ip · H210279 · 2015-02-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:279 Miljöskadliga subventioner av (V) till Klimat- och miljöminister (MP) har konstaterat att världens subventioner till fossil energi uppgår till , fyra gånger så mycket som det offentliga stödet till förnybar energi . Även i betalas det i subventioner till miljöförstörande verksamhet. har sammanställt de flesta av de svenska miljöskadliga subventionerna i rapporten subventioner (rapport 6455, 2012). Subventionerna i rapporten summeras till . Det kan handla om skattebefrielse eller nedsättning av koldioxidskatten och andra skatter för bland annat torv, gruvindustri och fiske samt för flyg och sjöfart. Kärnkraften behöver som bekant inte ta sitt fulla ansvar vid händelse av en olycka, vilket också är en form av subvention, enligt myndighetens sammanställning. Subventionerna rör även jordbruket, inte minst köttindustrin som står för stora utsläpp, samt strukturstöd till fiskeindustrin. På det internationella planet driver regeringen på för att fasa ut de miljöskadliga subventionerna. Det är bra. Men åtgärder behöver vidtas redan nu på nationell nivå. Det behövs en plan för att fasa ut subventioner till det som förvärrar miljön och klimatet. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern att ta initiativ till en plan för att fasa ut de miljöskadliga subventionerna i ? Om så är fallet, handlar det om alla miljöskadliga subventioner eller endast de så kallade icke skatterelaterade miljöskadliga subventionerna? har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en plan för att fasa ut miljöskadliga subventioner och om den i så fall inbegriper även de skatterelaterade miljöskadliga subventionerna. Låt mig först tydliggöra att jag delar syn att åtgärder mot miljöskadliga subventioner behöver vidtas, såväl internationellt som nationellt. Och jag kan försäkra att jag tar denna fråga på stort allvar. konstaterar i sin granskning av miljöpolitik att var tidigt med att införa ekonomiska styrmedel. Vi har varit ett föregångsland inom miljöbeskattningen. Men det var och . har skatteintäkterna som andel av bnp minskat och ligger nu under genomsnittet i EU. rekommenderar att ytterligare utvidga användningen av miljöskatter och prissättningsinstrument, även inom andra områden än energianvändning. lyfter även upp exempel på snedvridande incitament inom klimat- och energibeskattningen och rekommenderar oss att systematiskt justera skattesatser för att upprätthålla skatternas incitaments- och intäktsgenererande funktion. rekommenderar särskilt en systematisk utvärdering av incitamentsmixen i transportsektorn. Regeringens ambition är att miljöskatternas styrande effekt ska öka. Stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om i en mer hållbar riktning. Det handlar om helt nya skatter, återinförande av tidigare använda skatter och höjning av befintliga skatter och minskade skattenedsättningar som är miljöskadliga. Rent principiellt håller jag med , men skattenedsättningar, miljöskadliga subventioner, måste fasas ut på ett långsiktigt och ansvarsfullt sätt. Det är en balansgång mellan likvärdig hantering av alla sektorer och effektivitet i skattesystemet. måste vi beakta till exempel kostnadsnivåer i andra länder för konkurrensutsatt verksamhet. Annars riskerar vi att produktion och därmed utsläpp bara flyttar till andra länder. I stället för att ta fram en särskild plan för utfasning av miljöskadliga subventioner kommer regeringen i arbetet med förändringar av miljöskatterna beakta hur vi ska minska de miljöskadliga subventionerna. Det pågår en kartläggning av potentiellt miljöskadliga subventioner inom relevanta verksamhetsområden genom regeringens uppdrag till berörda myndigheter, dock ej de skatterelaterade eller EU-relaterade. lyfter särskilt fram kärnkraftsfrågan. I regeringsförklaringen står det tydligt att kärnkraften ska bära en större andel av sina samhällsekonomiska kostnader, att säkerhetskraven ska skärpas och att kärnavfallsavgiften ska höjas. beslutade regeringen därför att höja den avgift som säkerställer att kärnkraftsindustrin tar hand om sina restprodukter på ett säkert sätt. Vårt arbete med att minska miljöskadliga subventioner på internationell nivå fortsätter. är med i gruppen Friends of Fossil-Fuel Subsidy Reform som verkar för att främja avvecklingen av fossilbränslesubventioner genom att bland annat mana på och följa upp G20-ländernas åtgärder för att minska fossilbränslesubventioner. Vi har också stöttat organisationen och deras verksamhet i bland annat . Just har visat sig vara ett positivt exempel där man arbetar aktivt för att fasa ut de subventionerade priserna på fossila bränslen. Jag vill sammanfattningsvis försäkra att jag och regeringen tar frågan om miljöskadliga subventioner och vikten av effektiva och kraftfulla ekonomiska styrmedel inom klimat- och miljöområdet på stort allvar. Jag vill tacka klimat- och miljöministern för svaret på min interpellation om miljöskadliga subventioner. Precis som ministern framförde driver i många internationella sammanhang frågan att så kallade miljöskadliga subventioner ska fasas ut. En miljöskadlig subvention kan vara en skattenedsättning eller ett bidrag från staten till en verksamhet som försämrar för miljön, som gör att utsläppen ökar, att fortsätter övergödas eller någonting annat. Det är en viktig fråga att sätta fokus på. I världen uppgår de samlade fossilsubventionerna till . Det är mer än fyra gånger så mycket som världen ger i olika former av stöd till förnybar energi. Jag tog upp frågan om miljöskadliga subventioner första gången med den dåvarande miljöministern. Då fick jag höra att regeringen jobbade med frågan. Man kartlade de miljöskadliga subventionerna, och de skulle fasas ut. Kartläggningar har gjorts. Miljöministern refererade till granskning av den svenska ekonomiska politiken och att mycket riktigt tar upp att var tidigt, först i världen, med att införa till exempel en koldioxidskatt. Men de påpekar att vi fortfarande har mycket subventioner till miljöförstörande verksamhet. gjorde en kartläggning som de sedan uppdaterade 2011. Den kartläggningen visar jag nu för kammarens ledamöter. Den är en genomgång av de samlade svenska miljöskadliga subventionerna. De uppgår till nästan om man summerar den långa listan av skattenedsättningar och rena bidrag i form av nedsättningar av koldioxidskatt för torvbrytning helt skattebefriad flyg- och sjöfart reseavdrag som gynnar privatbilism förmånsbilsbeskattning, då tjänstebilar främjar att man åker mycket bil i tjänsten rena bidrag till jordbruket, till ökad köttkonsumtion och så vidare. Det är pengar som självklart skulle kunna göra mycket stor nytta på annat håll. Och framför allt skulle utsläppen inte öka i den utsträckning de gör om vi inte hade subventionerna. Vi skulle kunna göra en stor gärning för miljön. I sitt svar till mig säger ministern att det är viktigt att fasa ut de miljöskadliga subventionerna. Därför skulle jag vilja fråga : Var finns utfasningsplanen för de miljöskadliga subventionerna? I internationella sammanhang säger vi att andra länder ska fasa ut sin dåliga verksamhet, men varför gör vi det inte också i ? Varför, , hanterar vi inte de skatterelaterade miljöskadliga subventionerna? Om man tittar på granskningen är det en lång räcka av . Tack för engagerade inlägg från om miljöskadliga subventioner! På den principiella nivån är det lätt att komma överens i kammaren om att fasa ut miljöskadliga subventioner. Det ligger i själva definierandet. När man väl har definierat vad som är en miljöskadlig subvention då är man också överens om att den är skadlig och dålig för samhället. Problemet uppstår när man går ned i varje enskild åtgärd för att se om man kan bli överens om att det är en miljöskadlig subvention eller om det är en rimlig nedsättning - det gäller dem som är skatterelaterade i - för att möjliggöra ett relativt högt skattetryck, åtminstone initialt, i reformen. Vi kan ta energibeskattningen som exempel. Jag håller med om att vi ska gå mot en utfasning, och det gör vi också på en del av utfasningssidorna. finns det flera områden kvar. Den aviserade översynen av flyget, att flyget inte ska undantas sina miljökostnader, är något som och jag var överens om i den budgetproposition som vi lade fram . Det behöver vi titta på. Om vi ska titta på differentieringen i miljöskattehänseende ska vi nog också ta med den politiska parameter som innebär att man, när man inför eller höjer en miljöskatt, i ett första steg kanske inte politiskt kan få tillräckligt starkt stöd om man gör det generellt över alla sektorer och i samma höjd. I stället måste man kanske initialt gå fram på ett sätt som gör att man får den relativt hög för vissa sektorer men inledningsvis måste undanta andra eftersom det finns omställningsprocesser. Jag är angelägen om att det arbetas aktivt med omställningsprocesserna så att vi kan fasa ut det här. Om vi tittar på det politiska spektrumet är jag inte förvånad att vi får en differentiering av till exempel miljöskatter när de införs. Det är inte allomtaget bra för miljön om man säger att man bara kan lägga miljöskatterna på den nivå som är den minska gemensamma nämnaren, det vill säga den sektor som är mest känslig, accepterar den nivån och kan inte höja den i de sektorer som kan ha högre omställningstryck. Det skulle i den rapport som bland annat använder sig av, och enligt den metodologi som används internationellt, ändå betecknas som en potentiellt miljöskadlig subvention, men egentligen är det en differentiering som är anpassad för att kunna använda till exempel skatteinstrumentet som ett effektivt miljöpolitiskt verktyg. Jag tycker att vi ska hålla oss till den komplexare bilden och se att det bakom sådana åtgärder också finns andra förhållanden att se på. Ett exempel är , om vi nu ska ta ett internationellt exempel. Där framstår stora bränslesubventioner till befolkningen, ut i konsumentledet, från vårt perspektiv som fullständigt miljöknäppa, men de har naturligtvis haft en social dimension i samhället som byggt på politisk makt och så vidare. Att bryta det tar tid och kräver större omställningsprocesser. har kommit vidare och inser att det går att implementera ett system där man successivt tar bort subventionerna. Jag är glad att är ett av de länder som kan bidra till borttagandet. Det finns mycket att göra för att ta bort potentiellt miljöskadliga subventioner ur systemet som vi jobbar med en progressiv miljölagstiftning och drar fram bra exempel. Jag vill börja med att be om ursäkt för att jag överskred talartiden. Jag kan hålla med klimat- och miljöministern om att det är lättare att principiellt fasa ut miljöskadliga subventioner. I praktiken kan det vara svårare eftersom det uppstår olika intressekonflikter. Det jag saknat från den tidigare regeringen, och tyvärr också från den nuvarande, är ett mer samlat grepp och en utfasningsplan. Jag kommer ihåg vad som stod i den budget från Socialdemokraterna och som dessvärre inte gick igenom. Jag vill minnas att det på s. 81 stod att man skulle verka för en global utfasning av de miljöskadliga subventionerna - en global utfasning. Jag får känslan av att det är lättare att säga att andra länder ska fasa ut sina miljöskadliga subventioner, men om vi verkar för att andra länder ska göra det - vilket slagits fast i om biologisk mångfald och i för ett resurseffektivt - varför gör vi det då inte i ? Där är alltså utfasningssiktet klart, men varför har vi det inte i ? Den tidigare borgerliga regeringen tog bort koldioxidskatten för kraftvärmen. Är det bra eller dåligt ur ett miljöperspektiv, ? Torvbrytningen är helt befriad från koldioxidskatt. Är det en bra subvention, ? Vi har ett reseavdrag som gynnar massbilism, dessutom till stor del i våra storstäder där man inte behöver åka bil. Är det bra eller dåligt, ? Det finns ett stort antal miljöskadliga subventioner som radar upp och som jag är helt övertygad om att regeringen skulle kunna lägga in i en utfasningsplan och säga att de ska bort. Sedan finns det andra subventioner och stöd som kan vara lite svårare att fasa ut därför att de kanske har viktiga regionalpolitiska fördelar eller kan gynna personer med låga inkomster och sådant. Det måste i så fall vägas för och emot, det förstår jag också, men varför, , tänker regeringen inte anta en plan, en strategi, för att fasa ut de miljöskadliga subventionerna? Med det menar jag att vissa subventioner kanske helt enkelt ska finnas kvar för att de har andra fördelar även om de belastar miljön. Varför adresserar ni inte de skatterelaterade miljöskadliga subventionerna? Om vi tittar på granskning och kartläggning ser vi att det finns sida upp och sida ned med olika former av skattenedsättningar och skattebefrielser för fossil energi. Om man inte tar tag i de skatterelaterade miljöskadliga subventionerna, , missar man en stor del av det som smutsar ned vår natur och det belastar statskassan med mycket pengar, pengar som vi skulle kunna använda till någonting bättre. Jag tror att jag måste påminna om att det jag sa var att vi tittar både på de skatterelaterade potentiellt miljöskadliga subventionerna och på de icke-skatterelaterade och EU-relaterade. Beträffande de icke-skatterelaterade och EU-relaterade finns en pågående utredning som den förra regeringen tillsatte - man tittar på dem i ett speciellt sammanhang - medan det beträffande de skatterelaterade är mer effektivt att i det löpande arbetet, till exempel i budgetarbetet när man ständigt diskuterar skatternas utformning och möjligheter till utveckling och förändring, tar med sig att man, där det är möjligt, går bort från differentieringar som blir potentiellt miljöskadliga. Jag tror att det är mer effektivt att göra det arbetet löpande. Annars riskerar vi att hamna i en diskussion som jag inte är helt säkert på befrämjar en aktiv utfasning av de potentiella nedsättningarna i skattesystemet, alltså om vi först ska ha ett system som tittar på vilka vi ska definiera som potentiellt miljöskadliga. Det är bättre att pröva dem löpande i det skattearbete som sker vad gäller budgeten. Precis som säger handlar det inom energi- och transportsektorn framför allt om skatterelaterade nedsättningar som man måste vända och vrida på. En diskussion som finns i samhället gäller till exempel reseavdragen och på vilket sätt det snedvrider. vet vi att de flesta människor uppfattar reformen med reseavdrag som ett stöd för att människor ska kunna bo på olika ställen och ändå ta jobb i de starka arbetsmarknadsregionerna. Men precis som jag sa angående att inkludera flygets miljökonsekvenser bättre i dess prisbild är detta saker som regeringen är öppen för att titta på för att se om man kan hitta lösningar som både gör att det blir ett rättvisare system och gör att vi når de sociala följder vi vill ha. Vi vill möjliggöra för människor att bo i hela landet, och man ska också kunna ta sig till jobbet. Men vi vill även möjliggöra en effektiv miljöpolitik. Det är därför gör en uppdatering av den här studien, så att det finns diskussionsunderlag för oss politiker. I frågan om huruvida vi ska göra en nationell plan kan jag säga att det finns propåer från om planer för väldigt mycket. Det är handlingsplaner för det ena och det andra. kan det vara logiskt och viktigt för regeringen att se att allting kanske inte blir bättre för att man lägger det i en nationell plan. En del arbete kan man faktiskt göra löpande i den ständiga revideringen i samband med budgetarbetet, till exempel av skatteundantagen. Men jag emotser också gärna att titta vidare på de delar som det nu tittas på när det gäller de icke skatterelaterade miljöskadliga subventionerna. I sin uppdatering lyfter särskilt fram elcertifikatssystemet, fördelningen och auktioneringen av utsläppsrätterna samt jordbrukssektorn och fiskesektorn. Det är lite olika typer av åtgärder som man behöver verka för. Bland annat är det känt att verkar starkt för att vi ska öka den auktionerade delen inom EU:s utsläppshandel. Det är ett sätt att verka både nationellt och globalt för att minska potentiellt miljöskadliga subventioner. Det finns absolut ingen motsättning mellan att å ena sidan justera skattesatser i det löpande arbetet för att se till att utsläppen minskar och att å andra sidan se till att omfördelningen från rik till fattig blir rättvisare. Det ser jag som en självklarhet i en progressiv regerings arbete. Men det är så att vi nu har en kartläggning. Både och tar upp det här. Man konstaterar att de samlade miljöskadliga subventionerna uppgår till . I internationella sammanhang pratar vi om utfasning av dessa miljöskadliga subventioner. Då tycker jag att det är lite magert av klimat- och miljöministern att säga att man sköter det här i det löpande arbetet. Det finns ett antal subventioner som vi redan här och vet är väldigt dåliga, i alla fall som jag ser det, som skattenedsättningen för torvbrytning och att man tagit bort koldioxidskatten för kraftvärme. Reseavdraget, som vi pratade om, borde självklart göras om, så att det inte är storstadsbor som kan åka kollektivt som gynnas av det. Vi har försäkringsansvaret för kärnkraften, som ministern och jag har debatterat tidigare. Det finns internationella krav att det ska höjas till , men det är någonting som inte har genomfört. Alla de här sakerna borde man se i en helhet. Sedan är det bara att beta av dessa miljöskadliga subventioner en efter en. Jag tycker att det är olyckligt att man inte tittar särskilt på de skatterelaterade subventionerna; ministern säger i sitt svar att dessa inte ingår i granskningen. Det känns som att det finns skäl att fortsätta att hålla koll på den här frågan. Det är inte okej att betala miljarder kronor till det som smutsar ned. Jag håller med om att vi ska fortsätta att titta på de skatterelaterade subventionerna. Däremot tror jag inte att vi är betjänta av att först samla oss till en nationell plan och sedan göra arbetet. Jag skulle vilja göra arbetet . Att vi betalar en massa för de här subventionerna innebär på skattesidan att vi inte tar ut tillräckligt i miljöstyrande skatt. Där är regeringen väldigt tydlig. Vi vill att de miljöstyrande skatterna ska öka, och det jobbar vi hårt med. Jag tror att det är viktigare att få en skattemix som i totalen leder till att det blir effektivare ur miljösynpunkt. I det arbetet är det en viktig komponent att se till att man inte får undantag och differentieringar som leder till "fickor", vilka gör att det blir ännu sämre för miljön men inte heller bra i den andra ändan. I grunden tycker jag att vi ska ha ett system där man beskattar tydligt på miljöutfallet. Men man måste också ha med sociala dimensioner, till exempel en aktiv fördelningspolitik, för att klara de sociala klyftorna. Det är ett annat sätt, och det har använt på stora delar av skattemarknaden. Utomlands har man en omvänd problematik. Där försöker man så att säga ta in sociala dimensioner i miljöskattediskussionen, och då märker vi att det blir problem. Då blir det snarare så att man inte ens går fram med miljöskatter på bränslesidan för att se till att bränslena faktiskt betalar sina miljökostnader. I stället får man, som det varit i , stora subventioner till hushållen i den delen och väldigt stora utsläpp men ingen aktiv fördelningspolitik. En sådan står dock jag och regeringen för. Överläggningen var härmed avslutad.