· H210428 · 2015-04-24 09:50:19 — har frågat mig om jag har gjort ställningstagandet att det är positivt med ökad konkurrens på det svenska järnvägsnätet samt om jag tänker verka för ökad konkurrens på det svenska järnvägsnätet. Den svenska järnvägen fyller en viktig samhällsfunktion. Ett av samarbetsregeringens prioriterade mål är en väl fungerande tågtrafik till nytta för både resenärer och varuägare. Det bidrar till att uppfylla regeringens mål om att ska uppnå EU:s lägsta arbetslöshet . Socialdemokratiska regeringar har vidtagit åtgärder som separering av infrastrukturen 1988 och bolagisering av 2001. Den inhemska marknaden för godstransporter på järnväg öppnades för konkurrens , och vi har flera järnvägsföretag som verkar på denna marknad vid sidan av det statliga bolaget . Marknaden för persontrafik på järnväg öppnades formellt 2010 med effekt för trafiken 2012. Inledningsvis har effekten på marknaden varit begränsad. Företaget etablering med en relativt omfattande trafik på sträckan med nya tåg är den första större satsningen sedan marknadsöppningen. En ökad konkurrens kan vara positivt om det leder till nya valmöjligheter, bättre tjänsteinnehåll eller lägre priser för resenärerna. Man ska dock inte blunda för att den nya konkurrenssituationen medför nya och ökade krav på järnvägssystemet när fler aktörer vill vara med och erbjuda sina tjänster. Inte minst gäller detta frågan kring kapacitetstilldelning, där målet är ett samhällsekonomiskt effektivt utnyttjande av infrastrukturen. Det blir även än viktigare med en effektiv samordning av tjänster som biljettförsäljning för att nyttan av konkurrensen ska komma resenärerna till del. I direktiven till den pågående utredningen om järnvägens organisation ingår bland annat att studera dessa frågor i syfte att lämna förslag som kan bidra till att uppnå ett effektivare utnyttjande av det svenska järnvägssystemet. Jag avser att invänta utredningens betänkande och därefter inhämta synpunkter från en bred krets av berörda innan jag återkommer med eventuella förslag på området. Tack, ministern, för svaret! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är sant att Socialdemokraterna har genomfört flera av de viktiga steg som har tagits för att införa mer av konkurrens och effektivitet i den svenska järnvägen. Det är ett ansvar som Socialdemokraterna och allianspartierna delar gemensamt genom historien och som jag tror har utvecklat svensk järnväg till det bättre. Vi ser att konkurrensen har medfört mycket positivt för svensk järnväg. I och med att marknaden för persontrafik öppnades har exempelvis MTR kunnat börja driva trafik mellan och . Som första viktiga utmanare till SJ ger detta resenärerna ökad valfrihet, fler avgångar och väntat lägre priser. Allt detta är positivt. Tyvärr ser vi hur trafikutskottets miljöpartistiska ordförande aktivt tar ställning mot mer av valfrihet när hon säger till bland annat att all trafik ska återregleras och SJ:s monopol återuppstå. "Jag ser ingen poäng i att det ska finnas konkurrens", säger hon. Tillsammans med infrastrukturministern är trafikutskottets ordförande den främsta budbäraren för regeringspartiernas infrastrukturpolitik. Jag finner det bekymmersamt, herr talman, att medborgarna får olika besked av de två regeringspartierna i en så viktig fråga. Därför frågar jag igen: Kan ministern ge besked om huruvida regeringen avser att värna den konkurrens som finns och har utvecklat svensk järnväg, eller tänker ministern gå i armkrok med sin miljöpartistiska kollega och avskaffa alla andra alternativ utöver SJ? Frågan om konkurrens är viktig på många sätt för svensk järnväg. Ministern nämner själv den utredning som pågår kring järnvägens organisation. Så sent som fick vi ett delbetänkande i den utredningen som handlade om konkurrensen när det gäller underhållet av våra spår. Liksom länge har varit fallet på vägsidan har järnvägsunderhållet upphandlats i konkurrens. Före valet var tongångarna höga hos Socialdemokraterna. Man krävde att allt järnvägsunderhåll skulle återregleras. Men presenterades den utredning som bland annat Socialdemokraterna hade krävt. Utredningens slutsatser var tydliga: Det finns stora brister i som måste hanteras. Det innebär också att det inte är en framkomlig väg att återreglera allt underhåll till , dels på grund av bristerna i myndigheten, dels på grund av att flera undersökningar visar att vi får mer järnväg för pengarna tack vare konkurrensen. bekräftade det i sin utredning, där man också konstaterar att man inte vill ha tillbaka underhållet i egen regi utan tror att det utförs bättre av entreprenörer, i samarbete med . Innebär detta, herr talman, att ministern i detta fall tar till sig av den utredning som hon hänvisar till och backar från det krav på monopol som Socialdemokraterna skrek så högt om i opposition? Jag undrar alltså, herr talman: Vad är regeringens åsikt? Vi får olika svar från trafikutskottets ordförande från och från infrastrukturministern. Blir det med nuvarande regering fortsatt fler avgångar och lägre priser för resenärerna med konkurrens i trafiken? Blir det med nuvarande regering fortsatt högre effektivitet och mer järnväg för pengarna med konkurrens av underhållet? Kan ministern ge ett klart besked? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När det gäller själva trafiken och konkurrensutsättningen av den: Som jag sa i mitt svar tycker vi att det är positivt med konkurrens under förutsättning att den leder till ett större utbud för resenärerna att välja mellan, fler tjänster, en utveckling av tjänsterna och eventuellt också lägre priser. kan jag ibland bli lite bekymrad över att och inte kan se några av de problem som kan uppstå med fri konkurrens på en mycket begränsad kapacitet, det vill säga järnvägen. Till skillnad från många andra varor eller tjänster är det begränsat hur många tåg det kan gå på en bana. Om det blir väldigt många aktörer på marknaden finns det en risk. Att tilldela kapacitet och tåglägen och att prioritera mellan olika tåg och framkomlighet för olika typer av trafik blir då än svårare. Man kan till exempel tänka sig att i stället för att det går ett fullt tåg går det två halvtomma, som tar upp precis lika mycket tid och plats på spåren. Då kanske man inte har nått så stor nytta, eftersom det innebär att annan trafik får sämre framkomlighet. Den konkurrens som finns på spåren ställer högre krav när man prioriterar tåglägen och kapacitetstilldelning, men den ställer också krav på att man har banavgifter och andra typer av ekonomiska styrmedel som gör att det blir rätt pris för att få tillgång till järnvägen. Allt det kommer att kräva ganska mycket jobb för att det ska falla ut på ett bra sätt. tittar den utredning som nämns på just de här frågorna. Vårt mål är att järnvägstrafiken ska fungera så bra som möjligt för resenärer och godsköpare. Hur formerna för det ska se ut och organiseringen ske är av underordnad betydelse. I det här fallet är det inte medlen som ändamålet utan tvärtom. Vi vill att järnvägen ska utgöra ett konkurrenskraftigt och attraktivt alternativ för den som ska köpa en resa men också för den som ska transportera sitt gods. Då måste vi genom att öka underhållet, investera mer i ny infrastruktur och också ha en effektiv organisation av järnvägstrafiken se till att det blir så. På samma sätt är det när det gäller underhållet. Vi har fått det delbetänkande som regeringen beställde avseende organiseringen av underhållet. har vi bestämt att avvakta tills vi får in svar från remissinstanserna. Det finns många som är både berörda och engagerade i de här frågorna. Vi tror att det vore olyckligt att sätta ned foten hårt i en så viktig fråga utan att ha tagit in synpunkter från många som faktiskt har stora kunskaper på området. Under infrastrukturministerns och min diskussion här tidigare varnades det för för lite järnvägstransporter. varnas det för för mycket järnvägstransporter. Jag blir inte riktigt klok på detta, herr talman. Det pågår en stor satsning, både på att förstärka underhållsinsatserna på järnvägen och på att bygga ut järnvägssystemet. Vi talade om Sverigebygget och Sverigeförhandlingen som handlar om att bygga nya stambanor för höghastighetståg, vilket också frigör kapacitet i det befintliga systemet för godstransporter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag önskar lite mer tydlighet från den här regeringen. I grund och botten är det nämligen positivt för resenärerna att ha fler alternativ, att få fler avgångar att välja mellan och att få lägre priser på sina resor på järnvägen. Vi vill att människor ska resa med tåg, och då måste en prispress vara bra. Men när den här regeringen inte ger några tydliga besked skapar det en osäkerhet som gör att många drar sig för att faktiskt investera och våga satsa på att öppna upp transporter på vår svenska järnväg. När det talas om effektivitet kan vi också konstatera att till och med SJ själva applåderar marknadsöppningen och säger att detta är mycket bra. Då tvingas nämligen även SJ, till skillnad från hur det var på den gamla monopoltiden, att ta itu med sina för stora kostnadsvolymer. Jag menar därför att man inte okritiskt behöver hylla, om vill kalla det så, en konkurrens. Men man kan väl ge klara besked om att man avser att värna det som finns. Kollegan till infrastrukturministern, som är ordförande i det utskott där jag är vice ordförande, ger tydliga besked om att hon inte vill ha konkurrens på järnvägen. Då ställer jag frågan: Vad vill regeringspartierna egentligen? Vill vi ha mer konkurrens och fler alternativ för medborgarna, då måste regeringen också ge klara besked. När det gäller underhållsfrågan är bristen på svar tydlig där också. Utredningen kom , och jag har respekt för att det kan behövas en del betänketid. Men man har också att ta ställning till det höga tonläge som Socialdemokraterna hade i opposition. Det har skapat en mycket stor osäkerhet på marknaden. vittnar redan om hur färre företag vill ge sig in i upphandlingar och bidra på det svenska järnvägsnätet eftersom de inte vet om den marknaden kommer att stängas . Det är synd, eftersom flera undersökningar, bland annat från statens eget forskningsinstitut på området, VTI, visar att vi får mer järnväg och mer underhåll för pengarna tack vare konkurrensen. Det är lite märkligt att stå och tala om satsningar på järnvägen när man å andra sidan kanske föreslår reformer som skulle äta upp pengarna genom större ineffektivitet. Jag har viss respekt för att man ibland måste fundera lite, men ibland måste man också sluta fundera och komma till en slutsats. Det som medborgare, svenska företag, svenskt näringsliv och konkurrenskraft behöver är nämligen tydliga besked. Jag tror att även regeringen delar synen att det vore synd om man gick från att vara en samarbetsregering, som man kallar sig, till att vara en utredningsregering. Ett större arv än så vill man nog lämna efter sig. Precis som säger kom den här utredningen, eller snarare delbetänkandet, för ungefär sedan. Jag tycker att det är lite märkligt om man inte är intresserad av att höra vad andra intressenter och kunniga på detta område har att säga om detta delbetänkande innan man bestämmer sig. Man kan naturligtvis, såsom den tidigare regeringen väldigt ofta gjorde, välja att inte remittera alls eller remittera med så kort svarstid att ingen av dem som egentligen var berörda hade möjlighet att komma med synpunkter på förslag. Det gjorde ganska ofta att en del av de beslut som fattades inte var helt genomtänkta och inte helt förankrade och förmodligen hade kunnat bli bättre om man hade väntat lite, lyssnat lite mer och varit lite mer ödmjuk och lyhörd, som den här regeringen har för avsikt att vara. Att lyssna, ta in, samtala och föra dialog är nämligen också ett sätt att visa att vi är en samarbetsregering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är många som är berörda av hur det svenska järnvägssystemet ska fungera och på vilket sätt det ska organiseras och som har synpunkter och kunskap om det. Vi är beredda att lyssna till dem innan vi bestämmer oss. Det är möjligt att tycker att det är ett problem. Jag tycker att det är en styrka. Där har vi olika uppfattningar. När det gäller konkurrensutsättningen av trafik ska man vara väl medveten om att intresset för att köra järnvägstrafik i varierar stort, kan man säga, mellan olika sträckor. Eftersom vi har en önskan om att tillgängligheten och möjligheten till både arbetspendling och godstrafik ska öka i hela landet, som vi var överens om i den tidigare debatten, måste vi också kunna konstatera att det på vissa sträckor inte kommer att vara någon konkurrens alls om att få köra därför att det ur ett strikt kommersiellt perspektiv inte är försvarbart att köra tåg på dessa sträckor. Men ur ett samhällsekonomiskt perspektiv kan det naturligtvis vara oerhört viktigt att människor har tillgång till både pendling och godstransporter. Detta innebär att när man utformar ett system där konkurrensförutsättningarna ser så oerhört olika ut över landet behöver man också se till att man inte får en effekt som innebär att även om utbudet ökar och ger mycket stora valmöjligheter för vissa resenärer minskar de, eller till och med upphör helt, för andra. Därför är detta mer komplext än vad man kanske vill erkänna från den högra sidan i politiken. Konkurrens kan medföra stora förbättringar, till exempel när det gäller att utveckla tjänsteinnehåll, att skapa mer innovation och driva på en utveckling. Men det är inte alldeles problemfritt när vi har en marknad där förutsättningarna mellan olika delar av landet ser så olika ut och där det som är tjänsten i detta fall är en extremt viktig samhällsnyttig tjänst som vi har ett gemensamt ansvar för att se till att den levereras till hela vårt land. Därav följer att vi är positiva till konkurrens, men den får inte innebära negativa effekter för den totala tillgången på tågtrafik. Jag har stor respekt för infrastrukturministerns pragmatism och kan konstatera att den skiljer sig något åt från tonläget från hennes partikollegor i opposition. Det är bra och klokt att infrastrukturministern har en något mer pragmatisk inställning här. Det är också bra att man lyssnar in remissinstanser. Jag hoppas dock att man sköter denna process så skyndsamt som det ändå går, eftersom den nuvarande situationen skapar en mycket stor osäkerhet. Jag är ledsen om jag blir tjatig, men jag tycker tyvärr att detta börjar bli en röd tråd, inte minst inom det område som vi ständigt diskuterar, alltså infrastrukturområdet som helhet. Jag tycker att det är bekymmersamt när man fryser Förbifart , när man inte kan ge klara besked om och när man inte kan ge klara besked om järnvägen i detta fall. Därför hoppas jag att man lyssnar in remissinstanserna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer I sammanhanget är det beklagligt att man talar om att lyssna in näringsliv och andra. Men lägger man ned viktiga forum för samtal med näringslivet, som Logistikforum som lades ned av regeringen. Det var det enda forum som fanns för att tala branschövergripande mellan de olika trafikslagen. Det är det som vi behöver mer av, alltså diskussioner som inte bara handlar om det egna trafikslaget utan som handlar om systemet som helhet. Då är det synd att regeringen talar om att samarbeta och att lyssna in men lägger ned sådana viktiga forum. Socialdemokraterna lyssnade inte före valet. Då skrek de högt om återreglering, återförstatligande, monopol och borttagande av konkurrens. Jag hoppas på andra tongångar . När Socialdemokraterna förhoppningsvis hamnar i opposition igen efter 2018 hoppas jag att de har en mer sansad debatton. Det förekommer ibland att man ändrar sig i politiken. Jag kan till exempel påminna om att den tidigare finansministern länge högljutt hävdade att höghastighetståg i var massivt olönsamt - jag tror att han använde dessa ord. Han påstod också att har överinvesterat i järnväg. Sedan kom det till slut lite pengar till järnvägen, och det var bra. Men hållningen från den moderata finansministern var kanske inte riktigt den som ger uttryck för . Men det är ju bra att vi kan ändra oss och anpassa oss efter hur verkligheten ter sig. Den här regeringen tänker satsa på järnvägen, för vi ser att det inte fungerar tillräckligt bra. Vi ser att det finns stora behov av att öka kapaciteten, inte bara genom att underhålla den järnväg vi redan har och se till att den håller högre kvalitet och därmed öka kapaciteten utan också genom att bygga ut och tillföra ny kapacitet. Vi ser att järnvägsresandet och godstrafiken på järnväg har ökat, och vi ser framför oss en fortsatt ökning. Då krävs det stora satsningar för att se till att det fungerar. Konkurrens kan vara ett sätt, men när det gäller att resandet ökar är det så här: Om 1 000 resenärer åker med ett tåg eller med fyra tåg är det fortfarande 1 000 resenärer. Konkurrensen i sig bidrar alltså inte till ett ökat resande. Det kan bidra till ett sämre kapacitetsutnyttjande och lägre effektivitet. Därför måste man säkerställa att konkurrensen leder till det vi faktiskt vill åstadkomma. Vi återkommer med förslag när vi har lyssnat in från olika intressenter hur de ser på behovet av bättre järnväg och hur den ska organiseras på bästa sätt för högsta möjliga effektivitet. Överläggningen var härmed avslutad.