ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210340 · 2015-03-03 00:00:00 — Interpellation 2014/15:340 Offensiv finanspolitik till följd av minusräntan av (M) till Finansminister (S) En central förklaring till att kunde stå emot den ekonomiska krisen bättre än de flesta jämförbara länder var att finans- och penningpolitiken kunde samverka. En avgörande faktor för att en samlad ekonomisk politik ska vara möjlig är förtroende. Hushåll och företag behöver vara trygga med att den politik regeringen och för är hållbar. En annan betydelsefull faktor är att finanspolitiken förs på ett sätt som gör att inte behöver gå fram med åtgärder som går i motsatt riktning mot finanspolitikens intentioner. Sedan tillträdde som finansminister har kronan kraftigt försvagats. befinner sig i ett läge med negativ styrränta. I beskriver detta som ett guldläge. Kortsiktigt finns det saker på uppsidan med det uppkomna läget. Den svaga kronan underlättar för export och så länge räntan är låg blir fler investeringar mer lönsamma. har dock inte någon sådan ekonomisk styrning för ögonen utan vidtar åtgärder för att uppfylla inflationsmålet. Tvärtom varnar för vissa av bieffekterna av räntepolitiken, till exempel hushållens skuldsättning. Efter devalveringspolitiken vet vi också de långsiktigt negativa konsekvenserna för ekonomin av en fallande valuta. tycks mena att den konstruerade räntesituation som råder skulle kunna gynna till exempel investeringar i bostäder. Eftersom bostadsinvesteringar är mycket långsiktiga är det tveksamt. Dessutom verkar de mest hämmande faktorerna för ökat bostadsutbud finnas i plan- och byggprocessen, snarare än i finansieringen. Exempel är utbudet på mark och tidsåtgång till följd av processer, men även politiska hinder, som när och nu vill stoppa byggnationen av hyres- och studentlägenheter i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Står finansministern fast vid uttalandet att befinner sig i ett guldläge med hänsyn till minusräntan? Om så är fallet, har finansministern för avsikt att verka för att staten gör investeringar i bostäder? På vilket sätt ska detta i så fall enligt finansministern finansieras?
ip · H210345 · 2015-03-03 00:00:00 — Interpellation 2014/15:345 Avvecklingen av överskottsmålet av (M) till Finansminister (S) I en debattartikel som argumenterar för att skrota överskottsmålet har finansministern skrivit följande: ”Även om man tar hänsyn till konjunkturen har ett stort underskott. Det räcker alltså inte med en bättre konjunktur för att komma tillbaka till målnivån. skulle det krävas sammanlagda nedskärningar och skattehöjningar på cirka 75 miljarder för att nå ett strukturellt överskott om en procent.” går det att i samma artikel läsa: ”Statsskulden ligger på en stabilt låg nivå och förtroendet för offentliga finanser är högt.” Av detta kan vi alltså konstatera att finansministern simultant anser att det finns ett stort problem med att spenderar för mycket pengar ett stort förtroende för att inte spenderar för mycket pengar. Slutsatsen blir därmed att då det saknas 75 miljarder bör staten alltså slippa spara 75 miljarder. Utöver det häpnadsväckande i att finansministern ägnar sig åt uppenbara självmotsägelser, blir det än mer besynnerligt mot bakgrund av att finansministern under ett drygt halvår upprepat mantrat att ”ladorna är tomma”. har hon alltså kovänt och argumenterar för att det offentliga inte spenderar mer. Att denna åsiktsförskjutning förr eller senare skulle komma förvånar inte. som argumenterade för vikten av en återgång till offentliga finanser i balans presenterade hon en budget som skulle ökat statens utgifter med 120 miljarder , ökat statsskulden med 40 miljarder och inneburit ett lägre finansiellt sparande än Alliansens budgetförslag. gick inte ord och handling ihop. går ingenting ihop. Den stora frågan är dock vad detta får för konkreta konsekvenser för . Detta är minst sagt svårt att utläsa ur statsrådets paradoxala resonemang. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Anser finansministern att det skulle bli ett större utrymme för en mer expansiv finanspolitik under innevarande mandatperiod om överskottsmålet avvecklades?
ip · H210347 · 2015-03-04 00:00:00 — Interpellation 2014/15:347 Utökade skjutövningar i av (V) till Klimat- och miljöminister (MP) består av ett trettiotal öar. Här finns ett unikt djurliv med naturreservat på och . Skärgården är ett av de viktigaste rekreationsområdena för befolkningen i , men här lever också drygt 4 500 människor året runt. Mycket tack vare de boendes engagemang är fortfarande en levande skärgård med skolor, matbutiker, kaféer etcetera. Många skärgårdsbor känner nu att deras tillvaro är hotad. I ligger det så kallade skärgårdsskjutfältet, som omfattar öarna , Stora Stårholmen, , Lilla och Stora Rävholmen, Fjärskär och Knappen. Verksamheten har fram till nu varit begränsad och 100 000 skott . Försvarsmakten har ansökt om att antalet skjutdagar ska utökas från dagens 25 till 115. I stället för dagens begränsningar på 100 000 skott har en ny begränsning satts till 1,325 miljoner skott med finkalibrig ammunition, 11 500 skott med grovkalibrig ammunition samt 1 745 handgranater och andra former av sprängladdningar, robotar med mera. biföll miljödelegation begäran från Försvarsmakten. I beslutet öppnas upp för en än mer omfattande användning av ammunition inom skjutfälten. I beslutet står att ”undantag från dessa begränsningar får göras vid enstaka nationella och internationella övningar”. Beslutet att kraftigt utöka användandet av skärgårdsskjutfältet har mött starka protester, framför allt från de boende i södra skärgården. Man känner en oro för att det kraftigt ökade bullret från skärgårdsskjutfältet kommer att störa de boende men också undergräva den viktiga turismen på öarna, begränsa möjligheten till nybyggnation och hota fårnäringen. Det kraftigt ökade antalet skott som ska avfyras kommer att leda till ökade utsläpp av giftiga metaller som bly, koppar, zink och antimon, vilket hotar det unika naturlivet i skärgården. Många uttrycker också en oro över att deras skärgård ska bli skådeplats för framtida internationella militärövningar, något som saknar stöd bland befolkningen. Dessutom har möjligheterna till information till och dialog med de boende varit begränsade. Boende på , och har överklagat beslutet till mark- och miljödomstolen. Det har även stadsdelsnämnd , som inkluderar skärgården, gjort enhälligt på förslag från ledamöter från , . Kommunstyrelsen i har också överklagat beslutet med motiveringen att den kraftiga utökningen av skjutövningarna i skärgården är ”oproportionerlig”, och man menar angående eventuella internationella övningar att de bör ”inte ske i en skärgård till en storstad med höga naturvärden och ett omfattande friluftsliv”. Mark- och miljödomstolen överlämnade ärendet för beslut till regeringen . bereds frågan på . av osäkerhet för framtiden i är det nu hög tid att regeringen ger besked och fattar beslut. Jag vill därför fråga klimat- och miljöminister : Vilka initiativ avser miljö- och klimatministern att ta för värna miljön och de boende i och förhindra en utökad användning av skärgårdsskjutfältet?
ip · H210348 · 2015-03-04 00:00:00 — Interpellation 2014/15:348 Förutsättningarna för kvinnors företagande i välfärdssektorn av (FP) till Statsrådet (S) Två av delmålen för regeringens jämställdhetspolitik – som föreslogs av en socialdemokratisk regering och som har legat fast under alliansregeringen – är: En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. För att det ska vara möjligt, för att kvinnor ska få samma möjlighet som män till makt och ekonomisk självständighet, behöver andelen kvinnliga företagare och andelen kvinnliga chefer öka. Enligt SCB, som tagit fram uppgifter åt Vårdföretagarna, är andelen kvinnor bland företagsledare i den skattefinansierade vården och omsorgen , medan den i näringslivet som helhet är . I äldreomsorgen är det . Kvinnor leder både stora och små företag i välfärdssektorn. Fler kvinnor i ledande positioner är viktigt på både individ- och samhällsnivå. Att det finns möjlighet att starta och driva företag också för dem som arbetar i en kvinnodominerad bransch är en frihetsfråga för just de kvinnorna. Men det betyder också att det blir fler kvinnliga förebilder och att rekryteringsbasen för styrelseuppdrag och andra ledande befattningar – där en förutsättning för att komma i fråga är att man har erfarenhet av att leda ett företag – ökar. blir vittnesmålen allt fler om att regeringens överenskommelse om en ”välfärd utan vinstintresse” gjort det allt svårare för välfärdsföretagen att starta och växa. Den hårt kritiserade och sedan tillbakadragna propositionen om att avskaffa kravet på landstingen att tillämpa LOV i primärvården är bara ett exempel på förslag som skapat oro i branschen. Tidningen gav konkreta exempel på hur banker nekat välfärdsföretag lån, hur bostadsbolag dragit sig ur planer på en vårdcentral och hur välfärdsföretag själva väljer att lägga investeringar på is. Orsaken är den politiska osäkerheten kring regelverken för välfärdsföretagande. Regeringens och överenskommelse inskränker valfriheten och hämmar innovationskraften i välfärden, men den riskerar också att i ett slag kraftigt minska andelen kvinnor på ledande positioner – redan innan några konkreta förslag har lagts, än mindre trätt i kraft. Därför vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet tagit något initiativ till en analys för att granska vilka konsekvenser överenskommelsen med om "en välfärd utan vinstintresse" kan få för möjligheten att uppnå målen för jämställdhetspolitiken?
ip · H210350 · 2015-03-04 00:00:00 — Interpellation 2014/15:350 Genusperspektiv på hälsa av (FP) till Statsrådet (S) års forskning visar hur viktigt det är att ha genusperspektiv på hälsa när det gäller att förebygga icke infektiösa sjukdomar (non-communicable diseases, NCD). vet vi att hälsoriskerna med rökning skiljer sig åt mellan kvinnor och män. Kvinnor löper högre risk för lungcancer och hjärt-kärlsjukdom än manliga rökare. Kvinnor som röker och använder p-piller har ökad risk för kranskärlssjukdom. Om kvinnor röker under graviditet löper de högre risk för skada på moderkakan, spontanabort, för tidigt förlossningsarbete och lägre födelsevikt hos barnet än icke-rökare. Det är också visat att kvinnor som utsatts för passiv rökning har större risk för lungcancer och hjärtsjukdom än män. Kvinnor har dessutom svårare än män att sluta röka. Övervikt är vanligare bland kvinnor än män. Kvinnor tycks ha svårare än män att reducera sin vikt. löper kvinnor mindre risk för hjärt-kärlsjukdom än män på grund av sin övervikt. Det kan bero på att kvinnor och män lagrar fettet i kroppen på olika sätt. Låg fysisk aktivitet medför en rad fysiologiska förändringar till nackdel för den enskilde. Exempel på det är minskad bentäthet, viktökning, ändrad kolhydratmetabolism med minskad insulinkänslighet och ökad risk för typ 2-diabetes. Ökad risk för hjärt-kärlsjukdom och cancer är andra följdverkningar. Här finns forskning som visar att man för att stimulera fysisk aktivitet hos kvinnor och män måste ha ett genusperspektiv på insatserna. För kvinnor är det av betydelse att de redan som barn stimulerats till fysisk aktivitet. Tillgång till motionsutrustning i hemmet är också av betydelse för kvinnor. För män är det viktigt med återföring av resultat av motionen, variation av aktiviteter och visst tävlingsmoment. Historiskt sett har drickande varit något männen ägnat sig åt. är det annorlunda genom att kvinnor nu anammat en del av männens dryckesvanor. Här visar forskningen att kvinnor och män är olika känsliga för alkohol. Kvinnor uppvisar högre alkoholkoncentrationer än män vid samma förbrukning. Kvinnor löper högre risk för alkoholens skadeverkningar än män, till exempel leverpåverkan. De här exemplen visar att ska man arbeta för att förbättra hälsan hos kvinnor och män så måste man ta hänsyn till de olikheter som finns mellan könen beträffande fysiologiska och andra faktorer. Olika hälsofrämjande insatser kan behöva utvecklas för att förebygga ohälsa hos kvinnor och män. Regeringen har aviserat att den kommer att tillsätta en kommission för jämlik hälsa. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : När kommer kommissionen för jämlik hälsa att tillsättas? Kommer statsrådet verka för att uppdraget till kommissionen ska inkludera frågor om genusperspektiv på hälsa? Vilken sammansättning avser statsrådet att kommissionen ska få?
ip · H210351 · 2015-03-04 00:00:00 — Interpellation 2014/15:351 Konsekvenser av borttagande av den s.k. bortre parentesen i sjukförsäkringen av (FP) till Socialförsäkringsminister (S) är ännu ett ojämställt land. Det manifesteras inte minst i att kvinnors och mäns inkomster skiljer sig åt. Delvis är detta en följd av att kvinnor i genomsnitt inte väljer, inte får eller inte förmår arbeta i lika stor utsträckning som män. Detta är något det råder bred samsyn om att vi måste bryta. En del i detta är att ändra på mönstren i sjukfrånvaron. Ändå har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män. Detta är kopplat till såväl familjebildning som olika inkomstnivåer och vilken arbetsgivare du har. har konstaterat att efter andra barnet är sannolikheten för sjukskrivning mer än dubbelt så hög för kvinnor som för män, att större risk för sjukskrivning föreligger för kvinnor med lägre inkomst eller utbildningsnivå och att kvinnor som arbetar inom vård, skola och omsorg löper allra störst risk att bli sjukskrivna. Detta jämställdhetsperspektiv är centralt att ha med sig när vi ser att sjukfrånvaron nu ökar igen. Nivån är ännu tydligt lägre än den var åren , men utvecklingen går i en felaktig riktning. Om våra socialförsäkringssystem inte fortsätter att vårdas och reformeras för ökad hållbarhet finns det risk att vi går tillbaka till de sjukskrivningstal och det stora antalet förtidspensioneringar vi såg åren . Då var av befolkningen antingen sjukskrivna eller förtidspensionerande; är den siffran halverad. Regeringen har i detta läge aviserat ett avskaffande av den så kallade bortre parentesen i sjukförsäkringen. I stället för att slå vakt om ett regelverk som fört människor tillbaka till arbetsmarknaden riskerar vi att få en snabbare ökning av sjukskrivningstalen, en ökad övergång från sjukskrivning till förtidspension och ett steg bort från snarare än mot målet om ett mer jämställt . Att avskaffa den bortre parentesen bör leda till att färre människor ställer sig till arbetsmarknadens förfogande, och därmed inräknas färre människor i arbetskraften. Ett avskaffande kommer därför sannolikt att sänka arbetslösheten så som den beräknas. Det spekuleras mot den bakgrunden att regeringen valt att avisera ett avskaffande av den bortre parentesen för att högre sjukskrivningstal, till skillnad från högre arbetslöshetstal, inte påverkar möjligheten att nå regeringens övergripande mål om lägst arbetslöshet i EU . Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister följande frågor: Har socialförsäkringsministern tagit initiativ till en analys för att bedöma vilka effekter det skulle få för kvinnors respektive mäns sjukskrivningstal om man avskaffade den så kallade bortre parentesen i sjukförsäkringen? Bedömer socialförsäkringsministern att det skulle underlätta för regeringen att nå målet om lägst arbetslöshet i EU om den så kallade bortre parentesen avskaffades?
ip · H210355 · 2015-03-04 00:00:00 — Interpellation 2014/15:355 Mer jämställda pensioner vid äktenskapsskillnad av (FP) till Socialförsäkringsminister (S) Pensioner hanteras på ett annat sätt än andra förmögenheter vid skilsmässa. Det får stora effekter för kvinnors och mäns levnadsvillkor vid skilsmässa nära eller med pension. Mellan 10 000 och 15 000 personer som är eller äldre går ur ett äktenskap, och över 315 000 pensionärer är frånskilda. I en separat överenskommelse vid sidan av pensionsöverenskommelsen var fem partier 1998 överens om att justera hur pensioner hanteras vid bodelning. Efter regeringens proposition 1997/98:106 och därefter följande riksdagsbeslut inräknas privata pensionsförsäkringar i giftorättsgodset. Efter att regeringen i budgetpropositionen och Alliansen i vår budgetmotion föreslagit att avdragsrätten för privat pensionssparande relativt skyndsamt ska avvecklas kommer privata pensionsförsäkringar i praktiken utgå som sparandeform. Därmed kommer ingen del av pensionerna längre att ingå i giftorättsgodset. Framöver ser vi i stället att löneväxling till tjänstepensionerna ökar med konsekvensen att ytterligare förmögenhetsbildning flyttas ut ur giftorättsgodset. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till socialförsäkringsminister : Har socialförsäkringsministern tagit några initiativ till att upprätta en konsekvensanalys vad gäller förmögenhets- och inkomstfördelningen mellan män och kvinnor för det fall regeringens, och sedermera Alliansens, förslag till avvecklad avdragsrätt för privat pensionssparande leder till ökad löneväxling och lägre förmögenhetsbildning inom giftorättsgodset? Delar socialförsäkringsministern bilden att det vore olyckligt om den samlade pensionen för kvinnor blir lägre genom en sådan ökad förmögenhetsbildning utanför giftorättsgodset? Är socialförsäkringsministern som ordförande i pensionsgruppen positivt inställd till att motverka en sådan ökad förmögenhetsbildning utanför giftorättsgodset genom att andra delar av pensionen i stället lyfts in i giftorättsgodset?
ip · H210356 · 2015-03-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:356 Kvinnors sysselsättning av (FP) till Finansminister (S) med alliansregeringen växte sysselsättningen. Fler personer fördes närmare arbetsmarknaden, och fler fick ett jobb. Särskilt har detta gynnat kvinnor. Faktum är att kvinnors växande sysselsättningsgrad utgör närmast hela sysselsättningsökningen . På samma sätt växte antalet och andelen kvinnor som arbetar heltid. 200 000 fler heltidsarbetande kvinnor innebär att en genomsnittlig kvinna i arbete nu i historien jobbar heltid. Den här utvecklingen har inte skett av sig själv. Arbetslinjen har inneburit att kvinnors genomsnittliga marginaleffekter fallit mer än mäns. I kombination med en sammantaget progressiv jämställdhetspolitik skapades möjligheten till en utveckling. Regeringen lägger nu delvis om politiken. Drivkrafterna till arbete förväntas minska, och arbetskraftsdeltagandet beräknas sjunka. Halverat tak för RUT-avdrag kommer att slå hårdare på marginalen mot kvinnors än mäns sysselsättning. Resurserna som fritt står till jämställdhetsministerns förfogande föll kraftigt i regeringens budgetproposition. Regeringen har i samma budgetproposition satt upp målet att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar ska öka så mycket att 2020 når lägst arbetslöshet i EU. Mot den bakgrunden vill jag ställa två frågor till finansminister : Vilka konsekvenser bedömer finansministern att de skattereformer och övriga reformer som regeringen har aviserat får för kvinnors sysselsättningsgrad? Hur mycket bedömer finansministern och regeringen att kvinnors sysselsättning minst måste öka för att regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU sannolikt ska nås?
ip · H210359 · 2015-03-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:359 Behov av ökad spårkapacitet – av (MP) till Statsrådet (S) arbete med en framtida snabbtågsutbyggnad mellan och respektive fortskrider. Men att låta vara nordlig slutpunkt i en eventuell snabbtågsdragning är feltänkt. Var åttonde svensk bor i stråket –, och arbetsmarknadsregionen omfattar 1,3 miljoner sysselsatta. Allt talar vidare för att befolkning fortsätter att växa. Vi har redan kapacitetsproblem för järnvägen söder om . Dessa problem ökar förstås med en ökande befolkning. 40 000 resor passerar länsgränsen , och det är inte längre så att det är en ensidig pendling från till . har vi sett en kraftig ökning av pendling i omvänd riktning. Pendeltåg, regionaltåg och intercitytåg ska alla samsas om utrymmet på spåren. Den höga trafikeringen gör det inte bara svårt att komma fram snabbt och omöjligt att öka trafikeringen. Resenärerna får också leva med att varje enskild försening riskerar att medföra omfattande störningar på hela systemet. är det en flaskhals för all trafik norrut att enbart ha två spår mellan och . En kapacitetsförbättring i stråket gynnar således inte enbart utan också Norrlandslänen. Att stråket är eftersatt i investeringar står tydligt. har av totala järnvägsinvesteringar skett i , som regionen stått för av befolkningsökningen. Genom att förlänga snabbtåget till löses flera problem. Vi får inte bara en snabb förbindelse från till södra och västra . Vi frigör kapacitet på Ostkustbanan och kan därmed låta pendeltågen stanna i fler orter, såsom Bergsbrunna och Alsike, vilket i sin tur skapar förutsättningar för att bygga ut dessa orter. Enbart med en station i Bergsbrunna kan 10 000 bostäder byggas, vilket motsvarar en tiondel av hela Sverigeförhandlingens volymmål. Därtill skapar vi bättre förutsättningar för placering av depå än vad som är möjligt med som ändstation. Regionalt finns stor politisk enighet i frågan. Kommuner, landsting, med flera har länge samverkat kring utvecklingen längs Ostkustbanan, med fokus på att förbättra tillgängligheten och förtäta bebyggelsen i anslutning till kollektivtrafiknoderna i stråket –. De beräkningar som gjorts kring samhällsekonomiska konsekvenser av ytterligare två spår –visar på mycket stora vinster. och kommun har vidare uttryckt beredskap att finansiera en ny station i Bergsbrunna (södra), och i länstransportplanen finns reserverade för järnvägsrelaterade investeringar. Från uttrycks ett positivt intresse för att inkludera i Sverigeförhandlingarna, om politiska direktiv ges om att göra så. Jag vill därför fråga statsrådet : Är det aktuellt med tilläggsdirektiv till för att utvidga Sverigeförhandlingarna även för snabbtåg norr om ?
ip · H210360 · 2015-03-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:360 Skatteutjämningssystemet och bostadsmiljarden av (M) till Finansminister (S) Den tidigare alliansregeringen minskade utbetalningen till skatteutjämningen för ett antal kommuner med ca 1 miljard för att tillväxt och utveckling inte skulle motverkas. I valrörelsen lovade Socialdemokraterna att man skulle ta bort tillväxtmiljarden, och därmed skulle avgifterna till skatteutjämningssystemet höjas. Man lovade att pengarna i stället skulle gå till stimulering av bostadsbyggande. Kommunerna skulle få pengar utifrån hur många hyresrätter som byggs i förhållande till folkmängden. har regeringen gjort verklighet av hotet, och avgiften kommer att höjas för kommuner som betalar avgift till skatteutjämningssystemet. Men några stimulanspengar till bostadsbyggandet syns inte till. Det som kvarstår är en ren straffbeskattning av tillväxtkommuner som exempelvis och . Att vara en tillväxtkommun kostar, men det ger fördelar för hela . Totalt är det 13 kommuner som betalar in till systemet, och för Täbys del innebär det att Täbyborna kommer att behöva betala in mer. Totalt betalar , vilket motsvarar mer än vad hela förskolan i kommunen kostar. , som också har höga kostnader med anledning av tillväxten i kommunen, kommer att förlora på förändringen av systemet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till finansminister : Har finansministern gjort ställningstagandet att skatteutjämningssystemet gynnar tillväxten för de kommuner som får betala in pengar till systemet? Vilka initiativ har finansministern tagit för att uppfylla löftet som lämnades i valrörelsen om att pengarna från tillväxtmiljarden skulle stimulera bostadsbyggandet?