ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210283 · 2015-02-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:283 Ideell second hand-försäljning av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) En dom i 2013 fastslog att de ideella organisationer som driver second hand-butiker ska betala i moms på sin verksamhet enligt tolkning. Det är organisationer som Röda Korset, Myrorna, med flera som drabbas av detta. Vi känner alla till dem och många av oss handlar också där. Genom att handla där stödjer vi en verksamhet som är viktig. Staten bör inte försvåra för eldsjälar som vill hjälpa utsatta till ett bättre liv, utan tvärtom, uppmuntra och underlätta för dem i deras gärning. Gemensamt för nämnda organisationer är nämligen att de hjälper utsatta, skyddslösa och andra som på olika sätt är utanför de offentliga trygghetsnäten. Vissa av de som arbetar inom organisationerna är dessutom personer som själva befinner sig utanför den reguljära arbetsmarknaden, på grund av funktionsnedsättning eller missbrukshistorik för att nämna några skäl. Organisationerna hjälper också in dem i den reguljära arbetsmarknaden. Enligt uppgift bidrar organisationerna inom ideell second hand med till socialt utsatta människor och erbjuder utöver det minst 7 000 personer arbetsträning. Målet för politiken är att förbättra villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer för att göra människor delaktiga i samhället. För samhället är större än staten. Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att stödja de ideella organisationer som genom second hand-försäljning bidrar till att förbättra livet för skyddslösa och utsatta människor?
ip · H210284 · 2015-02-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:284 Onyktra och körkortslösa chaufförer av (M) till Statsrådet (S) dödas ca 75 människor och 1 000 skadas svårt i på grund av alkohol i trafiken och varje timme görs ca 525 onyktra resor i . Rattfylleri är ett av de stora trafiksäkerhetsproblemen i . ankom 3 017 300 motorfordon till svenska hamnar från utlandet. Hamnar och färjelägen har betraktats som riskmiljöer för rattfylleri. Här jobbar man nu med möjligheten att sätta upp alkobommar. Alkohol och lastbilar är en mycket farlig kombination på våra vägar då följderna blir oerhört omfattande vid olyckor och detta är helt oacceptabelt. En annan mycket farlig kombination är chaufförer som saknar körkort eller giltiga utbildningar för att framföra fordonet. är riskerna mycket små för dessa chaufförer att bli ertappade. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa att polisen kan arbeta på ett effektivt sätt för att minska antalet rattfulla förare ute på våra vägar? Och vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att komma till rätta med problemet att chaufförer som saknar körkort och giltiga utbildningar ändå kör omkring på våra vägar?
ip · H210285 · 2015-02-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:285 Statligt huvudansvar för skolan av (V) till Utbildningsminister (MP) Skolans kommunalisering och decentralisering och framåt syftade till att höja kvaliteten i verksamheten, ta bort hinder för lokala initiativ och utveckla skolans verksamhet efter individuella behov. 1990-talets nya läroplaner höjde ambitionerna och gav skolan ansvaret för att ge eleverna kunskap – inte bara utbildning. Tyvärr har dessa förhoppningar kommit på skam. Kommunaliseringen ledde till minskad likvärdighet trots ambitioner om motsatsen. Kommunerna satsar väldigt olika mycket pengar på skolan och konkurrerar om eleverna. Detta bekräftas bland annat i Skolinspektionens rapport där rubriken är ”Återkommande brister i den lokala styrningen av skolan”. Vilken skola man går i ska inte avgöra kvaliteten på ens utbildning. En likvärdig skola förutsätter en likvärdig ekonomi och ett statligt huvudansvar är centralt för att nå det. anser att en bred parlamentarisk utredning bör tillsättas för att ta fram förslag om hur staten ska överta huvudansvaret för att garantera alla skolor likvärdiga ekonomiska och kompetensmässiga förutsättningar. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta gällande frågan om statligt huvudansvar för skolan?
ip · H210286 · 2015-02-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:286 Planering av banunderhåll av (M) till Statsrådet (S) Den svenska järnvägen har förfallit av socialdemokratiskt ointresse för banunderhåll. Alliansregeringen tog ett helhetsgrepp på transportsystemet och gjorde omfattande satsningar för långsiktig robusthet, med särskilt stora insatser på järnvägen. I den nationella planen för transportsystemet 2014–2025, som Alliansregeringen beslutade om , finns avsatta för banunderhåll. Det är en fördubbling jämfört med vad regeringen avsatte och ligger i nivå med vad har angivit att myndigheten behöver för att kunna utföra det banunderhåll som behövs för att järnvägen ska klara den ökande järnvägstrafiken. De rödgröna partierna har också insett vikten av ökat banunderhåll, vilket blev tydligt redan under Alliansens tid vid regeringsmakten. Dock verkar det som att regeringens förståelse för att banunderhåll är en komplex fråga, som omfattar mer än ekonomiska faktorer och enskilda anslagsposter, ännu inte har mognat fram fullt ut. Banunderhåll handlar också om att tillgodose att planeringen för tidpunkt och former för underhållsinsatser utformas på ett klokt sätt. För att banunderhåll ska orsaka minsta möjliga störning är det av stor vikt att i dialog med tågoperatör och underhållsentreprenör kommer överens om när insatser ska göras. Så kan störningarna för resenärer och godstransporter minimeras. Till exempel pågår underhållsinsatser längs Norra stambanan i . Arbetsinsatserna är förlagda mellan och 13 till och med enligt järnvägsnätsbeskrivning 2016. Resultatet blir att trafiken på sträckan avstannar under totalt mitt , eftersom Norra stambanan till stor del är enkelspårig. Det är onödiga störningar för person- och godstrafik, och de hade genom bättre planering kunnat undvikas. Genom att förlägga dessa insatser till längre avstängning kan arbetet utföras , med mindre störningar för tågtrafiken och därmed för pendlare och företag. Förvisso är detta bara ett exempel, men dock ett symtom på att planeringen för banunderhållet inte görs på ett fullgott sätt. Följden av planering är att kommunikationerna försämras avsevärt längs vissa sträckor som ska underhållas, trots att det är högst möjligt att undvika. Det medför extra kostnader för samhället i form av uteblivna godstransporter och inställda pendeltåg. Skattebetalarna får i slutänden betala mer för underhållet längs våra järnvägar än vad det behöver kosta. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att planeringen av järnvägsunderhållet ska utföras på ett lämpligt sätt, så att onödigt långvariga insatser kan undvikas och trafikstörningarna för tågen minimeras?
ip · H210287 · 2015-02-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:287 Regeringens agerande gällande Efsi av (M) till Finansminister (S) Vid en föredragning i finansutskottet stod det klart att regeringen stöder förslag om Efsi, Europeiska fonden för strategiska investeringar. Föredragningen av statssekreterare visade dock på uppenbara risker kopplade till detta projekt. Det gäller inte minst brister i finansieringen som kan utmynna i att i värsta fall kan tvingas betala ytterligare pengar till EU-budgeten, utöver redan beslutad avgift. De ”garantier från EU-budgeten” som nämns i investeringsplanen är endast till täckta med riktiga pengar. Inte i garantier ställs ut utan annan täckning är tillkommande insatser från medlemsstaterna. I övrigt tas medel bland annat från forskningsområdet, vilket känns mycket olyckligt med tanke på att just forskningssatsningarna är ett av de områden som fungerar bäst inom EU. Om kommissionens investeringsplan hade känts som en stark, viktig och genomtänkt satsning för framtid hade man kanske kunnat acceptera den ekonomiska risken och omprioriteringarna, men föredragningen i finansutskottet pekade på flera avgörande oklarheter där objektiva bedömningar av investeringsobjektens kvalitet och potentiella lönsamhet riskerar att få stå tillbaka för politiska intressen. För det första är det av EU politiskt beslutade prioriterade områden som ska styra vart investeringsfondens pengar ska gå. För det andra finns starka krav och förväntningar från olika länder att pengarna ska komma alla medlemsstater till del, och att detta ska väga tungt när pengarna fördelas. För det tredje finns en risk att de stora överbyggnader i form av en ny styrelse och mer EU-byråkrati kommer att förbruka en del av pengarna. Det är inte heller någon som helst brist på kapital inom EU, inte ens brist på riskvilligt kapital. Problemet är snarare att hitta lönsamma investeringar som känns hållbara och som kan ge investerarna en god avkastning. I den mån sådana objekt erbjuds kommer de inte att ha svårt att hitta finansiärer. Risken med Efsi är att fonden kommer att investera i sådant som professionella investerare väljer bort. Det betyder en ökad risk för förluster i Efsi. Jag vill därför fråga finansminister : Hur avser finansministern att agera i de kommande förhandlingarna om Efsi för att minimera riskerna för att politiskt styrda investeringar ska leda till kostnader för de svenska skattebetalarna?
ip · H210288 · 2015-02-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:288 Högre produktivitet och fler i arbete av (M) till Finansminister (S) Trots att det i är 340 000 fler människor som har ett arbete att gå till än 2006 finns mycket kvar att göra för att värna arbetslinjen och ta vara på människors kompetens. Detta gäller inte minst de individer som står längst ifrån arbetsmarknaden, bland annat invandrare, förtidspensionerade och människor med låg eller ofullständig utbildning. För att ska kunna vara konkurrenskraftigt gentemot omvärlden krävs det därför att ett antal reformer genomförs. Alliansregeringen genomförde bland annat 400 regelförenklingar för företagare som fokuserade på minskade administrativa kostnader, att göra det billigare att nyanställa och att ge enklare överblick över regelverket. Allt detta bidrar också till högre produktivitetsutveckling med fler växande företag, ökad konkurrens och mer effektiva metoder inom produktionen. Tyvärr verkar den nya regeringens politik snarare vara inriktad på höjda skatter som riskerar att driva företag ifrån och som försämrar företagsklimatet och därmed försvårar för både nya arbetstillfällen att växa fram och ökad produktivitet. Under tidigare socialdemokratiska regeringar valde man att minska den öppna arbetslösheten och öka produktiviteten bland annat genom att förtidspensionera bort lågpresterande arbetskraft. Året före Alliansens regeringstillträde förtidspensionerade man bort 140 personer per dag. Man kan inte låta bli att känna en oro för att det återigen blir denna lösning en socialdemokratisk regering kommer att välja för att få en snygg statistik över produktivitetstillväxt och arbetslöshet. Men att dölja verkligheten genom att flytta grupper av människor mellan olika kolumner i statistiken löser inga samhällsproblem utan döljer bara verkligheten. Utifrån detta vill jag därför fråga finansminister : Vilka reformer avser finansministern att föreslå för att öka produktiviteten och värna arbetslinjen så att fler människor kan gå ifrån utanförskap till arbete?
ip · H210289 · 2015-02-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:289 Införande av tonnageskatt av Boriana (M) till Finansminister (S) är den enda sjöfartsnationen inom EU där sjöfartsnäringen inte har möjlighet att betala tonnageskatt som alternativ till vanlig inkomstbeskattning. Det är därför ingen hemlighet att den svenska sjöfartsnäringen inte kan konkurrera med utländska aktörer på lika villkor. Kostnaden för ett införande av tonnageskatt i vore . Socialdemokraterna var i opposition uttryckte de ett stort och oreserverat stöd för införandet av tonnageskatten. Tänker finansminister verka för att regeringen lämnar ett förslag om att införa en tonnageskatt?
ip · H210290 · 2015-02-12 00:00:00 — Interpellation 2014/15:290 Sociala avgifter för personer av (M) till Finansminister (S) I en intervju i säger finansminister att ”fler behöver arbeta längre upp i åldern”. I artikeln utvecklar hon detta resonemang då hon konstaterar att den demografiska utvecklingen gör att allt fler äldre ska försörjas, och då är det viktigt att fler arbetar längre. Alliansregeringen drog dessa viktiga slutsatser redan för . I takt med att människor lever allt längre är det för många naturligt att jobba högre upp i åldrarna, såväl för lönen som för att man trivs på sin arbetsplats. Det är också en bra möjlighet för en person med lång och gedigen erfarenhet att sprida sin kunskap till yngre kolleger. Det är värdefullt för att klara av generationsskiften på arbetsplatserna. Att fler är kvar på arbetsmarknaden bidrar till högre tillväxt och att finansiera välfärden, och ger den som arbetar en högre pension. är det 90 000 fler personer som arbetar. rapporterar om en kraftig ökning i antalet äldre som startar företag. I genomsnitt startar fyra pensionärer eget. Att fler äldre arbetar eller startar eget är resultatet av en medveten jobbpolitik. Alliansregeringen gjorde det billigare att anställa personer och det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre har ökat drivkraften att jobba . Trots detta har finansminister nu lagt fram en budgetproposition med förslaget att den som vill anställa personer som passerat 65, liksom den som driver eget efter 65, kommer att behöva betala en extra löneskatt. Förslaget gör det dyrare att anställa äldre och mindre gynnsamt för egenföretagare att fortsätta arbeta . Det är ett förslag som beräknas medföra en ökad skattebörda för företagen. Den särskilda löneskatten för äldre riskerar sammantaget att bli en straffskatt som drabbar äldre arbetstagare i form av lägre löner och färre jobb. Enligt min mening går denna politik rakt emot finansministerns insikt om att fler äldre behöver arbeta längre upp i åldrarna. Jag vill mot denna bakgrund fråga finansminister : Vilka sakliga skäl ligger bakom förslaget om en särskild löneskatt för äldre?
ip · H210292 · 2015-02-13 00:00:00 — Interpellation 2014/15:292 Regelförenklingsarbetet för de gröna näringarna av (C) till Statsrådet (S) Att stärka konkurrenskraften hos de gröna näringarna är en angelägen och prioriterad fråga. De gröna näringarna konkurrerar på en global marknad, och det krävs att vi ser över våra regelverk så att de i så stor utsträckning som möjligt hjälper företagare i stället för att lägga hinder i vägen. För alliansregeringen var regelförenklingar också en prioriterad fråga. I fråga om de gröna näringarna arbetade den förra regeringen bland annat med att förenkla definitionen, göra det enklare att söka EU-stöd samt minska antalet myndigheter du som enskild var tvungen att ha kontakt med. , när vi bland annat ser kristider för mjölkbönder och ett stort behov av att fortsätta att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna, är det viktigt att det politiska agerar. Det regelförenklingsarbete som alliansregeringen inledde måste fortsätta. Min fråga till statsrådet är följande: På vilket sätt kommer statsrådet fortsatt att arbeta med regelförenklingar för de gröna näringarna?
ip · H210297 · 2015-02-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:297 Ryska påtryckningar mot av (FP) till Utrikesminister (S)
ip · H210298 · 2015-02-13 00:00:00 — Interpellation 2014/15:298 Längre och tyngre lastbilar för att underlätta för handel och företag av (M) till Statsrådet (S) är ett handelsberoende land. Hälften av vår ekonomi är kopplad till import och export. För många svenska företag räcker inte den inhemska marknaden till, utan ofta kommer företagen ganska snabbt i ett läge där man väljer att sälja sina varor eller tjänster på andra marknader. Denna handel är positiv för . Affärer i andra länder ger jobb och skatteintäkter i . Med handel följer också behov av transporter. Det handlar om varor som importeras till eller transporteras inom . Det handlar om varor som ska till kunder i eller internationellt. är dessutom, till skillnad från många andra länder, ett land som är glest befolkat och har långa avstånd både inom landet och till andra marknader. Därför kan inte det nog understrykas hur viktigt det är med goda transporter. Infrastruktur är att se som ett blodomlopp i den svenska ekonomin. kan transporteras med olika transportslag och ofta i en kombination av flera transportslag. Dock börjar och slutar vanligen en transportkedja med en lastbil. Det kan exempelvis handla om timmer som ska hämtas ur skogen eller varor som ska till en butik i en stad. har det skett försök med längre och tyngre lastbilar. Inom skogsnäringen har man exempelvis kunnat visa att man med längre ekipage kunnat ta med mer timmer på varje lastbil. Det har gett färre transporter, en minskad bränsleförbrukning och minskade utsläpp av växthusgaser med , och man har också kunnat konstatera att slitaget på våra vägar inte har ökat. Transportstyrelsen utredde på alliansregeringens uppdrag möjligheterna att tillåta högre bruttovikt och längre lastbilar. Utredningen är klar och överlämnad till för vidare behandling. Utredningen pekar på att det finns möjlighet att höja viktgränsen till och också . Många åkerier, lastbilsägare och företag väntar nu på ett svar så att man kan planera sin verksamhet och sina eventuella byten av lastbilar. Även fordonstillverkarna väntar på ett besked. Remissinstanserna har sagt sitt, och de är positiva. Det är angeläget att tillåta ökade vikter och längder på svenska lastbilar. Det skulle ge företag, framför allt utanför de större städerna, en ökad konkurrenskraft och minska miljöbelastningen. Det kan dock konstateras att regeringens olika företrädare och dess partier ger olika besked i frågan. har exempelvis i tidigare behandling av frågan i förordat kortare lastbilar än vad som är tillåtna, ett förslag som skulle ge ökade utsläpp och försämra för företag och jobb. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vad är statsrådets och regeringens uppfattning i frågan om hur långa och tunga lastbilar som ska vara tillåtna i ? Är statsrådet och regeringen beredda att tillåta längre och tyngre lastbilar för att underlätta för svenska företag inom exempelvis den viktiga skogsnäringen? Avser statsrådet att verka för att lägga fram ett skarpt lagförslag om att tillåta längre och tyngre lastbilar? När kan i så fall förvänta sig ett sådant lagförslag?
ip · H210299 · 2015-02-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:299 Den maritima strategin av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Alliansregeringen tog ett samlat grepp för att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft. Det var första gången en regering tog fram en handlingsplan för det ändamålet. Handlingsplanen innehöll en lång rad åtgärder och insatser, som också genomfördes efter hand. I handlingsplanen efterlystes ett bredare perspektiv omfattande branscher som är nära kopplade till sjöfartsnäringen, men också om andra näringar som besöksnäring, hälsa och rekreation, marin livsmedelsproduktion och energisektor. Det är viktigt att tydliggöra arbetet med en svensk havspolitik och hur den ska kunna bidra till att skapa tillväxt, välfärd och god havsmiljö. Handlingslinjer för fler maritima jobb och nya affärsmöjligheter På samma sätt som handlingsplanen för stärkt konkurrenskraft för svensk sjöfart bör den maritima strategin ta sikte på konkreta och operativa åtgärder som utvecklar och skapar bättre förutsättningar för företag inom de maritima näringarna och säkerställer och bevarar våra havs- och kustområden. I de samtal som alliansregeringen förde med branschföreträdare identifierades följande handlingslinjer för en maritim strategi: • god kunskap om havet • rätt forskning och kompetens för näringarna. Enligt min mening är den maritima strategin viktig för hela näringen, för svensk handel och för att säkra konkurrenskraft. Med anledning av ovanstående blir min fråga till närings- och innovationsministern: Kommer närings- och innovationsministern att verka för att arbetet med den maritima strategin i fortsätter? Och kommer närings- och innovationsministern i så fall också att verka för att de intentioner som alliansregeringen angav för arbetet med strategin fullföljs?
ip · H210300 · 2015-02-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:300 Gemensam europeisk Ukrainastrategi av (M) till Utrikesminister (S) Bara har det skett en anmärkningsvärd utveckling i . Från folkliga protester på till en president som i helikopter flyr österut och därefter genomförda demokratiska val. Att har annekterat och också fört in både trupp och vapen i gör att vi nu står inför ett helt nytt . Det nya säkerhetsläget i vårt närområde kommer att påverka oss . Den svenska och också den gemensamma europeiska säkerhetspolitiken måste förhålla sig till denna nya normalbild. Vi måste visa att vi förstår allvaret i närområdet och att vi som land med en lång historia av kontakter med också tar ansvar för att stödja våra grannländer. Detta arbete kan endast ske tillsammans inom EU, men länder som måste driva på för att värna våra grannländers frihet och självständighet. Genom påverkanskampanjer, nu senast ett brev från duman i till europeiska parlamentariker, görs försök att skapa splittring inom EU-kretsen. 28 medlemsländer som håller fast vid en tydlig sanktionspolitik och gemensamma åtgärder i samarbete med likasinnade stater som är viktigt och har stor betydelse. Den måste vara en tydlig röst för att , dess folk och dess statsledning inte ska behöva ställas inför fullbordat faktum dikterat av andra. har intresse av att realiteter fullbordade på marken också ska komma till uttryck i att omvärlden accepterar att intressesfären vidgas. riktas all uppmärksamhet mot det senast ingångna avtalet i . Men det får inte skymma att genom ockupation införlivats i eller att ett plan från på väg till sköts ned med oskyldiga passagerare som offer. , Ossetien, Transnistrien är illegalt kontrollerade av . Att vi får ännu en frusen konflikt i vårt närområde, där övervåld och ockupationspolitik tyst accepteras, vore förödande för respekten för folkrätt och nationellt självbestämmande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder vidtar utrikesministern för att förhindra att konflikten i blir en frusen konflikt där folkrätten inte värnas? Hur agerar utrikesministern och i EU för att stärka stödet till ? Avser utrikesministern att verka för att ska vara drivande i arbetet med att utforma en gemensam europeisk Ukrainastrategi, och i så fall på vilket sätt?
ip · H210302 · 2015-02-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:302 Säkerheten för den judiska minoriteten i av (FP) till Statsrådet (S) Utvecklingen för landets minoriteter oroar. Inte minst ser vi återigen och återkommande händelser i vårt land och i våra grannländer där antisemitismen ökar. På skolorna är detta ett problem, och i vissa större städer vågar judar inte längre leva öppet som judar. Detta är oacceptabelt. Den förra regeringen tillsatte en nationell samordnare mot våldsbejakande extremism. har inget konkret presenterats, trots tydliga uppgifter om unga radikaliserade som reser till och trots händelserna i () och senast attentaten i mot den svenske konstnären och mot den judiska församlingen i staden. och andra aktörer i samhället som kommuner, länsstyrelser och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har viktiga funktioner, dels att arbeta förebyggande och dels, inte minst, att agera i krissituationer. Regeringen har fokuserat på en utredning om unga radikaliserade som reser utomlands. har varit pådrivande för att kriminalisera detta. Men när det gäller den judiska minoriteten och inte minst skyddet av de judiska föreningarnas och de större församlingarnas verksamhet har få konkreta åtgärder vidtagits. Mot bakgrund av de senaste händelserna vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förstärka Säkerhetspolisen och polisen med anledning av skyddsbehovet för centrala judiska verksamheter i ? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att MSB, kommuner och länsstyrelser bättre ska kunna samverka med de judiska företrädarna och institutionerna? Tänker statsrådet ta initiativ till att regeringens samordnare mot våldsbejakande extremism får ett utökat uppdrag med utgångspunkt i behovet av att stärka säkerheten för judarna i ?