· H210196 · 2015-01-27 19:06:38 — har frågat mig vad som är regeringens gemensamma hållning till TTIP (Transatlantic Trade and Investment Partnership) och vilken linje regeringen kommer att driva i de kommande förhandlingarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Låt mig börja med att understryka att som ett exportorienterat land har stora intressen av att främja en fri och rättvis världshandel. Regeringen arbetar därför för att riva handelshinder samt för progressiva internationella handelsavtal. står vi upp för miljön, löntagarnas intressen samt människors och djurs hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Regeringen driver detta i samtliga handelsavtal, så även i förhandlingarna mellan och . I enlighet med regeringsförklaringen styr ett tydligt sysselsättningsmål den ekonomiska politiken, vilket inkluderar närings- och handelspolitiken. Vidare har regeringen satt ett tydligt mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU . Ett framtida transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap mellan och kommer att bidra till tillväxt och jobb i . Ett frihandelsavtal mellan och bör vara både djupt och omfattande samt täcka alla viktiga aspekter av handel och investeringar. Regeringens målsättning är att nå ett så ambitiöst resultat som möjligt för att stödja tillväxt och sysselsättning utan att möjligheten att stärka skyddet för miljön, löntagarnas intressen och människors och djurs hälsa försämras. Det är också de målsättningar som EU:s medlemsstater enhälligt har slagit fast i det förhandlingsmandat som ministerrådet gav till . Inför ministerrådets beslut var enig om att skulle rösta för mandatet. Jag tackar statsrådet för svaret. Jag hade dock hoppats på lite mer entusiasm och engagemang från statsrådets sida när det gäller detta väldigt viktiga avtal. Jag hoppas också att vi kan komma in i den här debatten på hur regeringen ser på läget i förhandlingarna, eftersom den åttonde förhandlingsrundan startar . För att söka mer information om vad ni i regeringen sammantaget har sagt om TTIP gick jag in på regeringens hemsida. Där fann jag lovande rubriker som "Vad är TTIP?" respektive "Varför TTIP?". Men min besvikelse blev desto större när respektive rubrik länkade till helt tomma sidor. Det hoppas jag inte är betecknande för hur regeringen ser på frihandelsavtalet, för "Vad är TTIP?" och "Varför TTIP?" är ju frågor som är helt avgörande när man ger sig in i en sådan här förhandling. Det som kallas TTIP - det är en engelsk förkortning - kommer, om vi når ända in i mål, att kunna skapa världens största regionala frihandelsområde. Målet är att få bort handelshinder för den transatlantiska handeln. För är avtalet mycket viktigt. utveckling och välstånd har gynnats av frihandelns landvinningar, och det gäller fortfarande. är en av våra viktigaste handelspartner. Det finns många olika beräkningar. Jag inser det svåra att göra simuleringar, men en simulering pekar på att ett ambitiöst och långtgående frihandels- och investeringsavtal skulle kunna öka export till och import från . Görs samma simulering för övriga EU-länder skulle såväl export som import öka . Också bnp skulle påverkas positivt. Därför vill vi se ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap mellan och . Ambitionen är att komma i mål . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är bra för hållbar tillväxt, sysselsättning och för styrka och vitalitet i den centrala transatlantiska länken. Det har som sagt betydelse för både handel och tillväxt. Det finns även säkerhetspolitiska delar i att knyta och EU närmare varandra. När frihandelsförhandlingarna mellan och EU inleddes hörde under alliansregeringen till de varmaste förespråkarna för att ro ett sådant här avtal i hamn, av de skäl som jag har nämnt. Det är extra viktigt i kärva, besvärliga ekonomiska tider att titta på vad vi kan göra för att stärka konkurrenskraften. Då finns också en risk att många länder tittar inåt och blir mer protektionistiska och börjar införa handelshinder för att kortsiktigt försöka skydda sina inhemska ekonomi. Vi vet dock att på lång sikt gynnas vi alla av frihandel. Jag ställde denna fråga därför att vi står inför den åttonde rundan, och jag känner att det finns lite osäkerheter i svaret. Det är bra att näringsministern håller med om vikten av ett avtal och dess betydelse för svenska företag och sysselsättningen. och Socialdemokraterna har haft en samsyn i detta, men sitter Socialdemokraterna i regering med och har stöd av . Är regeringen enig i synen på TTIP? Har regeringen en gemensam hållning? Jag beklagar om mitt engagemang inte syntes när jag läste upp svaret på interpellationen. Det är en viktig fråga för och den . Vi har sagt att TTIP-förhandlingen är en prioritet för och att 2015 är ett viktigt år. De förhandlingar som startar nu måste ta substantiella steg framåt, för annars kommer tidsplanerna inte att hålla. Det är också därför regeringen har agerat internationellt och gentemot för att sätta press på kommissionen att skicka en tydlig politisk signal om att det är viktigt för och många andra länder att förhandlingarna går i hamn. Vi samarbetar också bra med EU:s kommissionär på området, som har intresse av att ta politiskt ledarskap och att ro förhandlingarna i land. För oss råder det ingen tvekan om att det är ett viktigt avtal som betyder mycket för . Precis som interpellanten är jag en anhängare av frihandel - inte bara för att den skapar tillväxt och jobb i vårt land. Jag är övertygad om att den också ger positiva effekter på världsekonomin och för de länder som deltar i den. Den för även länder närmare varandra och bygger broar mellan länder och folk. Jag har sett många siffror på de positiva effekterna av TTIP för och . Som minister försöker jag dock använda siffrorna med ganska stor försiktighet. Jag vill inte att debatten hamnar i hur en undersökning som visar att det skulle gynna oss exakt gjordes, för då landar vi lätt i att hela debatten handlar om huruvida undersökningen gjordes på rätt sätt. Hälften av bnp består av export. av vår handel går till , så det är vår viktigaste hemmamarknad. Det hänger ihop med hur handlar med andra länder. Efter är den viktigaste marknaden för svensk export. Även investeringar och import är viktigt för svensk ekonomi. Detta hänger ihop, och därför är det en prioritet för regeringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer I de två tidigare interpellationsdebatter jag har haft om TTIP har jag redovisat regeringen uppfattning. Även i detta svar redovisar jag regeringens uppfattning. Jag skriver inte mina egna interpellationssvar, utan de gemensambereds. Jag har också varit i näringsutskottet och och föredragit våra positioner inför ministerrådsmöten och annat. Då har regeringen fått stöd från riksdag för sin hållning och prioritering i dessa frågor. På redovisade en avvikande åsikt och tyckte att skulle säga nej till TTIP. Jag har dock inte uppfattat att några andra partier har valt denna position, utan regeringen har fått stöd inför mötet med EU:s handelsministrar. Vad gäller regeringens hemsida ber jag att få återkomma. Det ska inte vara blankt. Oavsett fråga ska det finnas tydlig information om både vår politik och vilka prioriteringar vi har. Jag tackar näringsministern för en mer utvecklad och beskrivande syn på hur regeringen ser på avtalet och förhandlingarna. Som näringsministern säger ska man vara försiktig med siffror, och det ska inte heller vara vårt främsta argument. Vi har också haft en gemensam syn på att förklara för allmänheten varför detta är viktigt och vad det betyder. Det handlar som sagt om jobb och tillväxt här, i övriga och i och om de positiva effekter som detta skulle ge på världsekonomin. är det viktigare än någonsin att vi kan samarbeta och riva handelshinder. Det finns även andra värden i detta. Det ger EU och , världens två största marknader med bra och världsledande lagstiftning vad gäller miljö, folkhälsa och matsäkerhet, en chans att sätta högre globala standarder för till exempel miljöskydd och antibiotikaanvändning. Här kan EU och ta ledningen, och det kan vara viktigt att ta detta initiativ . Det finns de som är oroliga och rädda för att vi ska behöva sänka våra standarder. Låt mig därför fråga näringsministern hur regeringen ser på att det kan bli ett så omfattande avtal. Det är en ganska stor men förståelig brasklapp. Ingen vill ju ha sämre regler, varken i eller någon annanstans. Vilka hinder ser näringsministern? Finns det några show stoppers för ? Vilka är de i så fall, och är de styrda av ett parti i regeringen? Vad skulle kunna hindra att man går vidare? Inför , vilka frågor står högst på dagordningen? Utifrån det näringsministern har sagt, vad är det största hindret från svensk sida för att få TTIP på plats och inom ramen för förhandlingarna? I sitt svar talar näringsministern om ett progressivt handelsavtal. Det kan betyda många olika saker. Jag är därför intresserad av att veta vad progressiviteten i avtalet betyder. Är det några områden som inte ska täckas av avtalet? Det behöver vi få reda på. Det är viktigt med förankringen i . Det finns en ordning för det, och den formella förankringen sker i utskott och . Det är också viktigt att informera och involvera , särskilt när förhandlingarna börjar närma sig en slutpunkt. Inte minst ska information och involvering också röra medborgare, företag och andra aktörer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Här har EU-kommissionären arbetat väldigt hårt med transparens och kommunikation. Det har varit en hel del aktiviteter, inte minst på webben, för att få in synpunkter på avtalet. Därför vill jag fråga hur regeringen ska se till att det blir en transparent process, inte bara från kommissionens sida. Även kommunikationen mellan medborgarna, andra aktörer och regeringen kan förbättras. Man talar ofta om siffror hit och dit i handelsavtalet. Det kan synas lite lätt teknokratiskt. Men ett handelsavtal sätter en standard också för andra, kommande handelsavtal, precis som , som är ett ganska tyst avtal. Jag minns att jag stod här i kammaren när vi behandlade ärendet om handelsavtalet mellan och EU. Jag var ensam i kammaren, förutom talmannen. Det var i och för sig , men det visar att man inte alltid tar dessa frågorna på största allvar, så som man bör göra. Det handelsavtalet öppnade upp för ett enormt underlättande av handelstariffer, tullar och regelförenklingar, precis på samma sätt som handelsavtalet mellan och . Därför är det viktigt att handelsavtalet med - TTIP - verkligen kommer till stånd, för det kan sätta en standard för kommande avtal. Jag tänker inte minst på länder som men framför allt på länder som inte är på den demokratiska planhalvan lika tydligt som EU, och andra demokratier. Jag kommer tillbaka till en käpphäst. Det är nämligen så att handel och marknadsekonomi inte bara är att göra affärer utan också främjar gott beteende. Att handla med varandra förutsätter att man kommer överens. Att främja handel är viktigt ur demokratiaspekten men även ur aspekten mänskliga rättigheter. Därför är det viktigt att detta avtal, som nästan börjar bli lite mytomspunnet, landar. kommer vi in på det som är en utmaning för oss alla: kritiken mot . Den kommer ofta från personer, organisationer och partier som säger sig veta allt om vad det kommer att landa i. De säger sig veta allt om vad som händer bakom de dörrar som de påstår är helt slutna. Där finns en paradox. Kritiken har en gemensam nämnare: Den kommer ofta från marknadsekonomiskeptiker och handelsovänner. Den kommer från håll där man av politisk ovilja och utav kunskap inte är trakterade av att främja handel. Därför är det en utmaning att kunna sprida den här kunskapen. Jag har haft debatter - inte i kammaren men i medierna - med nuvarande ordförande, miljöpartisten . Han har varit mycket kritisk mot handelsavtalet och mot att man över huvud taget ska börja förhandla om det. Vi har haft ett seminarium i i regi, och även där var mycket skeptiskt till avtalet. Därför vilar det ett stort ansvar på inte minst regeringen att informera och att offensivt, med en viljeinriktning, implementera detta. Det här är ett avtal som inte bara behöver träffas inom de formella rummen och sammanhangen - , kommissionen och riksdag, utan det är också viktigt att avtalet har en folklig förankring. Därom är vi skickade att berätta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tycker att det är ganska symtomatiskt att det är 70-årsdagen av Förintelsens upptäckt. Vikten av att sprida kunskap om en sådan händelse har vi kunnat ta del av . Det är viktigt att vi också sprider kunskap om de handelsfrämjande insatser som ett handelsavtal mellan och EU kan innebära. Jag tror att det finns ett antal poänger med de inlägg som har gjorts och som handlar om att handelspolitik inte alltid får den uppmärksamhet den förtjänar. Många människor uppfattar att handelspolitik är lite svårt och ibland så juridiskt att det blir skrämmande. fångas debatterna av en del myter och oro som man inte riktigt vet om de kommer att finnas i avtalet framöver. Detta får en egen dynamik och präglar därmed debatten i stor utsträckning. Så är det, men jag tror att det är viktigt att hantera oron på ett klokt sätt. Det största hotet mot ett handelsavtal mellan och är att vi inte tar oron eller diskussionen på allvar, att vi inte bemöter med sakliga argument och att vi inte visar öppenhet inför förhandlingarna. Jag tror att det är en förutsättning för att få folklig acceptans och stöd för avtalet. När jag reser utomlands och diskuterar dessa frågor finns det en fascination för - att det svenska näringslivet, fackföreningsrörelsen och det politiska systemet i stor utsträckning står upp för frihandel och sjysta villkor för löntagarna och att vi genom vår historia har lyckats balansera dessa intressen och visa att fri handel inte behöver utgöra ett hot mot vare sig fackliga rättigheter, miljökrav eller konsumentsäkerhet, som har varit viktiga värden för . Vi har visat genom historien att det går att kombinera detta, och jag tror att det är därför många länder tittar lite avundsjukt på och den debatt vi har, där inte minst de fackliga organisationerna är väldigt tydliga med att sådana här handelsavtal är viktiga för tillväxten och jobben i vårt land. Det ger oss en fördel i diskussionen. Om man tittar på de största vinsterna med handelsavtal är det faktiskt inte tullarna som är den stora utmaningen i detta avtal. Där finns tullar på i genomsnitt . De kan bli något lägre, vilket skulle gynna handeln - det är inte oväsentligt. Men den stora vinsten med avtalet är att jobba med de tekniska och icke-tariffära handelshindren, till exempel skillnader i standarder, regleringar och administrativa procedurer som inte motiveras av skilda politiska målsättningar. Vi har byggt olika system på olika kontinenter, och de systemen talar inte med varandra. Det betyder att företag måste bygga upp två helt olika produkter, märkningar eller system för att agera på en marknad i stället för på en annan marknad. Att försöka få systemen att likna varandra och se om det går att erkänna varandras säkerhetssystem eller standarder i större utsträckning än kan få väldigt stor betydelse för handeln och för företagens kostnader för att verka. De största vinnarna skulle jag vilja säga är de små och medelstora företagen. De stora företagen har ofta kapacitet att jobba med samma produkt på olika marknader. De kan anpassa produkten och har inte så stora problem med att göra det. Men för ett litet företag som måste jobba med produktförändringar som gör att de kan finnas på två olika marknader kan detta vara skillnaden mellan möjlighet och omöjlighet. Jag tror att det finns stora vinster att göra här. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vilka är de största hindren? Det finns många hinder på vägen. Jag tror att den europeiska debatten om investeringsskydd i vissa länder skapar en osäkerhet kring hur man ska komma vidare i TTIP-debatten. Jordbrukspolitiken och livsmedelssektorn är en utmaning, för där har och väldigt olika historia och traditioner. Det blir inte helt enkelt att mötas i förhandlingarna på alla områden. går vi in i en svårare fas i förhandlingarna, för nu börjar man ta tag i riktiga frågor. Men att se var man börjar landa kan också ta bort en del av dimman kring förhandlingarna. Jag skrev interpellationen därför att jag är övertygad om de stora fördelar som finns, inte bara för oss här i . Såväl EU och som hela världsekonomin skulle kunna få en skjuts i dessa tider när vi ser strömningar av protektionism och att man försöker skydda sin inhemska produktion eller verksamhet och vill bygga upp murar därför att man tror att man kan få kortsiktiga vinster. Jag ställde interpellationen också därför att jag är orolig. Jag tycker att det har varit lite tyst från regeringens sida. De goda argument som näringsministern har givit här skulle jag vilja höra mer i debatten. Det är en fråga som infinner sig naturligt när näringsministern beskriver hindren. Jag gör ingen annan bedömning. Det finns i de här frågorna olika syn men också en rädsla för vad detta kan innebära, inte minst för mindre stater. Man går in i en svårare fas. Vad kan då göra? Hur kan och regeringen bidra in i EU-systemet och inte minst med bilaterala kontakter med EU:s medlemsstater och med för att trycka på och hjälpa till för att detta ska gå vägen? Vi vet att det finns ett stort stöd hos svenska folket kring det här avtalet. Det finns också ett stort stöd bland de stora organisationerna, både arbetstagarorganisationer och arbetsgivarorganisationer. Vi har alltså en god grund att stå på här i . Men det är som sagt svåra hinder som återstår. Då vill jag se ett aktivt , en aktiv regering, en aktiv näringsminister som också tittar på hur man trycker på de andra länderna och hur vi får så bra transparens och förankring här hemma som möjligt. Jag kan garantera interpellanten att regeringen har en aktiv och proaktiv syn på detta. Från sida deltar vi i enormt många olika konsultationer i de här frågorna, inte bara med näringslivsrepresentanter i , för att reda ut deras oro över förhandlingarna och också för att höra deras prioriteringar, vad de ser är viktiga frågor. Vi jobbar också hårt gentemot civilsamhället i . Vi har kontinuerliga rundor med civilsamhället där de kan redovisa sina farhågor och sin oro kring olika frågor och där vi öppet kan redovisa vad som är förhandlingsmandatet och hur ser på de här frågorna för att minska oron men också för att skapa en större acceptans för förhandlingarna, så att det blir en större transparens. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag kunde tyvärr inte delta själv, men min statssekreterare deltog i ett seminarium i , arrangerat på plats med svensk fackföreningsrörelse och svenskt näringsliv, för att delta i diskussionen om syn på detta. Det var tydligt vilken skillnad det var på fackföreningsrörelsens approach på detta i jämfört med den amerikanska fackföreningsrörelsen. Man kan inte tro att det ens i är så enkelt att få sådana här förhandlingar i hamn. Jag har också själv deltagit när den amerikanska ambassaden har genomfört seminarier i i de här frågorna. Det sker nu ett arbete i de här frågorna där vi alla måste vara aktiva och visa ett ledarskap och visa att det här året - 2015 - är det år då vi måste komma framåt. Då är det inte minst viktigt att ge kommissionen starkt stöd. Det var därför jag tillsammans med ett antal andra länder skrev till kommissionen för att visa att det är viktigt att ta vara på den möjlighet - window of opportunity - som finns 2015. Vi jobbar hårt tillsammans med , som är kommissionär på det här området, för att göra vårt i våra bilaterala kontakter, för att påverka andra länder och hitta möjligheter och öppningar. Det kommer att bli en viktig prioritet och ta mycket av vår tid . Men det ser jag fram emot, för detta är ett viktigt avtal för . Överläggningen var härmed avslutad.