ip · H210214 · 2015-01-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:214 Det maritima klustret och Landskronahamnens farled av (S) till Statsrådet (S) Maritim verksamhet har djupa historiska rötter i , i och . Den kompetensbas som driver utvecklingen framåt härrör från den tidigare varvsindustrin, de många stora rederier som hade och från marinen inom Försvarsmakten. Många sjöburna transportsystemlösningar är framtagna av det klustret i samarbete med svensk basindustri för att den senare framgångsrikt skulle kunna exportera sina produkter och konkurrera på marknader utanför . Det svenska maritima klustret, definierat enligt EU:s definition, består av sju olika branschområden: Tillverkning/Maritim teknologi, Transport, Havet som resurs, Service, Fritid och turism, Offentlig sektor och Forskning och utbildning. Fem av områdena utgör tillsammans den maritima näringen. I den ingår inte offentlig sektor och akademin. Fler än 2 000 större fartyg är ständigt till sjöss i . Allt fler av dessa fartyg uppgraderas med modern miljöteknik och energieffektiviseringssystem. De kvarvarande varven i blir därmed viktiga noder för marinteknisk industri och miljödriven, regional utveckling. Svensk marinteknisk industri är världsledande i kvalitet, leveranssäkerhet och miljöprestanda. Konkurrensen kring om varvsarbeten har dock hårdnat. Ett exempel på detta är krisen för . i återstartade och övertogs företaget av , en världsomfattande varvskoncern med säte i . Mer än hälften av de anställda på sades upp 2013 och stod det klart att verksamheten helt ska läggas ned och varvsutrustningen säljas. I ligger en av norra största varvsfaciliteter. Dess ursprung är det gamla Öresundsvarvet invigt 1918 och som 1975 hade 3 500 anställda. Verksamheten på reparationsvarvet rekonstruerades 2003 av dagens ägare. Öresundsvarvet heter numera efter namnbyte 2010. finns de båda dotterbolagen . arbetar med fokus på konvertering, underhåll och reparationer av fartyg. är en blomstrande, komplex, industriell verksamhet som också fått en hög miljöprofil. Men farleden in till Landskronavarvet är underdimensionerad, något som på ett avgörande sätt begränsar varvets utvecklingsmöjligheter när rederierna nu går över till allt större fartyg. Större fartyg ställer högre krav på infrastrukturen: farleder, hamnar och varv. Mot bakgrund av det som hänt med är det av ännu större vikt att det marintekniska klustret och varvet i ges möjlighet att ta emot fler kunder så att svensk spetskompetens kan fortsätta komma sjöfarten till godo. Det saknas dock förutsättningar för det marintekniska klustret att utvecklas i om inte farleden åtgärdas. Det handlar om relativt begränsade åtgärder, men med stor strategisk betydelse för utvecklingen av näringen. Anpassning av farleden kommer också att få konsekvenser för nyetablerade verksamheter med koppling till vindkraft. Landskronavarvet har stora förutsättningar att bli ett centrum för vindkraftverk i . En stark regional marinteknisk industri ger dynamiska effekter för inte minst och vad gäller näringslivsutveckling, sysselsättning och integration. Det behövs mot bakgrund av att har en högre arbetslöshet än i genomsnitt samt att tillsammans med toppar arbetslöshetsstatistiken i . Genom vilka åtgärder vill statsrådet stärka det maritima klustret i och kan farleden in till Landskronavarvet åtgärdas som en del i detta?