ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310263 · 2015-12-09 00:00:00 — Interpellation 2015/16:263 Ämnet geologi i såväl som gymnasiet av (M) till Utbildningsminister (MP) För sedan ställde jag en fråga till statsrådet om regeringen avsåg att vidta några åtgärder för att lyfta fram geologiämnet i såväl som gymnasiet. Svaret var välvilligt inställt till ämnet som sådant och beskrev hur ämnet belyses inom ramen för dagens skola. Dock lyste svaret på själva frågan med sin frånvaro. Geologikompetensen är avgörande inom många samhällsutmaningar, inte minst vad gäller infrastrukturutbyggnad och möjligheterna att bygga på ett säkert miljömässigt och ekonomiskt hållbart sätt. Med hänsyn tagen till de förändringar som följer med klimatförändringarna är geologikompetensen helt avgörande. Paradoxalt nog har geovetenskapen i generellt sett haft svag ställning inom grundskola och gymnasium – inte minst jämfört med många andra länder i och där earth sciences är ett självklart ämne på skolschemat. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga utbildningsminister : Anser utbildningsminister att ämnet geologi bör få en starkare ställning och därmed större utrymme inom grund- och gymnasieskolan? Är ministern beredd att ge utrymme för geologi som ett eget ämne i läroplanerna på grund- och gymnasieskolan?
ip · H310264 · 2015-12-09 00:00:00 — Interpellation 2015/16:264 Dämpat söktryck av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Just nu upplever åtskilliga samhällsfunktioner ett akut läge vad gäller flyktingsituationen. I det läget ställs höga krav på att båda hitta nya lösningar för de personer som kommer till vårt land och att kraftigt dämpa söktrycket till förmån för de många medlemsstater som inte tagit sin del av EU:s ansvar. Även regeringen har konstaterat att vi har en ohållbar situation och presenterat åtgärder för att färre människor ska söka asyl i . Regeringen har konstaterat att söktrycket behöver dämpas till mellan 1 000 och 2 000 personer . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Ministern har vid ett flertal tillfällen uttalat att söktrycket måste minska. Men vad konkret menas med minska? När anses en minskning tillräcklig: om vi får 100 färre än , eller är det 1 000 eller 5 000? Vad konkret gör ministern och regeringen för att färre ska söka sig till ?
ip · H310265 · 2015-12-09 00:00:00 — Interpellation 2015/16:265 Karensvillkor för företagare som fyllt av (M) till Socialförsäkringsminister (S) För sedan ställde jag en fråga till statsrådet angående att ta initiativ till en ändring av regeln som innebär att den som har fyllt inte kan ändra sin karenstid till en kortare karens. Svaret jag fick från statsrådet fokuserade på att det pågick ett arbete inom för att eventuella omotiverade skillnader mellan olika grupper av försäkrade nu ska uppmärksammas. vet vi att den parlamentariska (SOU 2015:21) lämnade ett antal förslag som rör egenföretagares villkor i trygghetssystemen. Gällande regler om karens vid sjukskrivning gör att man kan välja kortare eller längre karenstider. Efter fyllda får man dock inte ändra sin karenstid till en kortare karens. Gränsen är absolut och definitiv vilket kan få mycket stora konsekvenser för den enskilda företagaren som missar att uppmärksamma denna tidpunkt och därmed är låst vid sina försäkringsvillkor resten av livet. Detta är en situation som är verklighet för många företagare. Därför önskar jag fråga socialförsäkringsminister följande: Är karenstiden för företagare som är en av de ”omotiverade skillnader mellan olika grupper av försäkrade” som regeringen avser att förändra i syfte att förbättra näringslivsklimatet? Vilka vidare åtgärder avser ministern att vidta inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen för att fler äldre ska starta och driva vidare företag?
ip · H310266 · 2015-12-09 00:00:00 — Interpellation 2015/16:266 Kvinnors företagande av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Enligt världens största undersökning kring entreprenörskap, Global Entrepreneurship Monitor (GEM), har kvinnors entreprenörskap i minskat dramatiskt på bara . Enligt undersökningen sjönk andelen kvinnor som driver företag i tidiga faser från dryga till vilket är en minskning med . Vidare sjönk, enligt GEM:s definition av entreprenörskap, den svenska andelen kvinnor i företagande från år . Det innebär att rasade från 10:e till 18:e plats bland de 29 jämförbara länder som karakteriseras som innovationsdrivna. Många kvinnor arbetar inom den offentliga sektorn och inte minst inom välfärdssektorn. Det är därför naturligt att många av dessa tar sina första steg in i entreprenörskap med startpunkt inom välfärdsföretagande och dess möjligheter. Att det råder goda villkor för företagande inom välfärdssektorn är därför särskilt angeläget. Med anledning av exempel i ovanstående text kring kvinnors entreprenörskap i , vill jag fråga vilka åtgärder närings- och innovationsminister avser att vidta för att förbättra förutsättningarna för kvinnor att starta och driva företag i . Vidare vill jag fråga hur ministern vill förbättra möjligheterna för kvinnor att vara entreprenörer inom välfärden.
ip · H310267 · 2015-12-09 00:00:00 — Interpellation 2015/16:267 Den fortsatta processen om piratkopiering av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Statsrådet har tidigare meddelat att rundabordssamtalen om piratkopiering kommer att fortsätta när kommissionen har meddelat sina åtgärder på upphovsrättsområdet. har kommissionens meddelande presenterats. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga kultur- och demokratiminister följande: Hur ser den fortsatta processen ut när det gäller rundabordssamtalen om illegal spridning och konsumtion av upphovsrättsskyddat material? Vilka aktiva åtgärder kommer ministern att vida för att stärka svenska företag inom de kreativa näringarna?
ip · H310268 · 2015-12-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:268 Beslutsrationalitet av (V) till Försvarsminister (S) Vid samtal med olika företrädare på skilda nivåer inom Försvarsmakten kommer det ofta upp exempel på till synes bristande beslutsrationalitet, vilket medför skada för verksamheten, allvarlig skada för ekonomin samt missmod i organisationen. Orsakerna tycks variera mellan politisk detaljstyrning, ur försvarssynpunkt ovidkommande hänsyn och rent mismanagement. Jag skulle vilja ta ett konkret exempel. Det handlar om turerna kring (Flyg S). För jämnt startade sin flygskola på . Denna epok fick sitt slut i och med att avvecklades , trots att det bara satsats stort med en ny byggnad, specialbyggd bland annat för avancerade simulatorer. Verksamheten flyttades till i med sämre infrastruktur (korsande banor), slitna lokaler och behov av nybyggnation för Flyg S, vilket medförde att det dröjde ett tag innan verksamheten kunde sluta bedrivas i tält. Men redan i och med försvarsbeslutet beslutades att skulle läggas ned 2002 och Flyg S åter omlokaliseras. Nybyggnationen var således bortkastad. Verksamheten flyttades till och F 16. De elever som utbildade sig vid fick slutföra sin utbildning i . Men F 16 avvecklades , och verksamheten fick ånyo flytta, till utanför under F 17 i ledning. Självklart krävde omlokaliseringen omfattande byggnationer i form av lokaler och uppställningsplatser för flygplanen. överfördes Flygskolan till att bli en skola inom Luftstridsskolan (LSS), men med bibehållen lokalisering geografiskt och organisatoriskt. Med Flyg S som ett exempel vill jag därför ställa några frågor till försvarsministern: Delar försvarsministern, i allt väsentligt, denna historiebeskrivning? Görs det några analyser i efterhand för att utröna orsakerna till den här typen av till synes irrationella och kortsiktiga beslut? Görs det efterkalkyler för att beräkna kostnader mot tänkt besparing alternativt effektivitetshöjning? Vilka slutsatser har i så fall dragits av sådana erfarenheter? Hur säkras det upp att slutsatserna tillämpas i kommande förändringsarbete?
ip · H310269 · 2015-12-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:269 Ett säkrare och modernare regelverk för drönare i av (M) till Statsrådet (S) Antalet obemannade luftfartyg, drönare, i det svenska luftrummet fortsätter att öka. Vissa menar att det kommer att bli en av de vanligaste julklapparna . ökar antalet tillstånd för kommersiell drönarverksamhet ständigt. Statsrådet har tidigare i kammaren redogjort för regeringens intention att invänta det arbete bedriver på området att reglera flygtrafiken med så kallade drönare. Hon öppnade för vissa initiativ på området utifrån den rapport som lämnar . representanter på ett seminarium i gjorde tydligt att de inte menar att det finns utrymme att vänta på Easas arbete som kan få effekt först . De menar att vi behöver ett bättre regelverk , helst i går. Arbetet med ett sådant regelverk måste göras av Transportstyrelsen, som inte har visat något större intresse för att ta egna initiativ, dels på grund av hur verksamheten finansieras och dels på grund av bristen på styrsignaler från regeringen. Ju längre vi väntar desto mer ökar risken för en olycka både på grund av tidsutdräkten och det ökade antalet drönare som är ute och flyger. Dagens regelverk är okänt och svårt för vanliga hobbyflygare att förhålla sig till, vilket innebär ökade risker för den som flyger utan koll på regelverket och svårt för den som flyger enligt regelverket att uppnå de fulla nyttorna av den nya tekniken. Mot bakgrund av bland annat ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge Transportstyrelsen i uppdrag att se över och föreslå förbättringar av regelverket för trafik med lättare obemannade luftfartyg? Avser statsrådet att ge Transportstyrelsen i uppdrag att kommunicera de regelverk som gäller på ett tydligare sätt gentemot den som flyger drönare? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att skapa en säkrare tillvaro i luftrummet avseende de risker och möjligheter som drönare innebär utöver det som kommer att föreslå?
ip · H310270 · 2015-12-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:270 Flygets gröna omställning av (M) till Statsrådet (S) Det svenska inrikesflyget står för av de totala koldioxidutsläppen i vårt land som övriga transportsektorn står för . Om ska kunna nå uppsatta mål att som land minska sina koldioxidutsläpp står det klart att hela transportsektorn står inför en fortsatt grön omställning. har minskat utsläppen av växthusgaser med som bnp ökat med . Det återstår mycket att göra, men vi har visat att det går att kombinera ekonomisk tillväxt med ett ansvarstagande för klimat och miljö. Statsrådet har betonat att regeringen vill se en utveckling av flyget, inte minst mot fler internationella destinationer. Man hänvisar till att det skulle ge globala företag en bättre tillgänglighet till och skapa förutsättningar för ökad export. utreder regeringen nu att införa en flygskatt som både skulle ha negativ inverkan på detta mål som minskade ekonomiska marginaler även skulle kunna minska de utsläppsreducerande åtgärder branschen redan gör. I ett stort, relativt glesbefolkat land som saknas rimliga alternativ till flyget på många håll. Flyget binder samman och bidrar till fler jobb och tillväxt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit som främjar flygets gröna omställning och säkrar goda kommunikationer i hela landet?
ip · H310271 · 2015-12-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:271 Nationellt skogsmuseum av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) är ett land där skogsindustrin såväl historiskt som spelar en viktig roll. Skogen berikar oss med en av våra viktigare basvaror – trä. Skogsindustrin utgör en viktig ekonomisk motor för stora delar av vårt land, i synnerhet i områden belägna utanför våra större städer. Näringen bidrar med arbetstillfällen och stärker som exportland. Skogsindustrin spelar alltjämt en stor och viktig roll i den svenska ekonomin som helhet. Sammantaget är vårt land världens tredje största exportör av papper, massa och sågade trävaror. är tillsammans med det enda nordiska land som saknar ett nationellt skogsmuseum. Detta trots att har nästan 50 gånger så mycket produktiv skogsmark som till exempel . Gemensamt för de skogsmuseum som etablerats i , och är att de erhåller ett ekonomiskt stöd från staten för att kunna bedriva sin verksamhet. i har goda förutsättningar att kunna fungera som basen för ett framtida nationellt skogsmuseum. i är ett regionalt museum men har i praktiken axlat rollen som ett rikstäckande museum, dock utan att erhålla något statligt ekonomiskt stöd. Museet innehar ett brett nätverk inom skogsnäringen vilket gör det väl anpassat till att ansvara, utforma och driva ett nationellt skogsmuseum. Med bakgrund av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Tänker statsrådet ta några initiativ, i linje med min motion, gällande att utreda förutsättningarna för att ska få ett nationellt skogsmuseum i ?
ip · H310272 · 2015-12-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:272 Byggandet av Norrbotniabanan av (M) till Statsrådet (S) Bygget av Norrbotniabanan kommer att binda ihop och samt skapa förutsättningar för en fungerande gods- och persontågsförbindelse längs norra kust. När banan är färdig kommer den att halvera restiden mellan städerna och expandera regionen. Detta är speciellt viktigt i så pass exportberoende län som och , där avstånden mellan råvara, tillverkning och marknad ofta är långa. lovade statsminister att bygget av Norrbotniabanan skulle bli av, då han slog fast att sträckan mellan och ska byggas. Trots det löftet har regeringen inte avsatt några medel för byggandet av Norrbotniabanan. Näringslivet och befolkningen i och är i behov av nya infrastruktursatsningar och väntar på att regeringen sätter spaden i backen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : avser regeringen att påbörja byggandet av Norrbotniabanan?
ip · H310273 · 2015-12-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:273 Skydd för offer för hämndporrbrott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Digitaliseringen av samhället gör det allt svårare att skilja på den verkliga och den digitala världen. Detta påverkar även det straffrättsliga området i den meningen att lagstiftningen måste anpassas efter nya brottsmönster. Frågan om hämndporrbrott är ett exempel på där straffskalan måste uppdateras för att stå i proportion till den skada som förövaren åsamkar brottsoffret. är straffet för att lägga upp sexuella bilder eller filmer av någon annan på internet högst några tusenlappar i böter. Det är uppenbart att en straffskärpning behövs inom detta område. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka initiativ har justitie- och migrationsministern tagit för att stärka och anpassa lagstiftningen för att bättre skydda individer som fallit offer för till exempel hämndporrbrott?
ip · H310274 · 2015-12-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:274 Innovation för flyget av (M) till Statsrådet (S) Den svenska flygindustrin ligger i framkant vad gäller innovation och konkurrenskraft. Likt övriga svenska industrisektorer är även flygindustrin beroende av ett gott näringslivsklimat, utan för höga skatter och avgifter. Tack vare nya innovationer blir flyget alltmer miljövänligt. Detta illustreras av att utsläppen av koldioxid per flygstol har minskat . Ska svensk flygindustri fortsätta att vara konkurrenskraftigt måste branschen ges förutsättningar att leda utvecklingen på området - annars riskerar många svenska jobb att gå förlorade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur arbetar statsrådet för att främja svensk innovation för flyget?
ip · H310275 · 2015-12-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:275 Avveckling av uppdraget för förhandlingspersonen för av (M) till Statsrådet (MP) är av avgörande betydelse för att hela ska kunna leva. Den svenska geografin gör att efterfrågan på flyget är stor, vilket illustreras av att över 264 000 passagerare reste till och från bara . En klar majoritet av dessa resor var till och från destinationer inom . är således nödvändig för näringslivet i hela , vilket gör att hotet om flygplatsens nedläggning också är ett hot mot hela konkurrenskraft. beslutade att en förhandlingsperson med syfte att lägga ned citynära flygplatser inte ska tillsättas. Trots att beslutat om det motsatta valde dock statsrådet att tillsätta ovannämnda förhandlingsperson . har ett drygt år passerat sedan beslutade att inte tillsätta förhandlingspersonen. Statsrådet tycks dock inte ha tagit notis om beslut då förhandlingspersonens uppdrag fortfarande inte är avvecklat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att avveckla det uppdrag, som den av regeringen tillsatta förhandlingspersonen för har fått, i enlighet med beslut?
ip · H310276 · 2015-12-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:276 Radikalisering av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) Demokratiministern medverkade i tv-programmet för att diskutera radikalisering till jihadism och annan våldsbejakande extremism. I frågan om huruvida varit alltför naivt fanns det tydliga skillnader mellan demokratiministerns uttalanden och hur statsministern tidigare uttryckt sig. behandlar just nu regeringens strategi mot terrorism och det aviseras några utredningar och lagförslag. Arbetet med att förebygga radikalisering och våldsbejakande extremism ligger på demokratiministerns bord. I SVT Agenda menade dock ministern att det är kommunerna som är ansvariga för att motverka radikalisering. Mot bakgrund av den dramatiska ökningen av unga som rest till och för att på olika sätt stötta terroristorganisationen statens handlingar är det ytterst angeläget att mer görs. Särskild uppmärksamhet bör ägnas de 126 personer som återvänt till . En självklar utgångspunkt är att både stat, kommun och civilsamhälle bidrar i arbetet mot radikalisering till våldsbejakande extremism. När det gäller insatserna för att förebygga radikalisering till jihadism är det bland annat angeläget att involvera positiva krafter i muslimska församlingar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till kultur- och demokratiminister : Vilket ansvar anser ministern att regeringen har i arbetet mot radikalisering? Vilka konkreta förslag kommer regeringen att lägga fram för att underlätta för muslimska församlingar att intensifiera arbetet mot våldsbejakande islamistisk extremism och rekrytering av radikaliserade unga till terrororganisationer?
ip · H310277 · 2015-12-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:277 Minskade konkurrenshinder på kollektivtrafikmarknaden av (M) till Statsrådet (S) En fungerande marknad för kollektivtrafik är en viktig del i att uppnå de miljöpolitiska målen och skapa förutsättningar för fler att välja andra färdsätt än bilen. En viktig del i arbetet för att uppnå detta är att det ska vara enkelt att hitta rätt biljett och att de olika utförarnas priser är enkla att jämföra, gärna i samband med att man köper sin biljett. Ett arbete för att uppnå detta har genomförts inom ramen för branschföretaget som gått upp i Samtrafiken som förvaltar och utvecklar systemet. Ett hinder för att detta branschgemensamma system ska få avsedd effekt är att det inte är tillräckligt välkänt. Konkurrensen på marknaden är inte så påtaglig att alla aktörer vinner på en gemensam lösning utan de som har en starkare marknadsställning kan fortfarande dra fördel av att ha sina egna boknings- och betalsystem. Detta skapar snedvriden konkurrens och svårigheter för nya aktörer att nå fram till kund med sitt erbjudande i de kanaler där man som resenär oftast letar. Regeringen har flera verktyg till sitt förfogande som de kan använda för att förbättra situationen. En möjlighet för regeringen är att meddela i ägardirektiven till det statliga företaget att de ska agera för att övergå till en konkurrensneutral boknings- och betallösning där hela branschen har möjlighet att delta på likvärdiga villkor. En annan möjlighet för regeringen är att lägga fram förslag i som innebär att man kompletterar den nya kollektivtrafiklagen i syfte att även boknings- och betalsystem ska kunna tillgås på samma konkurrensneutrala sätt som infrastruktur. Alliansregeringens infrastrukturminister (M) var på posten tydlig gentemot branschen och skickade signaler som innebar att om branschen inte löser detta problem själva kommer regeringen att behöva agera. Denna signal var en av de huvudsakliga anledningarna till att arbetet med en gemensam och konkurrensneutral plattform för bokningar och betalningar inleddes. Även denna möjlighet att skicka tydliga signaler till kollektivtrafikbranschen står regeringen och statsrådet till buds. Mot bakgrund av bland annat ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att det ska bli enklare för kollektivtrafikresenärer att välja mellan olika utförare på marknaden, exempelvis genom det konkurrensneutrala system som Samtrafiken förvaltar? Vilka av de verktyg som står regeringen till buds kommer statsrådet att använda sig av i syfte att driva fram en situation där det är enkelt för resenären att välja mellan olika kollektivtrafikutövare utan att behöva använda olika boknings- och betalsystem?
ip · H310278 · 2015-12-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:278 Åtgärder för att minska utflaggningen av flygplan av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgift har SAS registrerat två av tre av sina flygplan i . Skälet till detta är att det finns en betydande skillnad i registreringsavgifter mellan de nordiska länderna. är 80 av bolagets 121 flygplan registrerade i . Det kan inte uteslutas att SAS framöver väljer att registrera fler av sina flygplan i i stället för i . Infrastrukturministern har uppgett att det vore önskvärt med en jämnare fördelning av SAS flygplansregistrering i de tre skandinaviska länderna än vad som föreligger . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att vända den negativa trenden och minska antalet flygplan som flaggar ut från ? När beräknar statsrådet att kommer att tillträda Kapstadskonventionen i enlighet med vad regeringen tidigare aviserat?
ip · H310279 · 2015-12-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:279 Kilometerskattens effekter på tillgången på biodrivmedel av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Regeringen har aviserat att en kilometerskatt ska införas för att beskatta avstånd i vårt avlånga land. Om man bortser från de uppenbara invändningarna som har framförts mot denna sorts skatt, som främst drabbar dem på landsbygden där bilberoendet är som störst, har även invändningar framförts av Skogsindustrier. På trafikutskottets öppna seminarium om en fossiloberoende transportsektor informerade Skogsindustrierna närvarande ledamöter om att en skatt på avstånd kommer att få en tydlig negativ inverkan på uttaget av biodrivmedel ur den svenska skogen. Man nämner en negativ effekt på på grund av en skatt på avstånd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser regeringen att fortsätta att driva fram den hårt kritiserade skatten på avstånd i form av en kilometerskatt trots de negativa konsekvenserna för biodrivmedelsproduktionen?