”. Så mina frågor till statsrådet är därför: Kommer statsrådet att verka för att det kommer att ske en översyn, en så kallad kontrollstation, av dieselbeskattningen för jord- och skogsbruket ? Anser statsrådet rent principiellt att dieselskatten för jord- och skogsbruket bör likna våra europeiska grannländers, just i den avsikten att förstärka det svenska jord- och skogsbrukets konkurrenskraft?
ip · H210581 · 2015-05-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:581 Regionala skattekontor av (M) till Finansminister (S) Socialdemokraterna menade i opposition att alliansregeringen inte hade någon regionalpolitisk helhetssyn när flyttade regionala skattekontor från exempelvis och . Socialdemokraterna framförde i opposition även att alliansregeringen såg till att de statliga myndigheterna gick i spetsen för regional utarmning. Vid en tillbakablick blir det dock tydligt att utflyttning av statliga myndigheter, och därmed jobb, från landsbygden har pågått under en mycket under många sittande regeringar. Det verkar som om det oavsett regering varit staten som gått i täten för att lämna mindre kommuner till förmån för större. ser vi att återigen planerar att flytta skattekontor från landsbygden till större städer. Det blir tydligt att Socialdemokraterna inte var trovärdiga i sin kritik. För regeringen har inte vidtagit några kännbara åtgärder i frågan trots drygt i regeringsställning. Det enda som står att finna är en halvhjärtad viljeyttring av statsrådet om att låta Statskontoret få utreda frågan. Men direktiven till Statskontoret dröjer. Vi kommer enligt uppgift att få vänta ända tills på redovisning av utredningen, i den fråga som för mindre än var så viktig för Socialdemokraterna att avsaknaden av åtgärder innebar avsaknad av regionalpolitisk helhetssyn. Menade Socialdemokraterna allvar med sin kritik i opposition och med den kommande utredningen vore det enda rätta att samtliga planerade flyttar av regionala skattekontor pausas i avvaktan på utredningens resultat. Jag vill därför fråga finansminister : Anser inte finansministern att det vore rimligt att även flytten av skattekontoren i och pausas såsom nu aviserat att man gör med den planerade flytten av skattekontoren i , , , , , , , och ? Genom vilka initiativ avser finansministern att garantera en god service med hög tillgänglighet från sida för alla medborgare i hela landet?
ip · H210584 · 2015-05-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:584 Åtgärder för näringslivet i av (M) till Närings- och innovationsminister (S) har tio reaktorer, och om två av dem ska stängas kommer det att leda till påfrestningar på energisystemet, men det leder även till att väldigt många arbetstillfällen försvinner i . är den största privata arbetsgivaren i . Utöver det är det ca 1 000 årsentreprenörer verksamma på . Dessa påverkas naturligtvis negativt av en stängning av två reaktorer. Utöver det kommer det att slå mot stora delar av det lokala näringslivet. Sammantaget är jag övertygad om att detta beslut kommer att slå mot jobben, tillväxten och industrin. Vi kan bara beklaga beslut om att stänga . Därför undrar jag nu: Vad avser närings- och innovationsministern och regeringen att vidta för åtgärder för att beslutet inte ska slå mot företagen i och ?
ip · H210587 · 2015-05-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:587 Åtgärder för svagpresterande skolor av (M) till Utbildningsminister (MP) I ska alla elever få samma förutsättningar att nå kunskapsmålen och ingen ska lämnas utanför. Så ser det tyvärr inte ut . I har skolan varit uppe för en politisk diskussion men trots det ser vi ingen vändning i sikte. I SKL:s öppna jämförelser hamnar kommun på plats 239 av 290 i den sammanvägda rankningen. Men än värre är att skolor har tvingats stänga på grund av allvarliga ordningsproblem. En sådan skola var i i . I uppstod så allvarliga ordningsproblem att tvingades att stänga skolan. efter rapporterar medierna att man fortfarande inte ser några förbättringar i : lärare saknas, personal byts ut, obehöriga vikarier är standard på en del lektioner och konflikter och slagsmål är en del av skolans vardag. Situationen är nu så allvarlig och aktualiserar frågan om en ökad befogenhet för staten att gripa in där skolhuvudmannen uppenbart inte klarar av att vända utvecklingen. Nya har exempelvis föreslagit att Skolinspektionen ska få ett nytt uppdrag att genomföra sina granskningar av skolor utifrån elevernas resultat. Granskningarna ska bli tydligare och följa en betygsskala och ska vara kopplade till ett särskilt ”kunskapskontrakt” där tillsammans med skola och kommun skräddarsyr åtgärdsprogram för att förhindra att skolor dras med dåliga resultat år . Om detta inte ger resultat vill Nya att den sista utvägen ska vara att Skolinspektionen får mandat att ta över svagpresterande skolor. Oordning, hot och våld skapar inte en miljö för lärande och kunskapsinhämtning och i värsta fall, vilket vi har sett tidigare exempel på, kan oroligheterna sprida sig vidare. Det kan vare sig Nya eller samhället acceptera. Det är därför av största vikt att vi får lösningar på plats som säkerställer att skolan är en trygg plats där eleverna får samma förutsättningar att nå kunskapsmålen. Jag vill därför ställa följande fråga till utbildningsminister : Hur avser utbildningsministern att gå vidare och snabbt få på plats lösningar som gör att stat, kommun och skola kan samarbeta för att säkerställa att skolor med allvarliga ordningsproblem och återkommande kunskapsfall kommer på fötter och blir en trygg plats för lärande och kunskapsinhämtning?
ip · H210588 · 2015-05-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:588 Bensinskatten av (M) till Finansminister (S) Före valet lovade Socialdemokraterna uttryckligen att inte höja bensinskatten. Exempelvis sa i en ekonomidebatt : ”Det är jättedyrt att tanka bensin som det är, vi ser inget behov av att höja bensinskatten.” Bara efter valet kommer så beskedet – bensinskatten höjs kraftigt. Det handlar inte bara om en engångshöjning utan om en extra uppräkning av den årliga indexeringen, som kommer att medföra en kraftig höjning av bensinskatten . Detta är ett av regeringens tydliga vallöftesbrott - ett av många brutna vallöften. Att säga en sak före valet och göra tvärtom efter valet undergräver all tilltro till regeringen och politiken. Regeringens och finansministerns trovärdighet är närmast utraderad. Skattehöjningen saknar miljöeffekt helt och hållet, eftersom även skatten på biodrivmedel måste höjas lika mycket i enlighet med . Den enda effekten blir alltså en kraftig skattehöjning på alla transporter, vilket slår särskilt hårt mot landsbygden. Främsta anledningen till skattehöjningen lär vara finansministerns desperata jakt på pengar för att finansiera bidragshöjningar till främst dem som inte arbetar. Detta kommer alltså arbetspendlare på glesbygden att få betala, även den som investerat i en miljöbil. bilister är återigen regeringens kassako. När finansministern fått kritik för bensinskattehöjningen motiverar hon den med att oljepriset sjunkit dramatiskt sedan valet, varför det blivit mycket billigare att tanka. Detta är för det första en sanning med modifikation, eftersom en mycket stor del av bensinpriset utgörs av skatter och moms. Det sjunkande oljepriset har därför inte alls slagit igenom fullt ut på bensinpriset. Dessutom har oljepriset nu börjat stiga igen och bensinen kostar återigen runt per liter. Visserligen en bit från tidigare toppnivåer, men trenden är stigande. Min fråga till finansministern är: Kan ministern här och lova att sänka bensinskatten igen om oljepriset ökar till tidigare nivåer?
ip · H210589 · 2015-05-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:589 Regeringens straffbeskattning av unga anställda av (M) till Finansminister (S) aviserade regeringen en rad skattehöjningar. Det är skatter som kommer att slå hårt mot alltifrån småsparare till människor bosatta på landsbygden. Som om det inte vore nog avser regeringen att även höja skatten på arbete genom fördubblad arbetsgivaravgift för unga. Det första jobbet är oerhört viktigt. Det ger ungdomar egen försörjning och en arbetsgemenskap här och . Men är viktigt också därför att det finns ett tydligt samband mellan att tidigt etablera sig på arbetsmarknaden och att lyckas bättre i arbetslivet även . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga finansminister : Har finansministern gjort ställningstagandet att det skapas fler jobb för unga om man gör det dubbelt så dyrt för arbetsgivaren att anställda dem? Hur många jobb räknar finansministern med ska gå förlorade för unga människor som en effekt av regeringens skattehöjningar på arbete och företagande?
ip · H210591 · 2015-05-13 00:00:00 — Interpellation 2014/15:591 Finansiering av transportinfrastruktur av (C) till Statsrådet (S) Under Alliansens åtta regeringsår ökades satsningarna på transportinfrastruktur kraftigt. Då dubblerades till exempel satsningarna på järnvägens drift och underhåll jämfört med föregående socialdemokratiska regeringar, och infrastrukturanslaget ökade jämfört med planeringsperioden –2015, den senaste som en socialdemokratisk regering har presenterat. Den ekonomiska ambitionen innevarande planeringsperiod 2014–2025 uppgår till 522 miljarder. Därtill kommer 85 miljarder genom intäkter från trängselskatter, avgifter och bidrag. Sammantaget innebär det en kraftigt ökad ambitionsnivå jämfört med tidigare regeringars finansiering av infrastruktur. Planperioden –2015, innan Alliansen tillträdde, var dessutom underfinansierad med 60 miljarder; ambitionen bestod alltså delvis av luft och tomma löften. Alliansregeringen var då tvungen att finansiera upp det socialdemokratiska luftslottet och dessutom öka anslagen utan att lämna nya springnotor efter sig. Om vi blickar framåt kan vi konstatera att infrastrukturministerns uttryckta ambition att finansiera tillkommande transportinfrastruktur genom att införa en kilometerskatt tycks gå om intet eller i vart fall bli kraftigt försenad sedan denna skatt konstaterats vara för komplicerad att införa. Ett uteblivet införande eller i sämsta fall ett kraftigt försenat införande är till glädje för landet och för våra basnäringar. är det djupt oroande att landets regering alldeles uppenbart chansar och skjuter från höften i hur stora samhällsinvesteringar ska finansieras. De förväntade men sannolikt uteblivna intäkterna från kilometerskatten motsvarar ett hål på ca 4–som annars skulle ha satsats på viktiga infrastrukturprojekt. handlar det om 44–55 miljarder. ska regeringen lägga en infrastrukturproposition, som ska följas upp med ett beslut om nationell transportplan för åren framåt. Med anledning av detta har jag följande frågor till statsrådet : – Vilken ambitionsnivå, rent ekonomiskt, omfattar infrastrukturproposition, och hur avses den finansieras? – Vilka ytterligare infrastrukturobjekt, utöver redan nämnda Norrbotniabanan och höghastighetstågen, kan komma att påverkas av denna felbedömning av intäkter till kommande infrastruktursatsningar?
ip · H210592 · 2015-05-13 00:00:00 — Interpellation 2014/15:592 Effekterna av en centralistisk, exakt likartad modell för fiberutbyggnad på svensk landsbygd av (C) till Statsrådet (S) I kommer stora summor, både offentliga och privata, att satsas på en snabb och omfattande utbyggnad av bredband så att av företagen och hushållen ska ges möjlighet till . För att vi ska nå dit kommer EU-pengarna i landsbygdsprogrammet, och i vissa län också regionalfonden, att vara mycket viktiga. Men förutsättningarna är olika, och därför vill jag i denna interpellation visa på effekterna av det aviserade regelverket i . I har och Region gått samman i ett viktigt regionalt samarbete för att förbättra en bredbandstäckning som brister och som med stängningar av kommer att försämras ytterligare. Samarbetet sker inom ett gemensamt kansli, och alla länets kommuner är djupt involverade och kommer även de att gå in med stora pengar. Det färdiga programmet och den färdiga modellen bygger på en samordnad utbyggnadsplanering och ett sammanhängande upplägg för finansiering, allt grundat på omfattande analyser av nuläget och utbyggnadsmöjligheterna i länet. I , liksom i många fler län, har man med stor oro tagit del av nya regler för stöd till bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammet. Enligt dessa ska man per automatik utgå ifrån att en utbyggnad alltid kan ske på kommersiella grunder i alla orter med mer än 200 invånare (SCB:s tätortsdefinition), och stöd ska därför inte få utgå. Denna slutsats säger man sig kunna dra av en modell som PTS gjort och som av sedan omtolkats samt döpts om till en marknadsanalys. ”Marknadsanalysen” tar bland annat ingen som helst hänsyn till att det finns ett antal tätorter som saknar fiberanslutning men slår ändå fast att om det finns en första fastighet med fiber kommer en dynamisk utbyggnad att äga rum på kommersiell grund i alla tätorter. Hur detta ska ske när det inte finns fiber och därmed ingen första fastighet bortser man helt ifrån. På flera andra punkter kan visas att ”marknadsanalysen” inte håller när den ställs mot verkligheten, men ändå hävdar att den ska tillämpas fullt ut. För bland annat skulle detta innebära ett hårt slag mot utbyggnaden och möjligheten att nå på landsbygden. Mina frågor till statsrådet är: – Är statsrådet beredd att lyfta upp frågan om nya regler till diskussion och ge verket möjlighet att ompröva dessa så att de håller för verklighetens prövning? – Är statsrådet beredd att konstatera att en centralistisk, exakt likartad modell inte fungerar när förutsättningarna ser olika ut i landet? – Är statsrådet därför villig att arbeta för att det införs en rätt för regionerna att få göra undantag från regeln vid stödbeslut, om det finns särskilda skäl för det baserat på den regionala erfarenheten och kunskapen?
ip · H210593 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:593 Otryggheten för företagare av (M) till Finansminister (S) Regeringen har tidigare aviserat flera politiska förslag som försämrar för landets småföretagare i flera branscher. Höjda arbetsgivaravgifter för unga, begränsat ROT-avdrag, höjd bensinskatt och högre löneskatt för äldre är några av de reformer som påverkar småföretagare negativt. Vi kan med glädje konstatera att restaurangmomsen än så länge ligger kvar på den lägre nivån som Alliansen beslutade om. Men med tanke på flera svikna vallöften från regeringen vågar nu inte företagare lita på regeringen. Både och hävdade i valrörelsen att det var en dyr och ineffektiv reform och finansministern har dessutom sagt efter presentationen av regeringens vårproposition att hon tycker att de pengarna kan användas på bättre sätt. Det finns flera företagare, och många av dem som verkar i restaurangbranschen, som är oroliga för framtiden och vilka besked ifrån regeringen som man vågar lita på. Jag vet att det finns flera krögare som redan nu börjar spara in på investeringar, som börjat med neddragningar och som har slutat att anställa folk för att ta höjd inför en eventuell höjning av restaurangmomsen . Få besked och svikna vallöften gör företagare oroliga . Vi kan också se att otydligheten inte bara påverkar dagens företagare utan också de som vill starta påverkas. För hur ska man kunna planera och budgetera när man inte vet vilka spelregler som gäller? Min fråga till finansminister är: Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för att lugna de företagare som oroar sig för fler försämringar som slår mot ?
ip · H210594 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:594 De regionala skattekontoren av (M) till Statsrådet (S) Socialdemokraterna menade i opposition att alliansregeringen inte hade någon regionalpolitisk helhetssyn när flyttade regionala skattekontor från exempelvis och . Socialdemokraterna framförde i opposition även att alliansregeringen såg till att de statliga myndigheterna gick i spetsen för regional utarmning. Vid en tillbakablick blir det dock tydligt att utflytt av statliga myndigheter, och därmed jobb, från landsbygden har pågått under en mycket , under många sittande regeringar. Det verkar som om det oavsett regering varit staten som gått i täten för att lämna mindre kommuner till förmån för större. ser vi att återigen planerar att flytta skattekontor från landsbygden till större städer. Det blir därmed tydligt att Socialdemokraterna inte var trovärdiga i sin kritik. För regeringen har inte vidtagit några kännbara åtgärder i frågan trots över i regeringsställning. Det enda som står att finna är en halvhjärtad viljeyttring av statsrådet om att låta Statskontoret få utreda frågan. Men direktiven till Statskontoret dröjer. Vi kommer enligt uppgift att få vänta ända tills på redovisning av utredningen i den fråga som för mindre än var så viktig för Socialdemokraterna att avsaknaden av åtgärder innebar avsaknad av regionalpolitisk helhetssyn. Menade Socialdemokraterna allvar med sin kritik i opposition och med den kommande utredningen vore det enda rätta att samtliga planerade flyttar av regionala skattekontor, inklusive och , pausas i avvaktan på utredningens resultat. Jag vill därför fråga statsrådet : När kan vi vänta oss någon konkret åtgärd från statsrådet och regeringen för att säkerställa att de statliga myndigheterna inte går i spetsen för regional utarmning? Genom vilka initiativ avser statsrådet att garantera en god statlig service med hög tillgänglighet för alla medborgare i hela landet, till exempel från sida?
ip · H210595 · 2015-05-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:595 Momsen och de ideella secondhandbutikerna av (M) till Finansminister (S) I bedrivs ideella secondhandbutiker av organisationer som Röda Korset, Myrorna, Erikshjälpen och Hjärta till hjärta. Det finns över 500 butiker i som arbetar med återvinning och skänker hela överskottet till social eller humanitär välgörenhet. Dessa butiker genererar ett överskott på ca till bättre behövande i och utomlands. Det är ungefär 15 000 personer som arbetar frivilligt inom sektorn. Momsfrågan skapar oro för många och drabbar i slutändan samhällets absolut mest utsatta. Berörda organisationer har varit mycket oroliga . berättade finansministern att hon avser att lösa problemet med moms på secondhand . Finansministern har tidigare uttalat att hon inte vill ha pengarna som betalas in utan att det i stället handlar om att stödja den frivilliga sektorn. senast presenterade finansministern ett lagförslag om att ideella secondhandbutiker ska få slippa betala moms och att den ideella sektorn blir kompenserad med ett bidrag motsvarande momsinbetalningarna. Med anledning av ovanstående är min fråga till finansminister : Kan den ideella sektorn nu känna sig lugn med det nya lagförslaget eller finns det någon risk att det inte håller vid en prövning från och åter skapar oro hos människor som är verksamma i den ideella välgörenhetssektorn?