· H210384 · 2015-04-28 18:14:04 — STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har frågat mig vilka skattereformer och/eller andra reformer på det finanspolitiska området jag som finansminister tänker ta initiativ till för att fler ska komma i arbete och därmed öka skatteintäkterna. Låt mig inleda med att invända mot beskrivningen i frågan att sänkta skatter skulle leda till ökade skatteintäkter och därmed mer resurser till välfärden. Det bygger på ett antagande att skattesänkningarna skulle öka antalet arbetade timmar i befolkningen så pass mycket att skatteinkomsterna ökar trots de sänkta skattesatserna. Det krävs mycket stora ökningar av antalet arbetade timmar för att det ska kunna åstadkommas, och enligt Finanspolitiska rådets bedömningar är ökningar i den storleksordningen ytterst sällsynta. Det kan förstås ändå vara befogat att ibland sänka skatterna, men det bör inte ske med det vilseledande argumentet att det ökar resurserna till välfärden. kommenterar sitt eget påstående att skattesänkningar leder till ökade skatteintäkter med att det låter för bra för att vara sant, och det är det. Om alliansregeringens skattesänkningar verkligen hade medfört ökade skatteintäkter skulle vi inte ha haft det strukturella underskottet i de offentliga finanserna som vi nu har. Alliansregeringens skattesänkningar har inte haft avsedd effekt. Sysselsättningsgraden är lika hög som 2007, och arbetslösheten har fastnat på en hög nivå. Därför återställer regeringen till exempel nivåerna för socialavgifterna för unga, som enligt många oberoende bedömare varit en ineffektiv åtgärd, och satsar i stället resurserna på mer effektiva och träffsäkra åtgärder. I detta är satsningar på arbetsmarknaden och framför allt utbildning centralt. Regeringen har i propositionen Vårändringsbudget föreslagit riktade satsningar mot skolor med störst utmaningar. I budgetpropositionen avser regeringen att återkomma med satsningar på höjda lärarlöner. För unga arbetslösa utan gymnasieutbildning vill regeringen införa ett utbildningskontrakt som gör det möjligt för unga arbetslösa att slutföra sin gymnasieutbildning. För unga arbetslösa med gymnasieutbildning inför regeringen traineejobb där individerna ges möjlighet att arbeta i välfärden som de får relevant yrkesutbildning. Regeringen inför även ett nytt och stadigvarande kunskapslyft som syftar till att ge fler vuxna möjlighet att ta del av vuxenutbildning som skapar vägar in i arbetslivet. Målsättningen är att stärka arbetskraftens kompetens, underlätta omställning och förbättra matchningen på arbetsmarknaden. En väl fungerande arbetsmarknad är också beroende av en aktiv näringspolitik som bidrar till att inte minst små och medelstora företag ges möjlighet att växa. För att dessa företag ska hitta rätt kompetens är det viktigt med geografisk rörlighet. Det förutsätter i sin tur tillräckligt med bostäder och väl fungerande pendlingsmöjligheter. Regeringen har därför presenterat satsningar på investeringar i infrastruktur och bostäder. Sammantaget är regeringens bedömning att satsningar för att höja utbildningsnivån, en förbättrad matchning på arbetsmarknaden, infrastrukturinvesteringar samt en aktiv näringspolitik kommer att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Inledningsvis vill jag tacka finansministern för svaret. Jag uppskattar att det är ett riktigt svar. Jag tycker S-MP-regeringen har ambitioner på rätt områden som utbildning, mindre företag, infrastruktur och bostadsbyggande även om jag inte anser att de är rätt förslag. Dessutom lägger man resurser på sådant som redan testats men inte fungerat. Frågan är väl om förslagen genomförs. Vi ser påtagligt ofta att det S-MP lovar att göra inte blir verklighet. Bakgrunden till den oro jag känner är att flera av de framgångsrika reformer som Alliansen genomförde nu raseras med den svaga socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen och dess budget, med stöd av . I stället läggs förslag som slår mot jobb och företagande i form av höjda skatter på 27 miljarder. Satsningarna däremot kan räknas i miljoner. Jag har försökt tydliggöra skillnaden mellan miljon och miljard och har då tillämpat liknelsen med staplade tusenlappar. motsvarar en decimeter tusenlappar medan 1 miljard motsvarar hårt packade tusenlappar. Man höjer alltså skatter på jobb och företagande med en hög med tusenlappar. Som jämförelse kan nämnas att sydtopp, den högsta, senast mätte . Satsningarna från S-MP är däremot i jämförelse endast dryga tusenlappar. Höjda kostnader av den omfattningen påverkar självklart jobben negativt, och därmed kommer antalet arbetade timmar i att minska. Antalet arbetade timmar är ett av de viktigaste nyckeltalen vi har för att mäta resurser till välfärden. Det är inte politiken som skapar jobb, det är näringslivet. Politikens uppgift är att se till att företag har goda förutsättningar att startas och utvecklas. Det är komplext. Men det är spännande politiska utmaningar på alla tre nivåer - nationell, regional och . Vi ansvarar för att unga är välutbildade, för att det finns fungerande infrastruktur för personer och gods, för att det finns tillgängliga bostäder av alla sorter och för att det finns trygg barn- respektive äldreomsorg och sjukvård för den som behöver. Men vi ansvarar även för att det finns försvar och polis, industrimark och för att tillståndsprocesser och rättssystem fungerar smidigt. Det är exempel på politikens ansvar. Om vi sköter det är det näringslivets uppgift att se till att det skapas fler jobb i . Man kan även säga att vi samspelar. Och därför är det allvarligt när en part, i detta fall S-MP-regeringen, inte vill samarbeta utan tydligt delar ut den ena smockan efter den andra mot näringslivet. har analyserat de långsiktiga sysselsättningseffekterna av regeringens vallöften, och mer än 80 000 jobb riskerar att försvinna med S-MP-V-budgeten. Vi kommer att få höjd arbetslöshet och fler människor i utanförskap. Min fråga till är: Vilka är S-MP:s alternativa strategier? S-MP måste ha andra förslag på reformer än de som har presenterats eftersom det uttalade målet är sänkt arbetslöshet, inte höjd. Vilka är essen i rockärmen? Och när kommer de att presenteras? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tycker att ska jobba lite med matematiken. Man kan räkna på lite olika sätt, men jag tycker att de satsningar som vi gör på infrastruktur är bra också för näringslivet och att alla de utbildningssatsningar som vi gör också är bra för näringslivet. När vi jobbar med klimatinvesteringar i kommunen kommer det också att ha betydelse för näringslivet. Man kan alltså räkna på olika sätt. Jag skulle nog räkna in betydligt fler satsningar i sådant som är bra för näringslivet, för övrigt inklusive en höjd a-kassa. Vad har regeringen för ess i rockärmen? För att få upp sysselsättningen och få ned arbetslösheten arbetar vi särskilt aktivt inom tre områden. Det ena är mer aktiv näringspolitik med en närmare samverkan mellan näringslivet, akademin och det offentliga, bland annat i form av statsministerns innovationsråd. Också på det lokala och regionala planet jobbar vi närmare varandra, bland annat genom den offentliga upphandlingen där man kan driva fram nya innovationer och få fram nya spännande produkter som sedan kan bli svenska exportsuccéer. Men det handlar också om att på olika sätt stödja små företag som vill jobba med export, kanske mot nya marknader nu när det går lite trögt i . Det andra området är investeringar. Vi behöver investera mer i infrastrukturen och i bostäder. Bostadsbristen, inte minst i våra tillväxtregioner, hindrar företagande och tillväxt. Men också infrastrukturen är ett problem för många företag . Det tredje området är kompetensen och arbetsmarknadspolitiken. Många företag säger att de misslyckas med att hitta rätt kompetens trots att 400 000 människor är arbetslösa. Vi behöver helt enkelt stödja människor så att de kan få den utbildning som arbetsgivarna kräver . Det är tre områden som är viktiga att jobba med. Därutöver måste vi ha stabila statsfinanser i grunden. Därför betar vi nu steg för steg av de underskott som vi har ärvt i de offentliga finanserna efter de borgerliga åren. Vi ska dock inte glömma att en väl fungerande välfärd också är central för att människor ska kunna arbeta och därmed också central för möjligheten att anställa och få upp sysselsättningen och få ned arbetslösheten. En väl fungerande barnomsorg har varit central för att öka kvinnors arbetskraftsutbud, men en väl fungerande äldreomsorg är också viktig för att få upp arbetskraftsutbudet, inte minst bland kvinnor, och lösgöra arbetskraft när det gäller de kvinnor som vill och kan jobba heltid även när äldre anhöriga behöver omvårdnad. Samhället är en helhet. Och de satsningar som vi gör på välfärden är viktiga även för företagen. Det gäller för övrigt också a-kassan. Det är lätt att glömma bort att väl fungerande broar från de gamla jobben till de nya jobben underlättar strukturomvandling även för de privata företagen. Jag tycker som sagt att budgeten visar på bra satsningsområden. Men man gör många saker som man har försökt göra tidigare men inte har lyckats med. Jag tänker på 90-dagarsgarantier och 100-dagarsgarantier och på subventioner för bostadsbyggande som i princip handlar om att pengar går rakt in i byggbolagen, vilket kanske inte är negativt för dem men ändå. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Man skulle kunna tro att S-MP:s förslag endast slår direkt mot näringslivet, men i verkligheten slår de även mot anställda, pensionärer som jobbar och hushållen i allmänhet. Att ökad arbetslöshet leder till ökat utanförskap är tydligt, men därutöver slår exempelvis två av de av S brutna vallöftena - höjd bensinskatt och försämrat ROT-avdrag - direkt mot de hushåll som nyttjar ROT-avdragen och har två bilar. De senare är för övrigt påtagligt ofta människor som bor på landsbygden. Dessa hushåll kommer att få ökade utgifter på . Det är relativt mycket pengar. Som allianspolitiker har det varit frustrerande att vi inte på ett trovärdigt sätt har lyckats förmedla det faktum att sänkta skatter faktiskt har inneburit ökade skatteintäkter. spelade S ohederligt på detta i debatten, trots att de visste att det stämmer. Det låter helt enkelt för bra för att vara sant. Men det är sant. Justerat för inflation och befolkningsutveckling ökade skatteintäkterna med , inte hos staten men i offentlig sektor totalt. Dessutom lever 200 000 färre personer i utanförskap, och 350 000 nya jobb skapades, trots lågkonjunktur. Och sysselsättningsgraden är den högsta i EU. I och med att konstruktionen med framför allt jobbskatteavdragen riktades mot att relativt gynna låg- och medelinkomsttagare mest, och att och omvandlade svarta jobb till vita samt att äldre och unga blev billigare att anställa lyckades Alliansen leverera riktigt goda resultat. Att svenskarna knappt har märkt av effekterna av finanskrisen är ytterligare ett bevis. Det bekräftas även när man ser till ökningen av inkomstklyftor som visserligen har skett . Men ökningen skedde med socialdemokratiska regeringar. Under alliansregeringen har inkomstklyftorna legat stabilt. Men det är sammanhang som inte är lätta att förklara medan de är lätta att misstänkliggöra. I är vi överens om att vi vill ha en relativt stor skattefinansierad offentlig sektor. Skatter behöver därför tas in, men det kan göras på olika sätt. Alliansens fokus låg på att minimera skatternas skadliga effekter, och vi minskade skatter på arbete och företagande. vilar ett tungt ansvar på framför allt socialdemokraterna. När S-MP nu föreslår sådant som man redan i förväg vet minskar sysselsättningen måste man rimligtvis komma med ytterligare reformer som motverkar de negativa effekterna. Och om man nu ser skattehöjningar på just arbete och företagande som bra, varför höjer man dem då inte ännu mer? Finns det någon gräns för hur höga skatterna kan bli? Jag vill först tala lite kort om de tre ben som finansministern talade om. För det första, vad har finansministern för stöd för att ett inrättande av ett näringslivsråd där hon själv och statsministern ska sitta i möten med företag skapar några jobb eller innovationer? Finns det någon utanför den socialdemokratiska riksdagsgruppen som tar den frågan på allvar över huvud taget, att det skulle få någon som helt bäring på någonting i jobbpolitiken? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer För det andra är det jättebra att regeringen lägger fram investeringar på välfärdens kärna och på infrastrukturen. Den tidigare regeringen ökade satsningarna på infrastrukturen på ett sätt som inte har setts . Det är bra att den socialdemokratiska regeringen fortsätter med det. Men merparten av de pengar som man spenderar i budgeten går till att öka bidragen för dem som inte arbetar och till att öka arbetsmarknadspolitiska åtgärder som vetenskapligt bevisat inte har någon effekt. För det tredje är det absolut självklart att vi måste ha kompetent arbetskraft som kan ta de jobb som uppstår i den kvalificerade delen av arbetsmarknaden om ska klara framtidens tillväxt. Då kan man fråga sig varför Socialdemokraterna väljer att ta bort den redan beslutade frågan om fler undervisningstimmar i matematik, varför man tar bort den redan beslutade frågan om tioårig grundskola eller varför man tar bort den redan beslutade frågan om att höja lärarlönerna för de absolut mest kompetenta och skickligaste lärarna. Det hänger inte ihop. Det är bara tom retorik. Faktum kvarstår att Socialdemokraterna nu lägger fram en budget med rekordhöga skattehöjningar som vi inte har sett och som i huvudsak går till att rekordmässigt bygga ut bidragssystemen för dem som inte arbetar. Om man ska diskutera frågan hur vi kan få mer resurser till välfärden lite mer seriöst är det ganska uppenbart att receptet höjda skatter inte är den universella vägen till att finansiera välfärden. Om det hade varit så hade inte lagt fram en budget där hon höjer skatterna med ungefär 20 miljarder. Då hade gått fram med en budget där hon höjer skatterna med kanske 100 miljarder eller 200 miljarder. Varför gör inte det? Jo, därför att hon innerst inne vet att höjda skatter kommer att slå mot företagande och den privata sektorn. Sedan kan jag ge rätt i att vissa skattesänkningar har varit mer effektiva än andra. Man kan helt klart diskutera frågan om till exempel den nedsatta ungdomsarbetsgivaravgiften. Men att ta de pengarna och sedan använda dem för att massivt bygga ut bidragssystemen är inte rätt väg att gå. Märkligt nog har regeringen slutat att räkna på sina reformer. Vad blir effekten av dem? Det gjorde till exempel den tidigare alliansregeringen konsekvent. Givet den kunskap vi har i nationalekonomi tittade vi på: Vad får våra olika åtgärder för effekt? Det vägrar att göra. Hon säger i stället: Det är så svårt att räkna på. Sanningen är den att hon själv har gjort kalkylen och precis som andra aktörer konstaterat att det handlar om 10 000, 20 000, kanske 30 000 eller 40 000 färre arbetstillfällen. Det är därför hon mörkar det. Det är jättepositivt att vi har ett debattklimat här i kammaren där alla utgår från att vi ska ha mer pengar till välfärden. Men ökade bidragssystem är inte välfärdens kärna. Det är vård, skola och omsorg. Det är dit pengarna ska gå. Jag begärde ordet när kommenterade den jättesatsning på bostadsbyggande som regeringen har aviserat. Jag förstår att det är gamla talepunkter från Odells tid som dammas av. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag skulle inför behandlingen vilja be er att titta på det på ett nyktert sätt. Det finns en ordentlig utvärdering gjord av . Den visar att när investeringsstödet kom till sjönk hyrorna i nyproducerade hyresbostäder . När avskaffade det steg hyrorna och nyproduktionen halverades. Inte minst i dina trakter finns det många privata fastighetsägare som fått bra stöd under den tiden. Säg inte att det går rakt ned i byggföretagens fickor. Eftersom det finns ett tak för hyran pressar man naturligtvis byggpriserna ordentligt. Det skulle vara bra om vi kunde ha en lite mer sansad diskussion om det. Med samma argumentation är det i så fall betydligt lättare att leda i bevis att till exempel ROT-avdragen är prisdrivande. Där finns det inget tak för arbetskostnader eller någonting annat. Vi får väl ändå försöka att ha samma begreppsapparat oavsett om det är ägda eller hyrda bostäder. Därutöver är alla allmännyttiga företag i den lyckliga situationen att det har skett ett antal centrala upphandlingar med fasta priser framöver. Det gäller oavsett investeringsstödet. Där kommer absolut ingenting att kunna läcka till byggföretagen. Men det var egentligen inte detta som var frågeställningen. handlar om skatteintäkter och hur man får dem att bli fler. Det har prövats om den bästa metoden är att kraftigt sänka skatterna. Det gjordes först genom att använda det utrymme som tidigare överskott gav och sedan fortsätta genom att låna pengar. Vi är väl fortfarande kvar i valrörelsetalepunkterna när refererar till att det blir mer skattepengar. Det är klart. Om vi blir en halv miljon fler människor skapar tillväxten på det viset i sig naturligtvis fler skatteintäkter. Men det intressanta för att finansiera välfärden långsiktigt är inte bara hur många och vad. Det handlar framför allt om två saker, produktivitetsutvecklingen och bnp-tillväxten. Det är bara att jämföra de två sakerna. fram med en socialdemokratisk regering steg bnp per capita. Vi drog ihop per man mer. Under de borgerliga åren sjönk bnp per capita , och produktivitetsutvecklingen var lika eländig . Det har varit en finanskris, absolut. Det är fullständigt självklart att det ger en dip i både bnp-kurvan och produktivitetsutvecklingskurvan. Men det förklarar inte helheten. Det är de delarna vi måste koncentrera oss på. För att komma vidare behövs det investeringar, och det behövs utbildning för att människor ska kunna ta mer kvalificerade arbeten. Det måste innebära att vår bnp höjs. Det är på det sättet vi skapar resurser för välfärden. sa att svenska folket inte har märkt att det har varit en finanskris. Det tror jag att alla de människor som är arbetslösa och under krisen har fastnat i långtidsarbetslöshet inte riktigt håller med om. De har av den tidigare borgerliga regeringen blivit placerade i fas 3 där de nu sitter fast månad ut och månad in, år ut och år in, med minimala möjligheter att komma vidare. Själva idén bakom konstruktionen med fas 3 var att det skulle finnas minimala möjligheter till utbildning eller att komma vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Av respekt för dem borde vi kunna enas om att det finns människor som har märkt av finanskrisen och kanske framför allt den borgerliga regeringens oförmåga att hantera de människor som blev arbetslösa och ge dem möjligheter att använda lågkonjunkturen till att till exempel kunna vidareutbilda sig. Däremot är det positivt att även i kammaren visar intresse för att vi ska investera i utbildning och kompetens. Där är jag lite förvånad över det stora motstånd som vårt förslag om utbildningskontrakt har mött hos . Vi ser att ungdomar som inte har gymnasieutbildning har en arbetslöshet på . Det är uppenbart väldigt svårt för ungdomar att ta sig in på arbetsmarknaden om de inte har gymnasieutbildning. Det kommer inte att bli lättare för de ungdomarna om 10, 20, 30 eller . De har ett helt långt arbetsliv framför sig. Det kommer inte att bli lättare att hitta ett jobb om de inte har gymnasieutbildning. Idén med utbildningskontraktet är att man ska möta ungdomar där de befinner sig och tydligt få en utbildningsplan för hur de ska kunna ta sig igenom gymnasiet och kunna kombinera det med arbete eller praktik. Ofta kan det handla om att de går på ett yrkesgymnasium, går en yrkesutbildning, och sedan kombinerar det med jobb eller praktik. Vad är det som är så fel med det? Vad gäller att produktiviteten och välfärdens långsiktiga finansiering är viktigt är det någonting som vi var inne på i marginalskattedebatten. Detta sagt angående anförande. Vad gäller människor som har märkt av eller inte märkt av finanskrisen är det mycket i jämförelse med andra länder. Där har det märkts av väsentligt mycket mer än i . Finansministern brukar fråga oss allianspolitiker varför vi inte genomförde fler skattesänkningar om de nu var så framgångsrika. Eftersom jobbskatteavdragen riktades mot låg- och medelinkomsttagare var det i praktiken kommunalskatten som minskades. Kommunsektorn ersattes av staten. Det betyder att det måste finnas utrymme i den statliga budgeten för jobbskatteavdragen. rör det sig om ca . Det är dryga 10 miljarder mer än de allmänna bidragen till den kommunalekonomiska utjämningen. Eftersom jobbskatteavdragen har motiverat människor att arbeta respektive att arbeta mer har de därutöver inneburit ökade skatteintäkter för kommuner och landsting men endast marginellt till staten. Staten har alltså med jobbskatteavdragen speedat skatteintäkterna till kommuner och landsting. Det är en genialisk konstruktion inte minst eftersom välfärdens utmaningar främst utgör utmaningar för kommuner och landsting. Vi antar att det är en av anledningarna till att inget parti talar om att ta bort dem. Svaren från finansministern har tyvärr inte dämpat min oro eftersom de demografiska utmaningarna inte minskar. Vad som förs fram är tidigare testade metoder som uttalat ökar utanförskapet. Var är de nya fräscha förslagen? Om S-MP inte har dem hoppas jag att de låter de av Alliansen införda reformerna fortsätta leverera. Eller kan vi kanske till och med hoppas på att S-MP boostar kommuner och landsting med ett sjätte jobbskatteavdrag? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tackar finansministern för debatten. Jag tror att från Socialdemokraterna slog någon form av rekord i faktafel här. Svensk ekonomi har alltså vuxit i termer av bnp per capita. har nog bara läst talepunkterna han har fått i mejlboxen från och inte funderat över vad de faktiskt innebär. När finansministern har använt liknande siffror har man exkluderat 2007 och 2014. Sanningen är alltså att ekonomin har vuxit om vi räknar just det måttet. har dessutom varit det land i hela västvärlden som i allra störst utsträckning har tagit emot asylsökande. Vi vet alla att det tar att etablera sig på arbetsmarknaden. Om man tittar vidare på hur mycket ekonomin har vuxit som andel av sysselsatta människor är vi i särklass bäst i hela västvärlden. Vi kan jämföra oss med andra länder, herr talman. Det går inte riktigt att jämföra med och eftersom vi har haft någonting som man brukar kalla för finanskrisen. Men om vi jämför oss med andra länder har vi till och med lyckats bättre än vad vi gjorde , under de föregående åtta åren. Vi har den lägsta långtidsarbetslösheten i hela . Vi har haft högst jobbskapande i hela västvärlden, dessutom med ganska stor marginal. Den ökade arbetslösheten beror på att vi har försökt få tillbaka de många människor som Socialdemokraterna förtidspensionerade bort. Det är klart att det är omöjligt att förvänta sig att vi både ska klara det och problemen med finanskris. Man kan naturligtvis försöka fixa lite med siffror och annat, 2014 och mer. Men även om jag skulle köpa resonemang är väl inte och 2,5 procents bnp-tillväxt någonting man kan vara nöjd med - tvärtom. Det är det som är grundproblemet. Det beror på de här delarna: Det har skett för lite investeringar, framför allt privata sådana. Det har skett för lite i investeringar i utbildning så att människor skulle ha kunnat ta de jobb som har utannonserats. uppger att vart femte jobb inte blir tillsatt. Det är därför vi inte klarar produktiviteten, och det är därför bnp per capita inte växer. Sedan måste jag säga någonting när det gäller den koppling som så tydligt gör till att vi har haft en hög flyktingtillströmning. Det har vi haft .