· H210229 · 2015-02-06 09:01:14 — har frågat mig om jag finner det nödvändigt att förtydliga instruktionerna till Myndigheten för så att kommuner med hög arbetslöshet och störst behov får företräde då myndigheten väljer vilka utbildningar som ska genomföras. Jag delar uppfattning att arbetslösheten är en av politikens viktigaste utmaningar. Utbildningspolitiken har tillsammans med arbetsmarknadspolitiken och näringspolitiken en viktig roll att spela för att människor ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden och få den kompetens de behöver för att få ett arbete eller - vilket är nog så viktigt - byta yrkesinriktning. Av den anledningen vill regeringen öka ambitionerna inom vuxenutbildningsområdet och föreslog i budgetpropositionen ett nytt kunskapslyft som skulle innebära utökade platser i högskolan, , folkhögskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Jag avser att verka för att regeringen återkommer om denna satsning i budgetpropositionen . Myndigheten för har ett tydligt uppdrag att se till att utbildningar som ska ingå i svarar mot arbetsmarknadens behov och har en lämplig regional placering. Myndighetens uppdrag är inte att se till att utbildningar anordnas där arbetslösheten är hög. Här har regeringen i stället som ambition att andra delar av ska svara mot sådana behov i kombination med en aktiv och kraftfull arbetsmarknads- och näringslivspolitik. När myndigheten tar ställning till vilka utbildningar som ska ingå i och beviljar statligt stöd är det alltså arbetslivets efterfrågan som ska vara styrande för myndigheten. Min och regeringens uppfattning är att detta gynnar de studerande som påbörjar en yrkeshögskoleutbildning eftersom de vet att den utbildning de går igenom ska och kan ge dem en chans till arbete. Att utbildningen har en lämplig regional placering är också viktigt, men detta måste alltid vägas mot arbetslivets behov av yrkeskompetens. Jag ser därmed ingen anledning att förändra myndighetens uppdrag på det sätt som efterfrågar. Tack, statsrådet, för svaret! Statsrådet sa i sitt svar att regeringens ambition är att öka antalet platser, och det ingick också i den budgetproposition som lades på bord och sedan röstades ned. Jag är medveten om det som statsrådet hänvisar till, nämligen att det finns för få platser totalt. När man läser myndighetens pressmeddelanden och uttalanden om beslutet om fördelningen kan man se att av ansökningarna som har inkommit har blivit beviljade. Det tyder på att det är ett tryck i frågan. Myndigheten beskriver också att ansökningarna har ökat i antal, att kvaliteten har ökat och konkurrensen därmed hårdnat. Det kommer från myndighetens egna uttalanden. Det är klart att fördelningen påverkar kommuner som och andra kommuner. Oppositionens budget röstades igenom , vilket minskade platserna. Det drabbar inte bara utan även andra kommuner. Jag tycker ändå att man kan ställa frågor om fördelningen. Anledningen till min interpellation var den besvikelse och ilska som jag mötte i när beslutet fattades av myndigheten att inte bevilja någon av de sju utbildningar som ansökte om. är en industristad och har en sådan struktur. Näringslivets sammansättning håller också på att ändras. Det råder en hög arbetslöshet, och utbildningsnivån är lägre än rikssnittet. Det finns på många olika sätt stora utbildningsbehov i . Ett sådant behov är just den här typen av utbildningar. Ett exempel på en utbildning som inte beviljades är en utbildning i industriell mätteknik. Den har pågått i en omgång, och man hoppades få fortsätta med utbildningen. Det är en utbildning som inrättades på grund av ett konkret behov hos företag i som hade svårt att hitta kompetensen och som började se sig om för att flytta någon annanstans där de kunde hitta kompetensen. Alltså fanns en reellt existerande efterfrågan på den lokala arbetsmarknaden och ett reellt existerande behov av denna utbildning, som inte kan fortsätta. När man läser i lagen om framgår bland annat att fördelningen ska göras effektivt och att arbetslivets behov ska mötas. Det finns också en rad kriterier. I Myndigheten för beslut framgår att de ansökningar som har lämnat in uppfyller kriterierna, och jag tycker att det går att peka på att det finns en existerande efterfrågan på den lokala arbetsmarknaden. Det finns exempel från fler håll i landet än , men det råkar vara där jag kommer från. För mig kvarstår ändå frågan om fördelningen. Behövs inte ett litet omtag för instruktionerna för hur fördelningen ska ske så att det blir en effektiv fördelning av utbildningarna? Tack, , för dina kommentarer! Vi delar självfallet uppfattningen att det behövs fler platser inom . Om det hade funnits fler platser hade vi kunnat ha en bättre och större fördelning av utbildningarna runt om i landet. Det är precis vad regeringen ville. Vi uttryckte en ambitionshöjning med 2 000 fler platser , årets fördelning, och ca 4 000 fler platser därefter. Den borgerliga oppositionen, tillsammans med , valde att stoppa satsningen på den delen av vårt kunskapslyft, som är så efterfrågad runt om i landet. Det signalerar pekar på detta. Människor från till i söder har hört av sig och sagt vad speglar på olika sätt. Det är återigen ett tydligt tecken på att det behövs satsningar på detta. Jag och regeringen hoppas få återkomma både och med liknande satsningar för att kunna möta arbetsmarknadens behov och se till att matchningen blir bättre och fler på så sätt kommer i sysselsättning. Jag hoppas ändå att det är ett gott besked till såväl dig och som andra runt om i landet att regeringens ambition kvarstår om att ha ett kunskapslyft och att ska vara en integrerad och viktig del av jobbpolitiken. Det är såklart ett välkommet besked från statsrådet att ambitionen kvarstår att man ska öka antalet platser och öka kapaciteten. Men jag har fortfarande funderingar kring fördelningen. Jag förstår att man inte vill ha en regional fördelning där man uppsätter kvoter för olika län, för det skulle motverka syftet med en effektiv placering utifrån arbetsmarknadens behov och den här typen av behovsbedömningar. De målen kan ju kollidera med varandra. Jag har förståelse för att man inte har en strikt regional fördelning. Men jag tycker att det är problematiskt när en kommun som inte får del av den här typen av satsningar, för behoven där är väldigt stora. Då kan man ifrågasätta hur effektivt fördelningen sker , när det inte görs någon invägning av regionala aspekter. Som jag sa har inte bara en hög arbetslöshet utan också stora utbildningsbehov. Den rationalisering som industrin har genomgått gör sig påmind på olika sätt, liksom de kriser som har drabbat industrin och drabbar en kommun som . Rationaliseringen innebär inte bara att en del jobb försvinner utan också att de jobb som blir kvar är mer kvalificerade. Det finns ett tydligt behov av den typen av yrkesnära, kvalificerade utbildningar. Det finns såklart också, som statsrådet säger i sitt svar, ett behov av mer generella utbildningssatsningar, på reguljär vuxenutbildning men även på den högskola som vi har i och som vi har stor nytta av. Det finns alltså både generella och specifika behov av utbildning. Jag återkommer till regeringens ambition om ett kunskapslyft och att öka antalet platser både i andra utbildningsformer och i , som statsrådet hänvisade till. Till att börja med är det bara att konstatera att det som hände med budgetbeslutet , som ledde till denna neddragning, var väldigt olyckligt. Vi ser hur det drabbar både på utbildningsområdet och på andra områden. Det skulle ändå vara intressant att höra hur statsrådet ser . Statsrådet hänvisar här till att man hade en plan på att utöka med först 2 000 platser och sedan 4 000 platser. Hur ser det ut framöver? Vilka förslag tror statsrådet att regeringen kan återkomma med gällande att öka kapaciteten i just yrkeshögskoleutbildningarna? Det finns uppenbarligen stora behov, och det finns anordnare som står redo att sätta igång. Det är ganska kort om tid i den här typen av näringsliv, som är ganska lättrörligt, om man inte klarar av att hitta kvalificerad arbetskraft på orten där man finns. Tack återigen, ! Jag ska inleda med att kommentera din fråga kring vad regeringen avser att göra med ett eventuellt framtida kunskapslyft, som vi nu har presenterat. Regeringen avser självfallet att vidhålla den ambitionen. Vilken form och vilken volym det hela sedan kommer att utmynna i kan vi berätta senare , och framför allt i den höstpropositionen som ska läggas fram. Kunskapslyftsambitionen kvarstår - det är det viktigaste - och satsningen på . Vi hade som tanke att vi allt som allt skulle satsa på drygt 35 000 nya utbildningsplatser inom kunskapslyftspaketet. Då skulle det vara satsningar på högskolan, universiteten, , folkbildningen och vuxenutbildningen, där även yrkesvux ingår. Allt detta skulle göras för att möta den efterfrågan på kompetens som finns på arbetsmarknaden och för att lösa matchningsproblematiken, som vi vet är en viktig del i att vi har arbetslöshet . Det finns många som saknar jobb som det finns många arbetsgivare som gärna vill tillsätta tjänster men inte hittar den rätta kompetensen. Då måste vi fixa den överbryggningen, och det gör vi genom att öka kompetensen och kvalifikationerna hos arbetskraften. Vad sedan gäller arbetslösheten generellt och kanske i i synnerhet: Tro mig - jag förstår verkligen problematiken i kommunen! Regeringen vill främst investera i en aktiv närings- och arbetsmarknadspolitik för att generellt sett öka sysselsättningen i vårt land. Det handlar om att investera i infrastrukturen. Det handlar om att investera i bostadsbyggandet för att främja tillväxten. Det handlar om att investera i små och medelstora företag så att de kan booma på sitt sätt och skapa nya arbetstillfällen. Det handlar om att investera i kunskap så att vi får en bättre matchning. Allt det där är delar av regeringens politik för att se till att fler kommer i arbete. Det kommer också att gynna . Vad sedan gäller den allmänna kunskapsnivån har vi som sagt olika satsningar på olika utbildningar. Jag tror att det är viktigt att man identifierar vilken sorts utbildning som behövs för vilket ändamål. Om det nu är så att behöver få en generell utbildningshöjning, kanske en bättre grundläggande kunskapshöjning, tror jag att vuxenutbildningen och de satsningar vi gör där kan vara just den centrala biten. ser fram emot att ta del av olika typer av satsningar, såväl på näringspolitik och infrastruktur som på utbildning. Som jag sade tidigare finns det absolut ett behov av vuxenutbildning och generella utbildningssatsningar men också mer specifika satsningar, både för att bekämpa arbetslösheten och för att kunna behålla befintliga arbetstillfällen på orten. Med det vill jag tacka statsrådet för svaret. Jag kommer såklart att fortsätta att följa den här frågan. Vi har ju en gemensam ambition - vi är också partikamrater - att stärka utbildningen, för att stärka både individen och hela samhällsutvecklingen. Jag ser fram emot att följa statsrådets och regeringens viktiga arbete på den punkten. Jag vill också tacka , både för interpellationen och för den konstruktiva debatt och det samtal som vi har haft. Vi delar självfallet uppfattningen att sysselsättningspolitiken och jobbpolitiken är vår främsta prioritering. Kan vi kombinera det med en klok utbildningspolitik som ökar kvalifikationerna hos arbetskraften för att möta arbetsmarknadens behov har vi gjort mycket för att detta land ska utvecklas i rätt riktning. Regeringens ambitioner kommer att kvarstå. Jag hoppas att det kommer att gynna hela landet och att det kommer att göra situationen i bättre också. roll kommer att vara central i det hela. Jag ser att man från håll verkar över hela landet, så det finns en regional fördelning. Om vi lyckas öka antalet platser och volymerna kommer det att få ännu större genomslag. hoppas jag att vi kan stå här och prata om vilken bra verkan en ambitionshöjning har fått ute i landet och då också i . Överläggningen var härmed avslutad.