ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310103 · 2015-10-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:103 Ekonomiska konsekvenser av personalvakanser av (V) till Försvarsminister (S) I redovisning till försvarsutskottet av sitt utvärderingsuppdrag var personalläget följande: ”Vid utgången av 2014 omfattade insatsorganisationen ca 50 000 befattningar, varav ca 6 000 ännu inte är bemannade. Antalet krigsplacerade med värnplikt uppgår till ca 7 000.” Viktigt att notera är att i de 50 000 ingår 22 000 hemvärnssoldater. Det innebär att den svenska yrkesarmén ska bestå av 28 000 män och kvinnor. Det är där 6 000 befattningar inte var bemannade /15, det vill säga en brist på . Skulle de värnpliktiga inräknas närmar vi oss som inte är bemannat enligt planen. Minst lika allvarlig är orsaken till situationen. Det är inte antalet rekryterade som är problemet. Det kunde lösas genom fler påkostade reklamkampanjer. Nej, det är i stället det faktum att genomströmningen är för stor. I stället för planerade ligger anställningstidens snitt på . Det pekar på ett missnöje med villkoren som kräver betydligt mer omfattande insatser för att komma till rätta med. Inte heller går arbetet med en mer jämställd organisation särskilt bra. Andelen kvinnor ligger långt ifrån målet, som är satt till blygsamma . Så långt kan konstateras att beslutet om införande av en yrkesarmé inte har blivit någon succé. En ”tröst” i bedrövelsen över vakanser brukar dock vara att personalunderskott åtminstone minskar bekymren med att hålla budgeten. Det kan därför vara av intresse att veta budgetkonsekvenserna för Försvarsmakten om alla hål var fyllda. De torde inte vara alltför dramatiska, då merparten av vakanserna är för tjänstgörande, men självklart ändå av intresse att ha reda på. Självklart skiljer sig kostnaden åt beroende på detta och hur mycket de kallas in för att tjänstgöra, men också exakt vilka befattningar av de kontinuerligt tjänstgörande som är vakanta. Men det borde inte vara en oöverstiglig uppgift att ange en ungefärlig snittkostnad för respektive kategori. Därför vill jag fråga försvarsminister : Vilka skulle budgetkonsekvenserna för Försvarsmakten bli om samtliga vakanser var fyllda?
ip · H310105 · 2015-10-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:105 Återvändande IS-terrorister av (FP) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat ett antal åtgärder för att stävja radikalisering och terrorism. En skrivelse som behandlar gör gällande att regeringens åtgärder i huvudsak handlar om aviseringar och utredningar. Skrivelsen lyfter dock fram vikten av att både förebygga och förhindra terrorism såväl i som utomlands. presenterade Säkerhetspolisen siffror för hur många som rest från för att delta i kriget i och . Siffrorna visar andelen kvinnor respektive män, hur många som avlidit i strid och inte minst hur många som återvänt. Den sistnämnda kategorin är särskilt intressant för Säkerhetspolisen, som har bekräftade uppgifter på 115 personer som är tillbaka i efter att ha deltagit i terroristverksamhet. Det vore intressant att få veta vad dessa personer gör . Eftersom förberedelse, uppmaning och rekrytering till samt finansiering av terrorism är olagligt i och Säkerhetspolisen känner till vad dessa personer har gjort borde det finnas förutsättningar för åtal mot dem. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Föranleder den ovan nämnda rapporten från Säkerhetspolisen några generella åtgärder eller initiativ från statsrådets och regeringens sida?
ip · H310106 · 2015-10-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:106 Behovet av att stärka det psykologiska försvaret av (M) till Försvarsminister (S) Försvarsminister gick ut med nyheten att överväger att gå med i Natos center för strategisk kommunikation beläget i huvudstad . Detta för att stärka den svenska kompetensen när det gäller att kunna identifiera och bemöta propaganda och desinformation. Att försvarsministern nu överväger att samarbeta tätare med Nato på detta område är både välkommet och nödvändigt. Behovet av att stärka den svenska kompetensen när det gäller det psykologiska försvaret har aktualiserats alltmer i takt med att propagandakrigföringen har blivit allt viktigare. Informationskampanjer för att sprida den egna bilden av en konflikt, men även sprida desinformation om motståndaren är centrala delar i såväl som i Isils krigföring i . Möjligheterna att sprida propaganda och desinformation har också ökat betydligt i takt med teknikutvecklingen och de sociala mediernas ökade betydelse för att förmedla nyheter. Därför måste samarbeta mer med andra som Nato för att stärka det psykologiska försvaret, men även utveckla ett eget psykologiskt försvar. Där lögnen är vapen ska sanningen ses som motmedel. Det behövs en gedigen genomlysning hur detta kan ske i . är ansvaret för det psykologiska försvaret spritt på flera aktörer där Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) endast har ett samordningsansvar. Vi moderater har därför föreslagit att () bör få uppdraget att utreda möjligheten att återupprätta det psykologiska försvaret som egen myndighet i syfte att bättre kunna hantera påverkanskampanjer, desinformation och propaganda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister följande: Hur ser tidtabellen ut för deltagande i Natos center för strategisk kommunikation? Hur avser försvarsministern att gå vidare med arbetet att stärka det psykologiska försvaret i ?
ip · H310107 · 2015-10-13 00:00:00 — Interpellation 2015/16:107 Regeringens hantering av det parlamentariska läget av (M) till Statsminister (S) har sannolikt inte haft ett mer osäkert parlamentariskt läge än vad vi har . Detta illustrerades tydligt när regeringens budget inte gick igenom . När nu decemberöverenskommelsen fallit står ånyo inför hot om politisk turbulens. Varje ansvarstagande parti som värnar om vårt lands väl och ve bör se allvaret i detta. Få saker är mer skadligt för ett lands ekonomiska utveckling än institutionaliserat politisk instabilitet. Givet samma läge med en regering som saknar ens en passiv majoritet i är det viktigt att partierna agerar ansvarsfullt. Från Alliansens sida handlar det framför allt om att till exempel inte spela med i misstroendevotum som endast syftar till att frambringa just kaos. Ansvarsfullt kan dock i sammanhanget inte enbart handla om att oppositionen ger regeringen fritt spelrum. Det är inte lätt att utifrån statsministerns uttalanden och ageranden avgöra huruvida han är medveten om detta. och hans regering för en politik som Alliansen inom ansvarsfulla ramar till varje pris vill motarbeta. I det fall Lövfen driver politiken för långt till vänster kommer det till slut att bli politiskt omöjligt för Alliansen att göra allt i sin makt för att åstadkomma ett maktskifte. Att statministern ena stunden talar om samarbete över blockgränsen, för att i nästa stund lägga fram en budget med skattehöjningar på över budgetperioden är inte trovärdigt. Man kan fråga sig om inte statsministern förstår, att ju mer vänsterinriktad politik regeringen lägger fram, desto svårare blir det att åstadkomma ett konstruktivt samarbete över blockgränsen? Det framstår vidare som att statsministern inte inser det motsägelsefulla i att å ena sidan tala om blocköverskridande samarbete och å andra sidan presentera en budget med skattehöjningar på 150 miljarder? Mot denna bakgrund vill jag fråga statsminister : Delar statsministern bedömningen av att ett blocköverskridande samarbete försvåras av att den styrande koalitionen för en allmänpolitisk inriktning som skapar tydliga blockpolitiska konflikter? Hur avser statsministern att åstadkomma ett konstruktivt samarbete över blockgränsen?
ip · H310108 · 2015-10-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:108 Situationen för elever inom gymnasieskolans yrkesprogram av (M) till Statsrådet (S) är det närmare var tredje elev inom yrkesprogrammen på gymnasiet som antingen hoppar av sin utbildning eller inte får godkänt slutbetyg. Av de elever som påbörjade gymnasieskolans yrkesprogram var det som tog examen . Mellan 2009–2011 var siffran ännu sämre, av eleverna inom yrkesprogrammen lämnade då sin utbildning utan slutbetyg. Skolinspektionens granskning visar också att två av tre elever som har studiesvårigheter och därmed riskerar att inte få godkänt, trots detta inte får det stöd som de har rätt till. Trots nuvarande lagstiftning inom ramen för skollagen är det många skolor som inte följer eller upprättar särskilda åtgärdsprogram för att hjälpa elever med studiesvårigheter. Få skolor, visar granskningen, ser över bakgrunden till elevernas frånvaro eller erbjuder extra stöd och åtgärder. Det stöd som oftast erbjuds sker före eller efter ordinarie skoltid och bygger endast på frivillighet. Därefter slutar många skolors engagemang och ansvar för sina elever. Bakom varje avhopp finns en personlig och oftast svår historia men det duger inte att var tredje elev inom yrkesprogrammen inte fullföljer sina studier. Konsekvenserna i ett större perspektiv innebär också högre ungdomsarbetslöshet, mer utanförskap med högre trösklar för att komma tillbaka och sämre möjlighet till kompetensförsörjning för samhället och näringslivet. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka reformer avser statsrådet att ta initiativ till för att förbättra situationen för eleverna på yrkesprogrammen inom gymnasieskolan som medför att fler elever når ett godkänt slutbetyg?
ip · H310109 · 2015-10-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:109 Antalet inställda lektioner på gymnasiet av (M) till Statsrådet (S) Ett av problemen i dagens gymnasieskola är antalet inställda lektioner och de oplanerade håltimmar för eleverna som därmed uppstår. I anmälde en elev sin gymnasieskola till Skolinspektionen, då man under terminens första drabbades av upp till två inställda lektioner per dag. Detta motsvarar undervisningstid , undervisningstid som försvinner i tomma intet, då inga vikarier heller funnits tillgängliga. På grund av detta, har gapet mellan olika lektioner i vissa fall varat i . Bristen på vikarier tvingar gymnasieskolor att ställa in tusentals lektioner varje termin. Problematiken som många skolor vittnar om och som förvärrar situationen är svårigheten att få tag på vikarier med rätt kompetens och lärarexamen för att kunna undervisa. Även om en del lektioner fortskrider med eget arbete för eleverna är det många som vittnar om svårigheten med att ha en lärarlös lektion. För många elever på gymnasiet riskerar antalet inställda lektioner att påverka betyget då skolan inte klarar av att leverera sitt uppdrag. Med hänvisning till detta vill jag därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att ta för initiativ för att minska antalet inställda lektioner inom gymnasieskolan?
· H31011 · 2015-10-02 09:00:45 — Den tror på ett där man håller ihop - ett där man inte sätter landsbygden åt sidan utan gör satsningar för svensk landsbygd. Vi tar nu det första steget med budgetpropositionen . Vi skulle ha tagit stegen kraftfullt redan med budgetpropositionen , men den blockerade tyvärr Alliansen tillsammans med . Vi gör nu rejäla satsningar på den nationella livsmedelsstrategin, det nationella skogsprogrammet och den parlamentariska kommittén. Vi gör jättesatsningar när det gäller infrastruktur på landsbygd via bredband och på att stimulera kollektivtrafik. Vi gör satsningar på servicepunkter - det som har varit bedrövligt under den förra regeringen. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H310110 · 2015-10-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:110 Kompetensen och arbetsmiljön för studie-och yrkesvägledare av (M) till Statsrådet (S) finns det stora problem inom ramen för studie- och yrkesvägledningen i skolan vilket medför att elever inte får den hjälp och vägledning som de har rätt till. Många studie- och yrkesvägledare vittnar både om att de känner sig bortglömda på skolan samt om att de har för lite tid för eleverna, särskilt när det kommer till att förbereda elever för framtida studieval. I snitt ansvarar varje studie- och yrkesvägledare för närmare 550 elever, vilket innebär att den tid som kan avsättas per elev och läsår endast blir två och . I vissa fall blir det ännu mindre tid över då även administration ingår i tjänsten. Många studie- och yrkesvägledare saknar också rätt kompetens för att ge elever god vägledning utifrån hälsoperspektivet. Detta gäller bland annat när det kommer till om vissa utbildningar kan vara olämpliga för elever av medicinska skäl, såsom frisör, byggnadsarbetare eller bagare – yrken där hälsobesvär lätt kan uppstå . Då detta inte ingår i utbildningen för studie- och yrkesvägledare uppstår enkelt en konkret problematik. Studie- och yrkesvägledare fyller en viktig funktion i att rusta och vägleda elever inför framtida studier. De elever som ska påbörja en gymnasieutbildning är kommande arbetskraft som inom ett fåtal år ska arbeta i näringsliv, offentlig sektor och industri. Då krävs det att de har möjlighet att vända sig till en studie- och yrkesvägledare som både har tillräcklig kompetens för att kunna ge råd och tid att avsätta för samtliga enskilda elever. Därför vill jag fråga statsrådet : Vilka reformer avser statsrådet att ta initiativ till för att förbättra kompetensen och arbetsmiljön för studie-och yrkesvägledare?
ip · H310111 · 2015-10-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:111 Vidareutveckling av av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Under Alliansens tid vid regeringsmakten påbörjades ett åtgärdsprogram av förre generaldirektör för att hejda ökningen av antalet sjukskrivningar och de skenande kostnaderna som dessa medför. Ett mycket angeläget arbete. är ett samarbete mellan privata och offentliga arbetsgivare, organisationer, myndigheter, universitet och det civila samhället. Kännetecknande för projektet har varit viljan att samarbeta över alla gränser, tänka nytt, överbrygga stuprör och fokusera på teoretiskt och praktiskt stöd i den konkreta implementeringen med inriktning på nyanländas situation, människor med funktionshinder samt genom förebyggande arbete för att förhindra eller minska framtida sjukskrivningar. Vår sittande regering har med socialförsäkringsminister i spetsen i stället valt att tillsätta en studie för att identifiera vilka områden som behöver utvecklas och vilka åtgärder som därefter ska vidtas. Jag ställde därför en fråga till socialförsäkringsministern om detta inte var att återuppfinna hjulet, eftersom redan finns och genomför ett framgångsrikt arbete. Svaret från statsrådet innehöll förvisso god information om regeringens målsättning för sjukpenningtalet och om att är en viktig aktör. Tyvärr innehöll det inte något svar på frågan om varför regeringen väljer att satsa på vidare analyser i stället för att bygga vidare på det befintliga projekt som gjort skillnad för människor som befunnit, eller befinner, sig i utanförskap. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Varför drar regeringen igång ett nytt åtgärdsprogram i stället för att bygga vidare på det som redan framgångsrikt är på gång i form av ?
ip · H310112 · 2015-10-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:112 Åtgärder mot den digitala konjunkturnedgången av (M) till Statsrådet (MP) Digitaliseringen är på väg att förändra samhället. Det händer mycket. Ute i företag utvecklas nya tjänster och människor är inte sena att nyttja dem. Även kommuner och landsting ser digitaliseringens möjligheter att förbättra kvaliteten i sina produkter och tjänster som kostnaderna minskas. Utifrån existerande förutsättningar arbetas det hårt med detta, inte minst som ett led i att klara finansieringen av den framtida välfärden. har legat långt fram i utvecklingen men tyvärr har vi börjat tappa. Enligt är , liksom de flesta länderna i , i en ”digital konjunkturnedgång”. Gapet till och som leder utvecklingen växer och i är det endast , och som har en hög nivå av digital utveckling. Många svenska aktörer är var för sig duktiga men genom att ingen har ansvar för helheten innebär det stuprörstänk med suboptimering som följd. Därutöver har vi inte de bästa förutsättningarna för utvecklingen av digitala produkter och tjänster. Jag har exempelvis gjort en del företags- och verksamhetsbesök rörande digitaliseringen inom välfärden och det är påtagligt att man ofta inte känner till vad andra gör som man anser att ingen tar hand om framgångsrika projekt och implementerar dem på ett optimalt sätt. I är man medveten om att man ligger efter på detta område och frågan om en digitaliseringsmyndighet har lyfts fram. En sådan myndighet kan säkerställa att samordning sker samt att goda förutsättningar skapas, till exempel standardiseringar och förbättrade processer, som säkerställer att utvecklingen optimeras med hela landet i sikte, och inte enbart sker i företag eller kommuner där det finns eldsjälar som driver på utvecklingen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att säkerställa att återtar sin position som ledande inom digitaliseringen? Hur avser statsrådet att förbättra förutsättningarna för innovationsprojekt att finansiera sina verksamheter, till exempel via riskkapital? Överväger statsrådet att inrätta en digitaliseringsmyndighet som tar ett övervägande ansvar för utvecklingen? Vad anser statsrådet att vi kan lära från länder som , och gällande digitaliseringen?
ip · H310113 · 2015-10-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:113 RUT-avdragets ökande popularitet av (M) till Finansminister (S) rapporterade att RUT-avdragen ökar. har 570 000 personer gjort avdrag vilket är 30 500 fler jämfört med . Särskilt intressant är att intresset för ökar snabbast i kommuner utanför storstäderna. , , , och toppar listan med kommuner där RUT-avdraget ökar mest. Regeringen vill inte att avdrag ska kunna göras för inomhuspoolrengöring eller läxhjälp, men kan ställa sig bakom att avdrag görs för trädgårdsarbete och flytthjälp. Gränsdragningarna för vilka tjänster som omfattas av RUT-avdraget har ändrats och ändrats igen. Ändringarna försvårar för människor att hålla reda på vad som är avdragsgillt eller ej, och det fördyrar genom kostnader varje gång systemet ändras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur ser finansministern på att allt fler människor tar hjälp av företag med hushållsnära tjänster runt om i ? Ser finansministern att det finns skäl att återigen omvärdera synen på hushållsnära tjänster? Vilken hänsyn tar finansministern till att regelverket ska vara begripligt för användarna och ?
ip · H310114 · 2015-10-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:114 Optimala skattemässiga förutsättningar för delningsekonomin av (M) till Finansminister (S) Delningsekonomin har många fördelar. Bland annat nyttjas resurser mer effektivt, produktiviteten ökar, konkurrensen blir starkare och transaktionskostnaderna lägre i och med att man tack vare digitaliseringens möjligheter kan hoppa över mellanled. Därmed kommer priserna att sjunka. Men det finns en hel del frågetecken och frågor som måste diskuteras, inte minst gällande arbetsmarknaden och skatterna. I har vi goda förutsättningar för innovationer och entreprenörskap men delningsekonomin väcker nya frågor. Den sätter fokus på regelverket och testar gränser. Det kommer att ställa krav på den svenska arbetsmarknaden och utbildningssektorn, inte minst på ökad flexibilitet. Jobb kommer att försvinna men även tillkomma och digitaliseringen kommer att bidra till båda delarna. Helt säkert kommer lagstiftning och regelverk att behöva anpassas till de nya omständigheterna. Regeringens ställningstagande efterfrågas. Gör regeringen ingenting kommer utvecklingen att ske ändå på grund av globaliseringen och vi kommer annars att tvingas anpassa oss i efterhand. I de sammanhang som delningsekonomin diskuteras nämns i nästa andetag skattefrågorna. För lika viktigt som det är att ligga i framkant i utvecklingen är det att gamla och nya företag konkurrerar på lika villkor och att de skatteintäkter kommer in som ska komma in för att finansiera de offentliga åtagandena. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder vidtar finansministern för att ska ha optimala skattemässiga förutsättningar för att främja utvecklingen av delningsekonomin? Hur säkerställer finansministern att både den nya och den gamla generationen företag har likvärdiga villkor?
ip · H310115 · 2015-10-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:115 Ensamkommande barns gode män av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Fler ensamkommande barn än någonsin söker nu sin tillflykt till . Tanken är att dessa ensamkommande barn ska tilldelas en god man som ska vara behjälplig för barnet. Inom ramen för ett sådant uppdrag finns det en gräns för hur många personer som det går att hjälpa för att uppfylla det uppdrag som det är att ta på sig ett ansvar för ett barn. Då systemen i kommunerna över de personer som åtar sig dessa uppdrag som gode män inte är centrala innebär det att en person kan åta sig att ha otroligt många fler barn än vad som är både lämpligt och etiskt rätt. Den summa jag senast hört är att en god man åtagit sig 60 barn på olika håll i landet. Så var det alls inte tänkt, utan detta sker på grund av att det inte finns ett centralt system som gör att det flaggas upp när en god man åtar sig fler uppdrag än vad som är rimligt för att barnen ska få det som behövs. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att täppa till det här kryphålet snabbt så att ensamkommande barn inte utnyttjas? Avser ministern att säkerställa att situationer som ovan beskrivs upphör så att dagens läge inte missbrukas?
ip · H310116 · 2015-10-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:116 Skydd av vatten av (V) till Klimat- och miljöminister (MP) är på många vis en unik sjö. vatten är en viktig reserv av dricksvatten som kan behöva användas av fler än de som bor runt sjön. pågår eller planeras verksamhet runt sjön som kan få stor påverkan på . Bland dessa märks planerna på en gruva i , delvis inom avrinningsområde. Ett dammbrott eller annan olycka vid gruvan skulle kunna orsaka mycket stora utsläpp av farliga kemikalier eller metaller i vattensystemen. Därför är gruvplanerna mycket omstridda bland de boende i området. Andra miljöhot är borrningar efter fossilgas i eller vid samt försvarets ökande skjutövningar över sjön. Det är därför viktigt att öka skyddet av . Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga: Avser klimat- och miljöminister att ta initiativ till att även vattentäkter som är av stor betydelse för dricksvattenförsörjningen ska kunna klassas som riksintresse enligt ?
ip · H310117 · 2015-10-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:117 Stoppet för nya förvaltningsområden på finska av (FP) till Kultur- och demokratiminister (MP) Lagen om nationella minoriteter utgör en viktig grund för arbete med att på olika sätt stötta de fem nationella minoriteterna i inom områden som skola, kultur, demokrati och äldreomsorg. Reformen är mycket uppskattad, men kommunernas och landstingens ambitioner varierar. Därför är det välkommet med en översyn, något liberalerna tidigare också uttalat ett behov av. Däremot var det en nyhet när regeringen meddelade att man i och med översynen fryser hela reformen och därmed stoppar att nya förvaltningsområden kommer till. Detta drabbar bland annat utvecklingen av förvaltningsområdena på finska som frivilligt kan ansluta sig till lagen om nationella minoriteter. var den första svenska kommunen att ansluta sig, och fler kommuner och landsting har sedan visat intresse eller aktivt ansökt om anslutning. Mot bakgrund av regeringens stopp vill jag ställa följande frågor till kultur- och demokratiminister : Borde inte ett stoppbeslut ha förankrats bättre med företrädare för minoriteterna? På vilket sätt gör regeringens beslut det lättare för kommuner och landsting som vill in i förvaltningsområdena? Ministern skriver i ett svar på en närliggande skriftlig fråga att regeringen har högre ambitioner med lagen om nationella minoriteter – vilka konkreta åtgärder omfattar denna ambition?