· H210430 · 2015-04-10 09:39:21 — har frågat mig hur jag och regeringen ser på äldres insatser på svensk arbetsmarknad. Ser man behovet och i så fall hur ska jag och regeringen få äldre att fortsätta att arbeta om man försämrar villkoren? har frågat framtidsministern om statsrådet delar bilden av att fler kommer att behöva arbeta längre samt frågat vilka politiska åtgärder som statsrådet anser är viktiga för att möta den demografiska förändring som befinner sig i. Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det är jag som besvarar dessa båda interpellationer om ett längre arbetsliv. De demografiska utmaningarna kräver högre arbetskraftsdeltagande som kommer. Att fler kommer in och stannar kvar längre på arbetsmarknaden är oerhört viktigt, både ur ett individperspektiv och ur ett samhällsperspektiv. Arbete är förutsättningen för såväl individens som samhällets ekonomi och välstånd. Väl belagda studier visar att individer som har ett arbete har betydligt bättre hälsa än personer utan arbete. OECD-statistiken visar att är bland de länder som har högst sysselsättningsgrad i . Men trots att vi har ett bra utgångsläge är det regeringens bedömning att det är viktigt att fokusera på de utmaningar den demografiska utvecklingen innebär för framtidens arbetsliv. Äldre i arbetslivet är en viktig resurs som bör tas till vara. För att åstadkomma detta behöver arbetstagare i alla åldrar vara rustade för att kunna byta jobb eller ändra inriktning inom befintligt yrke genom utbildningsinsatser och livslångt lärande. Men det handlar även om attityder och arbetsplatskultur. Då jag träffar äldre arbetstagare får jag ofta höra att de känner en dold diskriminering genom att det till exempel förväntas att man ska träda åt sidan och ge plats åt yngre kolleger, att man inte får delta på samma utbildningar som yngre eller att arbetsgivaren inte tar till vara den kompetens man besitter. Den faktiska utträdesåldern är i många yrken lägre än . Detta beror inte på att det saknas ekonomiska incitament att arbeta längre, utan det handlar om att arbetstagare slits ut . Om människor ska orka jobba ett helt arbetsliv krävs bättre arbetsmiljöförhållanden i psykiskt och fysiskt slitsamma arbeten. Arbetsmiljö är därför ett fokusområde för regeringen. tar regeringen fram en ny strategi för arbetsmiljöpolitiken i nära samarbete med arbetsmarknadens parter. Som en del i strategiarbetet anordnar regeringen ett antal kunskapsseminarier för att fånga upp olika utmaningar och möjligheter i arbetsmiljöarbetet. Ett seminarium behandlar behovet av ett förlängt och hållbart arbetsliv, med fokus både på unga och äldre och de behov man har i olika delar av karriären. Ett annat behandlar psykosocial arbetsmiljö. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Inom ramen för Pensionsgruppens arbete pågår dessutom en bred översyn av pensionssystemet. Den långsiktigt stora frågan är här den om ett längre arbetsliv - för att trygga tillräckliga pensioner, pensionssystemets finanser och välfärden. Det arbetet kommer att fortgå med det övergripande syftet att uppnå fler arbetade timmar under livet. Jag vill tacka ministern för svaret som tyvärr inte säger mig så mycket i alla fall, och jag vet inte om någon annan upplever det annorlunda. Det märkliga är att halva svaret handlar om att försvara den politik som gäller och som hyllar att har ett högt arbetskraftsdeltagande bland äldre. Sanningen är att är det 100 000 fler som arbetar. Totalt beräknar man att det är ungefär en kvarts miljon . Och många nya företag har tillkommit. Det visar att den politik vi förde fungerade. Sanningen är också att dagens 65-åringar är både friskare och piggare än vad man var bara , även om det naturligtvis finns personer som blir utslitna tidigare. Sedan finns det de som med glädje jobbar långt efter att de blivit - personer med lång och gedigen erfarenhet som kan dela med sig av sin kunskap till yngre. Det bidrar naturligtvis till både högre tillväxt och den gemensamma välfärden. Det är bra att ministern och vi har en samsyn där. Men jag blir lite förvånad, för trots detta vill regeringen att de som anställer personer ska betala en särskild löneskatt. Denna straffskatt riskerar att göra att det blir färre jobb och färre äldre som arbetar, och det kan till och med bli lägre löner. Det motverkar ju att vi får fler in på arbetsmarknaden. Det som jag tycker är den största faran är att välutbildade och erfarna människor i yrken som ingenjörer, sjuksköterskor, lärare och andra högutbildade som det är väldigt stor brist på går hem och gör ingenting, och så ropar vi efter en arbetskraft som inte finns. Jag kallar detta för en jobbfientlig politik för äldre, och det kommer fler att säga när det blir känt vad regeringen tänker göra. Att göra det dyrare att anställa kan ju aldrig ge fler jobb. För mig är det en helt omöjlig ekvation. Någon nämnde i en artikel att det kan urholka pensionssystemet om människor inte jobbar längre, om man inte ger en morot för att jobba längre. Vi kan inte piska folk till att göra det, men vi kan stimulera människor att göra det. Ministern nämnde faktorer som arbetsmiljö, kultur och annat på arbetsplatser. Det tror jag är jätteviktigt att jobba med, och det är frågor som ligger mig varmt om hjärtat. Men vad politiken kan göra är att stimulera fler till att arbeta, precis som vi gjorde och därmed fick 100 000 fler att gå till jobbet trots att de uppnått pensionsåldern. Jag menar att regeringen är inne på fel väg. Som ministern nämner i sitt interpellationssvar står vi inför demografiska utmaningar. Hur gör vi för att få människor att arbeta längre? Vad tänker regeringen lägga fram för förslag? Vad kommer det att finnas för morötter? Blir det piska, eller vad kommer det att bli? Jag har svårt att se att det skulle bli något positivt av att straffa och göra det dyrare att anställa den grupp som vi talar om . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Jag ställde denna interpellation till framtids- och strategiminister . Orsaken till att jag gjorde det är att hon har ett uppdrag i regeringen som handlar om att se de långsiktiga perspektiven och hur regeringen ska hantera framtida utmaningar. Framtidsministern svarar i en intervju i regeringens egen webb-tv att det inte handlar om jobb. För mig känns det märkligt, och jag kommer att återkomma till framtidsministern, för jag tror att vi behöver tala om de viktiga demografiska utmaningarna på svensk arbetsmarknad. Jag har full förståelse för att arbetsmarknadsministern är här och är glad att hon har svarat på interpellationen. Jag vill bara ge en kommentar till detta. valde att inte ha en integrationsminister i sin regering, och det valet kan man naturligtvis göra. Trots att integrationen fungerar väldigt dåligt säger att det nog ändå är viktigare att frågan genomsyrar hela regeringen. valde också att inte ha en migrationsminister utan i stället en justitieminister som ska sköta migrationsfrågorna med vänster hand. Däremot har vi en framtidsminister som själv uppenbarligen tycker att uppgiften är att diskutera framtida utmaningar, men det statsrådet har inte gått att få till kammaren, så jag kommer att återkomma. till själva frågan som är väldigt viktig. Jag är glad att arbetsmarknadsministern och därmed regeringen enligt svaret tycker att det är viktigt att fler jobbar längre, att vi har fler arbetade timmar i ekonomin. Jag delar också mycket av det som arbetsmarknadsministern säger i sitt svar. Det handlar om flera saker. Det handlar om hur vi kan få yngre att komma in tidigare på arbetsmarknaden. Det handlar också om att de äldre som har möjlighet ska kunna jobba längre. Här har den tidigare regeringen gjort en del. Till exempel har vi, som vi var inne på tidigare, sänkt kostnaden för att anställa äldre. Det finns ett extra incitament att jobba efter 65. Man betalar lite lägre skatt. Och vi införde förbud mot åldersdiskriminering. Men mycket, mycket finns kvar att göra. Därför tycker jag att det är glädjande att vi först och främst har en regering som ser det här behovet. Sedan kommer vi till förslagen som jag tror att vi måste börja diskutera. Vi ser att vi behöver fortsätta underlätta för människor att vara kvar i arbetskraften. Det handlar såklart om arbetsmiljön, som är en otroligt viktig fråga. Den lämnar jag därhän , för där har vi en samsyn. Det handlar till exempel också om att låta människor kvarstå i anställning längre. Det är en fråga som jag undrar hur arbetsmarknadsministern ser på. Från Alliansens sida har vi föreslagit att man ska få kvarstå i anställning ända till . Vi moderater tycker också att studiestödsåldern ska höjas ytterligare, det vill säga att man ska kunna byta bana mitt i livet och helt enkelt kunna studera vidare senare i livet för att kunna hålla längre och göra andra saker. Vi behöver helt enkelt öka rörligheten och möjligheten till omställning för att människor ska kunna vara kvar på arbetsmarknaden längre. När det gäller både studiestöd och lagstiftning tror jag att det finns saker kvar att göra. Självklart är det inte bara politiken som styr hur länge man jobbar. Det finns många andra delar. Men politiken måste kunna möjliggöra att människor stannar kvar längre. Om vi inte gör det har vi mycket svårt att klara de demografiska utmaningar vi ser. Ungdomar kommer sent in på arbetsmarknaden . Här måste vi göra någonting. Vi måste också se till att man kan stanna kvar längre. Annars kommer ekvationen aldrig att gå ihop. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Därför är min fråga nu till arbetsmarknadsministern: Hur ser ministern på möjligheterna att höja stödet till CSN ytterligare, att ha åldersgräns till CSN och att förändra LAS, så att man kan vara kvar i anställning längre? Låt mig först säga att det här är en väldigt viktig fråga som jag tycker att det är bra att interpellanterna lyfter fram. Det är inte så att det finns en lösning som ska få fler att kunna och vilja arbeta längre, utan det kommer att krävas insatser inom många olika områden, och det kommer att se olika ut i olika branscher och för olika individer. Det här är en viktig framtidsfråga, både för individen och för samhället. har frågat specifikt om skattesystemet. Eftersom personer i princip inte har rätt att få några förmåner från socialförsäkringssystemet är det självklart inte heller rimligt att arbetsgivaren ska betala socialförsäkringsavgift för de förmåner som man inte får ut, menar regeringen. Däremot finns det många skäl för att man ska ha en likformighet i skattesystemet, och det är detta vi återställer. Det blir precis som det som infördes när man gjorde den stora skattereformen 1991. Ett av de viktigaste skälen till att man slutar arbeta vid eller före pensionering är den egna hälsan eller en funktionsnedsättning. Det finns väldigt lite som tyder på att man skulle sakna ekonomiska incitament att fortsätta arbeta. Det finns ekonomiska incitament, eftersom man har betalat väsentligt lägre skatt vid arbete . Jag har svårt att se att det skulle finnas väldigt mycket mer att få ut av den typen av stimulanser. Däremot är det mycket som tyder på att det finns en hel del att göra när det gäller ohälsan. Vi har haft en utveckling där den arbetsrelaterade ohälsan stadigt ökat, liksom annan ohälsa. Sjukskrivningstalen ökar ganska dramatiskt, och det är i allt större utsträckning yngre människor som sjukskrivs . Det här är en alarmerande utveckling som man måste ta på största allvar. Inom mitt ansvarsområde ligger framför allt den ohälsa som är relaterad till arbetet. Jag delar tyvärr inte uppfattning att vi har samma syn på arbetsmiljöns betydelse, i alla fall inte när det kommer till praktiken; den gamla regeringen skar ned kraftigt på resurserna till inspektioner samt till forskning om arbetsrelaterad ohälsa och arbetslivsforskning. Den här regeringen kommer att göra ändringar och satsningar i arbetsmiljöarbetet. Men jag tycker att tar upp flera viktiga frågor som verkligen är värda att diskutera, till exempel möjligheten att ändra i LAS från , som det är , till . Det tycker jag är ett intressant förslag som verkligen är värt att övervägas. Det är också därför som den frågan ligger hos , där alla partier som värnar om pensionsuppgörelsen ingår. Jag hoppas att man kommer att behandla frågorna på ett konstruktivt sätt där. Jag vill inte föregripa detta, men det är absolut värt att diskutera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Detsamma gäller förslag om förändringar i studiestödssystemet. Jag är inte beredd att ta ställning för en sådan förändring, men jag ser naturligtvis att det finns starka skäl att titta på den typen av förändringar. När det handlar om hur fler ska kunna arbeta längre måste man titta på område för område. Det finns säkert en lång rad olika områden som är viktiga att förändra. De frågor som just nu står i fokus för regeringen gäller investeringar i arbetsmiljön, eftersom vi ser att utvecklingen där går käpprätt åt fel håll. Det här med 65-årsåldern och hur vi ser på människor som blivit äldre är ganska intressant. Jag tror att är ett av de länder där man faktiskt åldersdiskriminerar. Vi ser negativt på människor som kommit upp i åldrarna. Jag har själv fyllt , och jag känner mig egentligen inte ett dugg annorlunda än jag gjorde . Jag står här och debatterar - på min födelsedag till och med - äldres möjligheter att få arbete . Det är faktiskt så att vi är friskare och piggare, och vi behövs. Det finns ett stort behov av framför allt välutbildade människor. Det finns branscher som redan nu skriker efter ingenjörer, sjuksköterskor, läkare, tandläkare, lärare och många fler yrken. Ministern säger att hon inte tror att det ekonomiska har så stor betydelse. Jag tror precis tvärtom. Folk jobbar inte bara för att de älskar sitt jobb eller trivs där; även det faktum att det lönar sig att jobba stimulerar människor att göra det. Särskilt kvinnor i vår generation som har varit hemma när barnen varit små och så vidare och inte har en så fet pension ser arbetet som ett gott tillskott. Frågan är hur vi stimulerar fler att arbeta när vi vet att den faktiska pensionsåldern är en bra bit under . Jag vet inte exakt vad den ligger på , men vi vet att den i alla fall är lägre. har ett högt deltagande när det gäller äldre arbetskraft, och det tycker jag att vi ska vara rädda om. Därför blir jag orolig när ministern talar om likformighet i skattesystemet. socialdemokratiska regeringar har väl inte varit så mycket för likformighet i skattesystemet, så jag vet inte riktigt hur man menar. Men jag tror att det har betydelse att det har lönat sig så mycket bättre att fortsätta att arbeta, om inte annat så på deltid. Det har tjänat hela väl. Det tjänar välfärden väl. Det tjänar tillväxten. På många områden kan vi säga detta. Jag kan hålla med om att det säkert finns mycket vi tillsammans borde titta på. Det här börjar bli ett problem. Friska människor, som har varit viktiga personer i sina yrken och har kunskaper som efterfrågas, går hem och sätter sig och mår dåligt av att inte arbeta. Men om man känner att man inte är välkommen på jobbet? Om man känner "nu förväntar de sig att jag ska sluta" är det klart att det inte stimulerar. Jag håller med om att det finns många utmaningar kvar på många områden. Det kan gälla ekonomi, arbetsmiljö och kultur men också att vi lär oss uppskatta äldre i alla sammanhang, inte bara på jobbet. har inte råd att låta friska, pigga människor vara utan arbete, oavsett ålder, antingen man är ung eller gammal. Utmaningen är att få allt fler i arbete och att få allt fler att arbeta allt längre. Där ska det bli väldigt spännande att se vad regeringen kommer att göra. Jag tror tyvärr att förslaget om att höja den här skatten kommer att motverka detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tackar för en bra debatt. Jag är glad över att vi har en samsyn om att vi kommer att behöva underlätta för fler att arbeta och att arbeta allt längre. Jag delar arbetsmarknadsministerns syn att det inte finns några quickfix. Det är inte bara en sak som gör att detta skulle kunna bli verklighet. Människor har också olika förutsättningar, och politiken måste riktas in på flera olika delar för att möjliggöra för fler att jobba kvar längre. Vi har olika syn på resurser till , men efter ökade resurserna, och vi gjorde alldeles specifika satsningar på arbetsmiljön, till exempel för kvinnor. Jag tror att det är viktigt att rikta in satsningarna där man tror att behoven är som störst. Vi vet att det har kommit ut mycket gott av de projekt som haft specifikt inriktat på arbetsmiljön för kvinnor i offentlig sektor. De har möjliggjort att man kunnat jobba kvar inom i eller . Arbetsgivarna har ett mycket stort ansvar för att se till att arbetsmiljön är sådan att man orkar vara kvar i alla fall till 65. Jag delar helt den synen, även om vi har olika syn på resurser till . Som sagt finns det mycket man kan fortsätta att göra för att underlätta för människor att stanna kvar. Det kan gälla allt från att skapa möjligheter att byta karriär mitt i livet till att jobba mycket med attitydfrågor. Det är ändå märkligt att regeringen aldrig vill erkänna att kostnader för att anställa människor också spelar en roll. Det är som att man inte ser att det spelar en roll att sänka priset på arbete och vad det kostar. Om det inte spelade en roll vad det kostar att ha människor anställda kan man undra varför de rödgröna vill kompensera till exempel kommunerna för den höjda arbetsgivaravgiften för unga. Det spelar faktiskt en roll. Möter man företag som inte har så många anställda vet man att kostnaderna spelar en roll. Även kostnaderna att ha en äldre person anställd spelar en roll. Det mest anmärkningsvärda i regeringens förslag är att detta inte var något man talade om i valet. I valet talade man om massor av olika saker som man nu gör löftesbrott i. Man lyfte under valrörelsen upp flera löften som man nu backar från. Men saker som man inte talade ett dugg om vill man genomföra, till exempel att höja kostnaderna att ha alla äldre anställda. Jag ville debattera den här frågan med framtidsministern eftersom framtidsministern i gjorde en intervju om bland annat detta. Hon fick där frågan om vad som krävs för att fler nya jobb ska skapas och vilka ekonomiska åtgärder som måste till för att det ska bli lättare att anställa. Framtidsministern svarade då: Det handlar bland annat om skatter. Beskattningen av arbete är ganska hög , och då behöver man titta mer på hur skattesystemet är utformat. När det handlade specifikt om sänkta arbetsgivaravgifter sa framtidsminister : Ja, det skulle till exempel kunna handla om arbetsgivaravgifter. Men vad man behöver är en stor översyn av skattesystemet. är inte statsrådet här för att svara på min fråga. Det är uppenbarligen så att regeringen kanske inte har en samsyn om detta. Jag inser att det inte finns en quickfix. Man måste göra många saker för att underlätta för äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden längre. Men är det verkligen så, arbetsmarknadsministern, att kostnaderna för att ha unga anställda eller kostnaderna för att ha äldre mer erfarna anställda inte spelar någon som helst roll? Om de kostnaderna ökar, påverkar inte det sysselsättningen i någon som helst utsträckning, arbetsmarknadsministern? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag är säker på att har kvar i arbete. Jag hoppas på det. Hon är inte den enda. Vi behöver många som är än som arbetar. Det är naturligtvis så att vi arbetar för att det lönar sig. Det är ett viktigt skäl till att människor arbetar. Det lönar sig redan att arbeta. Det lönar sig särskilt bra för den som är . Det skiljer för den som är mot den som är i beskattning. Det lönar sig redan väldigt bra för den som är att fortsätta att arbeta. Jag tror inte att det finns särskilt mycket mer att hämta på att gå längre i den riktningen. Däremot tror jag att det finns väsentliga insatser att göra, och de är inte enkla, i den fråga som tar upp om den dolda åldersdiskrimineringen. Det handlar om attityder. Även om ligger tredje bäst till när det gäller sysselsättningsgrad i gruppen inom är jag övertygad om att vi har betydande problem med smygande åldersdiskriminering av det slag som inte är alldeles enkelt att komma åt med en diskrimineringslagstiftning. Det handlar om attityder som påverkar människor och möjligheterna att ta nya steg i livet. Där tror jag att debatter av det slag som vi har påverkar och att vi som offentliga personer och politiker har ett viktigt uppdrag att delta i den debatten för att påverka de attityderna. Jag är säker på och delar den uppfattningen och är beredda att medverka i det, och jag vet att ni gör det. Låt mig svara på frågan om beskattningen och kostnaderna för arbete. Det är ganska väl belagt vad gäller generella skattesänkningar på arbete, till exempel genom generellt sänkt arbetsgivaravgift för ungdomar. De är ganska väl utforskade, och man vet att de ger en väldigt liten effekt. Dock tror jag inte att man kan säga att effekten är noll. Det tror jag ingen hävdar. Men det är en liten effekt i förhållande till kostnaden. Man får väldigt lite pang för pengarna. Jag och regeringen är rädda om våra gemensamma resurser. Har man oändligt med resurser eller inte ser behov av stora investeringar när det gäller jobben, skolan, utbildningen, välfärden, rättvisan och klimatomställningen kan man unna sig stora skattesänkningar. Men är man rädd om resurserna, har begränsade resurser och ser de stora behoven gör pengarna mer nytta på annat håll. Det gäller särskilt om det är arbetslösheten man vill bekämpa och man vill förbättra möjligheten att skapa nya jobb. Då ger det väsentligt större effekt att använda resurserna på ett annat sätt, och det är vad regeringen gör. Jag vill också ta upp frågan om arbetsmiljöarbetet, som är en viktig fråga för regeringen. Regeringen arbetar nu med att ta fram en ny arbetsmiljöstrategi, och vi gör det i nära samarbete med parterna. Vi har valt att lyfta fram tre områden för särskilda kunskapsseminarier om detta. Ett av de kunskapsseminarierna kommer att vara . Det handlar om just om ett längre arbetsliv. Vi fokuserar på både yngres inträde i arbetslivet och äldres möjlighet att vara kvar i arbetslivet. Vi behöver kanske förlänga i båda delarna, möjligheten för unga att komma in snabbare och för äldre att vara kvar längre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är ett kunskapsseminarium som kommer att ligga till grund för den arbetsmiljöstrategi som regeringen kommer att ta fram. Där har vi också möjlighet att komma med fler konkreta förslag på hur vi kan förbättra arbetsmiljön så att fler kan och förmår att jobba längre. Det finns självklart många uppfattningar som vi delar, och jag, Alliansen och regeringen, men det kan vi lämna därhän. Det vi inte har samma uppfattningar om gäller hur man stimulerar till fler jobb. Vi drev en politik där vi hade en medveten jobbpolitik för att man skulle få flera att jobba i bägge ändar, både de unga och de gamla. Ni gör precis tvärtom när ni gör det dyrare att anställa ungdomar och dyrare att anställda den som är . Det är inte de enda försämringarna. Att försämra och kommer också att slå mot till exempel många unga och äldre erfarna som jobbar med detta. Det är svårt att se hur det skapar nya jobb eller får fler människor i jobb att göra det enklare och mer lönsamt att inte jobba. Det är här vi skiljer oss åt. Ministern säger att det ekonomiska har en liten effekt, till exempel med lägre arbetsgivaravgifter för unga. Jag tror inte att vi har sett det svaret . Det kommer säkert nu när regeringen har ändrat och vi får se ett resultat av regeringens politik. är det Alliansens budget som gäller. Det är vår politik som styr . Varken svenska folket eller någon annan har sett ett resultat av den rödgröna regeringens förslag och politik, men det kommer. Det blir dyrare att anställda. Det blir dyrare att driva företag.