ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310168 · 2015-11-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:168 av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) En allt större del av dem som är inskrivna som arbetssökande tillhör grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det handlar bland annat om personer med bristande utbildningsbakgrund, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning som medför en nedsatt arbetsförmåga. För att dessa personer ska kunna komma in på arbetsmarknaden behöver trösklarna sänkas och fler vägar in i jobb skapas. För den som står långt ifrån arbetsmarknaden har sociala företag visat sig vara en viktig väg in. Det handlar om företag som inte bara drivs på marknadsmässiga villkor utan också har en social dimension i sin verksamhet. Ambitionen är att skapa sysselsättning men också att skapa vägar till rehabilitering och till arbete på den övriga arbetsmarknaden. Under alliansregeringen fördubblades antalet sociala företag. Det är en utveckling som hotas med den nuvarande regeringens politik. Många sociala företag finansierar sin verksamhet genom att vara anordnare i sysselsättningsfasen i jobb- och utvecklingsgarantin. När nu regeringen har aviserat att sysselsättningsfasen ska avvecklas väcks oro och frågetecken hos de sociala företagen. Framtiden för verksamheten är oviss, och många av dem som står allra längst från arbetsmarknaden riskerar att föras ännu längre bort från jobb och en meningsfull tillvaro. Regeringen har meddelat att man vill föra en dialog med de sociala företagen för att underlätta för dem att växa och utvecklas. Det är lovvärt, men än så länge saknas konkreta besked. Mot bakgrund av detta är min fråga till arbetsmarknadsminister : Hur ämnar ministern och regeringen säkerställa att de sociala företagens verksamhet kan fortsätta växa när sysselsättningsfasen avvecklas?
ip · H310170 · 2015-11-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:170 Arbetslöshetsmålet och Arbetsförmedlingens prognoser av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) 90-dagarsgarantin för unga med utbildningskontrakt och traineetjänster samt extratjänsterna för långtidsarbetslösa har av regeringen framförts som bärande delar i arbetet med att nå lägst arbetslöshet i EU . Enligt har det visat sig finnas betydande problem med att skapa de platser som tidigare prognostiserats. Arbetsförmedlingen sänker nu därför förväntningarna. I myndighetens prognos revideras antalet deltagare ned kraftigt i de olika insatserna. Dessutom visar granskningar i medierna att bara en enda traineetjänst hade registrerats . Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Bedömer arbetsmarknadsministern fortfarande att regeringen kommer att kunna hålla vallöftet om att ska ha lägst arbetslöshet i hela EU givet att Arbetsförmedlingen inte klarar av att skapa de utbildningskontrakt, extratjänster och traineetjänster som regeringens budgetproposition bygger på?
ip · H310176 · 2015-11-12 00:00:00 — Interpellation 2015/16:176 Handläggningstiderna för vapenlicenser av (M) till Statsrådet (S) Handläggningstiderna vid licensprövning av jaktvapen och vapen för prickskytteändamål har blivit oacceptabelt långa. Variationerna inom landet är så pass stora att det inte går att hänvisa till enskilda handläggningssystem. ombudsman har i kraftfulla ordalag kritiserat detta. JO konstaterar att det är av stor vikt att licenshanteringen fungerar eftersom både jägare, skyttar och vapenhandel drabbas om ansökningarna inte handläggs snabbt och effektivt. För vapenhandlare innebär de långa handläggningstiderna att de inte kan ta betalt för sålda vapen och inte heller ta in nya i lagren. Det innebär direkta ekonomiska skador för vapenhandlarna. Dessutom tillämpas de samlade regelverken på ett olikartat sätt i landet när det gäller tillståndsgivning. Detta är inte acceptabelt. Det ankommer på regeringen att tillse att myndighetsprövningen sker på ett likartat sätt över hela . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att förkorta handläggningstiderna hos polisen gällande licensprövning av jaktvapen och vapen för prickskytteändamål? Hur kommer statsrådet att agera för att myndighetsprövningen gällande licensprövning av jaktvapen och vapen för prickskytteändamål ska ske på ett likartat sätt över hela landet?
ip · H310177 · 2015-11-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:177 Digitalt ansökningsförfarande för licenser för jaktvapen och vapen för prickskytteändamål av (M) till Statsrådet (S) beslöt att tillkännage för regeringen att se till att det införs ett digitalt vapenhandlarregister i som är integrerat med polisens vapenregister. Beslutet fattades på förslag av ett enigt justitieutskott efter en motion från Alliansen. Bakgrunden är ett regeringsuppdrag (dnr RKP 060-7828/12, dnr STY 2013-3) där och konstaterar att flertalet svenska vapenhandlare registrerar vapen i en inbunden bok som tillhandahålls av polisen. Enligt myndigheterna begränsar denna otidsenliga bokföring möjligheten till kontroll och spårning av vapen, varför det bör utvecklas ett gemensamt digitalt vapenhandlarregister som kan integreras med polisens nya register. I samband med att detta system införs bör det även skapas en möjlighet till ett digitalt ansökningsförfarande för den som söker licens. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet hur långt beredningsarbetet gällande införandet av ett digitalt ansökningsförfarande gällande licenser för vapen för jakt- och prickskytteändamål har kommit och när ett förslag om införandet av ett sådant kan förväntas till .
ip · H310179 · 2015-11-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:179 Regelverket för tillståndsgivning för vapenförvaring av (M) till Statsrådet (S) Många jägare jagar regelmässigt på andra orter än den där man är bosatt. Att vapnet förvaras på ett säkert sätt där jakten faktiskt sker, i stället för att transporteras över långa avstånd, är en fördel när det gäller säkerheten. Förvaring av det egna vapnet hos en annan person kräver tillstånd. Det är en rimlig ordning. Däremot kan det vara motiverat att förvaring sker på ett annat ställe än i den egna bostaden, till exempel om jakten sker där jägaren har sitt fritidshus. Det finns anledning att se över regelverket så att fler i denna situation kan få detta tillstånd utan onödigt krångel eller onödig byråkrati. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet om regeringen vill ta initiativ till en översyn av regelverket för tillståndsgivning för vapenförvaring på annan ort än i den egna bostaden.
ip · H310180 · 2015-11-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:180 Det europeiska vapenpasset av (M) till Statsrådet (S) har valt att inte erkänna det europeiska vapenpasset. Vi har fortfarande krav på införseltillstånd för alla personer som vill resa till såväl från EU-länder som från andra länder för att jaga eller bedriva tävlingsskytte. Ett tillstånd kostar och tar normalt minst att erhålla. Detta gör att den inre marknaden inom EU försvåras, och det blir ibland nästan omöjligt att besöka för att jaga, i vart fall mer spontant och med kortare varsel. Många kan inte planera månader före en jaktsäsong när man till exempel vill åka och hälsa på en vän för att jaga. Det är också svårare för företag att erbjuda jakttjänster eftersom det är svårt att ta emot utländska kunder. motiverade detta med att man vill göra en vandelsprövning av de personer som reser in i med vapen. Såvitt känt kan dock inte den svenska polisen utföra kontroller med utländska register för att göra denna bedömning. Detta innebär således att det varken görs någon registerkontroll eller någon vandelsprövning. Något reellt motiv till kravet på införseltillstånd tycks alltså inte finnas. När det gäller medborgare från , och behövs inte något införseltillstånd. Detta har fungerat bra och har bland annat motiverats av de skäl som angivits ovan. Detsamma, fast med krav på EU-vapenpass och inte bara nationellt tillstånd, bör också gälla för bosatta i alla EU:s medlemsstater. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet om regeringen anser att borde erkänna det europeiska vapenpasset för att på det sättet underlätta för jägare och sportskyttar att komma till för att jaga eller delta i sportskyttetävlingar.
ip · H310182 · 2015-11-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:182 Nystartsjobb i småföretag av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Nystartsjobben fyller en viktig funktion som en väg in på arbetsmarknaden för dem som varit utan arbete , inte minst för dem som är nya i . Att det förekommit och förekommer missbruk av arbetsformen är allvarligt, och det är bra att regeringen vill komma till rätta med det. ställs krav på att lönen ska vara likvärdig med kollektivavtal för att lönesubvention i form av nystartsjobb ska kunna lämnas. Regeringen föreslår dock att lön och andra anställningsvillkor i nystartsjobb ska följa, eller vara likvärdiga med, kollektivavtal. Detta riskerar att föra med sig att många småföretag, som saknar kollektivavtal, exkluderas från möjligheten att anställa nystartsjobbare. Att många mindre företag saknar kollektivavtal kan bland annat ha sin förklaring i att kollektivavtalen är bättre anpassade till större företags villkor. Det innebär inte att småföretagen för den sakens skull är oseriösa. står inför stora utmaningar, inte minst med tanke det ökade flyktingmottagandet. Vägarna till jobb måste kortas och trösklar till arbetsmarknaden sänkas. Fyra av fem jobb skapas i småföretag. Att dessa mer eller mindre riskerar att exkluderas från nystartsjobben är därför problematiskt. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsministern: Hur anser arbetsmarknadsministern att de skärpta kraven på nystartsjobb påverkar småföretags möjligheter att tillhandahålla desamma?
ip · H310183 · 2015-11-12 00:00:00 — Interpellation 2015/16:183 Vidareutveckling av av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Under Alliansens tid vid regeringsmakten påbörjades ett åtgärdsprogram av förre generaldirektör för att hejda ökningen av antalet sjukskrivningar och de skenande kostnaderna som dessa medför. Ett mycket angeläget arbete. är ett samarbete mellan privata och offentliga arbetsgivare, organisationer, myndigheter, universitet och det civila samhället. Kännetecknande för projektet har varit viljan att samarbeta över alla gränser, tänka nytt, överbrygga stuprör och fokusera på teoretiskt och praktiskt stöd i den konkreta implementeringen med inriktning på nyanländas situation, människor med funktionshinder samt genom förebyggande arbete för att förhindra eller minska framtida sjukskrivningar. Vår sittande regering har med socialförsäkringsminister i spetsen i stället valt att tillsätta en studie för att identifiera vilka områden som behöver utvecklas och vilka åtgärder som därefter ska vidtas. Jag ställde därför en fråga till socialförsäkringsministern om detta inte var att återuppfinna hjulet, eftersom redan finns och genomför ett framgångsrikt arbete. Svaret från statsrådet innehöll förvisso god information om regeringens målsättning för sjukpenningtalet och om att är en viktig aktör. Tyvärr innehöll det inte något svar på frågan om varför regeringen väljer att satsa på vidare analyser i stället för att bygga vidare på det befintliga projekt som gjort skillnad för människor som befunnit, eller befinner, sig i utanförskap. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister varför socialförsäkringsministern och regeringen drar igång ett nytt åtgärdsprogram i stället för att bygga vidare på det som redan framgångsrikt är på gång i form av .
ip · H310186 · 2015-11-13 00:00:00 — Interpellation 2015/16:186 Ett nationellt skogsmuseum av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) är ett land där skogsindustrin historiskt såväl som spelar en viktig roll. Skogen berikar oss med en av våra viktigare basvaror – trä. Skogsindustrin utgör en viktig ekonomisk motor för stora delar av vårt land, i synnerhet i områden belägna utanför våra större städer. Näringen bidrar med arbetstillfällen och stärker som exportland. Skogsindustrin spelar alltjämt en stor och viktig roll i den svenska ekonomin som helhet. Sammantaget är vårt land världens tredje största exportör av papper, massa och sågade trävaror. är tillsammans med det enda nordiska land som saknar ett nationellt skogsmuseum, detta trots att har nästan 50 gånger så mycket produktiv skogsmark som till exempel . Gemensamt för de skogsmuseum som etablerats i , och är att de erhåller ett ekonomiskt stöd från staten för att kunna bedriva sin verksamhet. i har goda förutsättningar att kunna fungera som basen för ett framtida nationellt skogsmuseum. i är ett regionalt museum men har i praktiken axlat rollen som ett rikstäckande museum, dock utan att erhålla något statligt ekonomiskt stöd. Museet innehar ett brett nätverk inom skogsnäringen vilket gör det väl anpassat till att ansvara, utforma och driva ett nationellt skogsmuseum. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Jag undrar om ministern tänker ta några initiativ i linje med min motion gällande att utreda förutsättningarna för att ska få ett nationellt skogsmuseum i .
ip · H310187 · 2015-11-13 00:00:00 — Interpellation 2015/16:187 Åtgärder för att minska utflaggningen av flygplan av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgift har SAS registrerat två av tre av sina flygplan i . Skälet till detta är att det finns en betydande skillnad i registreringsavgifter mellan de nordiska länderna. är 80 av bolagets 121 flygplan registrerade i . Det kan inte uteslutas att SAS framöver väljer att registrera ytterligare fler av sina flygplan i i stället för i . Infrastrukturministern har uppgett att det vore önskvärt med en jämnare fördelning av SAS flygplansregistrering i de tre skandinaviska länderna än vad som föreligger . Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att vända den negativa trenden och minska antalet flygplan som flaggar ut från ? När beräknar statsrådet att kommer att tillträda Kapstadskonventionen i enlighet med vad regeringen tidigare aviserat?
ip · H310188 · 2015-11-13 00:00:00 — Interpellation 2015/16:188 Flygets gröna omställning av (M) till Statsrådet (S) Det svenska inrikesflyget står för av de totala koldioxidutsläppen i vårt land som övriga transportsektorn står för . Om ska kunna nå uppsatta mål om att som land minska sina koldioxidutsläpp står det klart att hela transportsektorn står inför en fortsatt grön omställning. har minskat utsläppen av växthusgaser med som bnp ökat med . Det återstår mycket att göra, men vi har visat att det går att kombinera ekonomisk tillväxt med ett ansvarstagande för klimat och miljö. Statsrådet har betonat att regeringen vill se en utveckling av flyget, inte minst mot fler internationella destinationer. Man hänvisar till att det skulle ge globala företag en bättre tillgänglighet till och skapa förutsättningar för ökad export. utreder regeringen nu om man kan införa en flygskatt som dock skulle ha negativ inverkan på detta mål och skulle minska de ekonomiska marginalerna och som även skulle kunna minska de utsläppsreducerande åtgärder branschen redan gör. I ett stort och relativt glesbefolkat land som saknas rimliga alternativ till flyget på många håll. Flyget binder samman och bidrar till fler jobb och tillväxt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit som främjar flygets gröna omställning och säkrar goda kommunikationer i hela landet?
ip · H310190 · 2015-11-13 00:00:00 — Interpellation 2015/16:190 Återinförande av beredskapspolis av (KD) till Statsrådet (S) Införande av gränskontroller för att kunna hantera den strida ström av människor som flyr till är den senaste händelse som aktualiserat polisens behov av mer resurser. beslutades att införa en beredskapspolis. Organisationens uppgifter blev till en början att hjälpa ordinarie polis att ta över civilförsvarets ordningsuppgifter. Bland annat stod bevakning av skyddsobjekt på listan över uppgifter för beredskapspolisen. har både storleken och uppgifterna för beredskapspolisen förändrats. Allteftersom behovet varierat och man sett att organisationen kan bistå ordinarie polis på olika områden har också uppgifterna justerats. Men att beredskapspolisen har spelat en viktig roll under dess aktiva år kan inte betvivlas. Bland annat kallades beredskapspolisen in efter . Detta var en regional polismyndighet gjorde bedömningen att det fanns behov av att använda beredskapspolisen. Orsaken var hotande våldsamheter efter terrorattackerna i . Även efter stormen aktualiserades behovet. Inledningsvis formulerades en skrivelse från i till där läget efter stormen den 8–beskrevs som mycket allvarligt. Behov att hjälpa människor som var instängda till följd av stormen fanns. Behovet av undsättning och evakuering var stort. För utsatta och evakuerade områden krävdes en omfattande polisiär insats, bland annat för bevakning. I och med regeringens beslut att införa gränskontroller ökade också belastningen på polisen avsevärt. Skillnaden mot när beredskapspolisen fanns tillgänglig är att det inte finns någon extra polisiär resurs att kalla in. Detta beslut bör nu omprövas efter radikalt förändrade förutsättningar. Eftersom det fortfarande finns tämligen många som har sin utbildning som beredskapspolis relativt fräsch i minnet skulle sannolikt en kortare kurs för att uppdatera kunskaperna räcka. Detta skulle möjliggöra att med mycket kort varsel kunna stärka till exempel gränskontrollverksamheten. Statsrådet säger i en intervju i Ekot att gränskontroller är en betydande belastning för polisens resurser och att risken finns för att annat polisiärt arbete kommer att bli lidande. Att vissa polisiära uppgifter blir lidande kan i vissa fall vara ofrånkomligt, inte minst vid en särskild situation som denna. Men vi bör se till att polisen har tillräckliga verktyg i så stor utsträckning det bara är möjligt. Här kan beredskapspolisen spela en viktig roll. Min fråga till statsrådet är därför om han har för avsikt att ta initiativ till att återigen införa beredskapspolisen.
ip · H310191 · 2015-11-13 00:00:00 — Interpellation 2015/16:191 Utredning om finansieringen av public service av (FP) till Kultur- och demokratiminister (MP) Vill du ha en snigel på ögat? Denna slogan kommer från Radiotjänsts uppmärksammade kampanj med syfte att öka betalningsgraden av radio och tv-licensen. Även om kampanjen i sig var minnesvärd kvarstår grundproblemet, att finna en varaktig, solidarisk finansieringsmodell som garanterar oberoende och opartiskhet för public service som den främjar dess granskande och främjande roll i det demokratiska samtalet. har i ett tillkännagivande uppmanat regeringen att tillsätta en utredning av radio- och tv-avgiften inför nästa sändningstillstånd . Regeringens utredning ska ta fram en solidariskt finansierad, långsiktig modell som garanterar det fortsatta oberoendet för public service. Den bör enligt beslutet vara parlamentariskt sammansatt av ledamöter från alla riksdagspartierna. Public service är en viktig byggsten i ett demokratiskt och öppet samhälle. Public service-medierna fyller en viktig funktion för det gemensamma samtalet i samhälleliga och kulturella frågor. Det finns också en inte obefogad oro att ett system där avgiften tas in via skattsedeln skulle kunna hota oberoendet för public service. För oss liberaler är oberoendet centralt. Det är av yttersta vikt att det verkligen är en avgift och inte en skatt. Nivån på avgiften ska gälla för och inte påverkas av skattebeslut i . Public service ska fortsatt ha ett brett uppdrag och sträva efter kvalitet och relevans. Utvecklingen har gått snabbt framåt. kan man se på tv genom bland annat mobiltelefon, läsplatta och dator. För inte så länge sedan befann vi oss i ett oklart rättsläge om vilka mottagare som egentligen var licenspliktiga. Det är inte orimligt att tro att vi snart hamnar där igen mot bakgrund av den snabba teknikutvecklingen. I tillkännagivande framgår med all önskvärd tydlighet vikten av att finansieringen av public service ska vara teknikoberoende och ge public service-medierna ett skydd från kortsiktiga politiska beslut. I den public service-proposition som presenterades föreslås att en utredning om en eventuell ny avgiftsmodell ska göras –2020. Utredningen ska pröva, analysera och ta fram ett nytt förslag för finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Det är i linje med det uppdrag som beslutat om. anser och riksdagsbeslutet innebär att denna utredning bör tillsättas skyndsamt. Därför vill jag fråga kultur- och demokratiminister följande: Vilket arbete sker i departementet för att genomföra beslut? Kommer ministern att uppfylla önskemål om en bred parlamentarisk utredning om formerna för en ny finansieringsform? Vilken tidsplan har departementet för arbetet?
ip · H310194 · 2015-11-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:194 Fler poliser i utsatta områden av (M) till Statsrådet (S) Vi ser ett nytt utanförskap växa fram i med en ökad otrygghet som följd. Gängkriminalitet, skjutningar och andra våldsdåd hotar tryggheten i samhället. Det är nödvändigt att samhället på ett tydligt och kraftfullt sätt tar sig an problematiken med särskilt brottsutsatta områden. För att öka tryggheten är det viktigt att människor upplever att polisen är närvarande och synlig. En tillgänglig polis är viktig för att förebygga brott, men framför allt när brott begåtts och måste upp. Befolkningsutvecklingen och brottsligheten talar för att tillgången på poliser behöver öka, både genom ökad effektivitet inom dagens organisation och genom ökade anslag. Vi behöver en mer lokalt förankrad, närvarande polis i hela landet. Polisen ska vara nära medborgarna och tillgänglig för alla oavsett var i landet man bor. Poliser slår själva larm om att de inte kan vara närvarande på det sätt som det skulle behövas, främst i utsatta områden. Det är helt enkelt för få poliser. Bland annat larmar polisen i om att kriminella styr områden i förorter. Skjutningar avlöser varandra, då olika kriminella gäng gör upp med varandra. Detta är helt oacceptabelt. Alliansregeringen gjorde stora satsningar på rättsväsendet, och antalet poliser ökade kraftigt. Utöver den ökningen vill vi att ytterligare 1 000 nya poliser ska utbildas framöver. Regeringen väljer i stället i av samhällsutmaning att i sitt budgetförslag ta bort kravet på 20 000 poliser. Detta rimmar mycket dåligt med dagens allvarliga situation och kommer att innebära att regeringen genom detta rustar ned tryggheten, snålar på polisens närvaro och på så sätt ger näring till kriminalitet och ett ökat utanförskap. Detta går inte ihop med behovet av en ökad polisnärvaro och den trygghet som alla medborgare har rätt till, oavsett i vilket område man bor i. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet att förhindra gängkriminalitet, skjutningar och andra våldsdåd med färre poliser? Hur ska vanliga medborgare kunna känna sig trygga i utsatta områden om polisen inte har möjlighet att vara på plats där brott begås?