ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210405 · 2015-03-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:405 regleringsbrev och målet för den ekonomiska familjepolitiken av (M) till Socialförsäkringsminister (S) I regeringens budgetproposition föreslog regeringen under utgiftsområde 12 ett nytt mål för den ekonomiska familjepolitiken. Det tidigare målet löd: ”Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer.” Detta föreslogs ersättas med: ”Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap.” avstyrkte i betänkandet 2014/15:SfU3 det av regeringen föreslagna målet. beslutade i enlighet med utskottets förslag. I svar på en skriftlig fråga skriver socialförsäkringsminister att regeringen i årets regleringsbrev till har beslutat om ett nytt mål för föräldraförsäkringen i syfte att öka jämställdheten både på arbetsmarknaden och i hemmet. I regleringsbrevet för för angavs i ett av målen för att myndighetens information ska ge föräldrar goda kunskaper om föräldraförsäkringens regelverk och därmed skapa förutsättningar för valfrihet, ett jämställt föräldraskap och makt över livssituationen. Motsvarande mål har i regleringsbrevet för ändrats till att ska verka för ett jämställt användande av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. information ska bidra till att föräldrar får bättre kunskap om föräldraförsäkringens regelverk. Mina frågor till socialförsäkringsministern är: Varför har socialförsäkringsministern strukit målet för att myndighetens information ska ge föräldrar goda kunskaper om föräldraförsäkringens regelverk och därmed skapa förutsättningar för valfrihet, ett jämställt föräldraskap och makt över livssituationen? Har socialförsäkringsministern följt beslut om att målen för den ekonomiska familjepolitiken ska ligga fast? Menar ministern att det är förenligt med beslut att i regleringsbrev ta bort de mål som ligger i linje med beslut om inriktning för den ekonomiska familjepolitiken för att i stället sätta upp nya mål för som är snarlika dem som röstats ned av ?
ip · H210408 · 2015-03-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:408 Förenklad försäljning av vildsvinskött av (M) till Statsrådet (S) Den svenska vildsvinsstammen har vuxit närmast explosionsartat , och vildsvinen etablerar sig i allt större delar av vårt land. beräknas vinterstammen av vildsvin uppgå till omkring 175 000 djur, med en årlig tillväxt på i genomsnitt , enligt . Det innebär att vildsvinsstammen fördubblas . Med en allt större och alltmer utbredd vildsvinsstam växer problemen med skadeverkningar. Det är särskilt jordbruket som drabbas, men vildsvinen orsakar också tusentals trafikolyckor , och många förtvivlade villaägare har fått sina trädgårdar uppbökade. är vildsvinet ett uppskattat vilt som ger goda jaktmöjligheter. För att hålla vildsvinsstammen på en rimlig nivå måste dock avskjutningen öka, och det är därför viktigt att skapa bättre förutsättningar för en välfungerade vildsvinsförvaltning. Genom att öka efterfrågan på vildsvinskött kan en ökad jakt stimuleras. Alliansen arbetade för att öka efterfrågan på och kunskapen om viltkött inom ramen för bland annat satsningen på Matlandet , en satsning som den nya regeringen har valt att avbryta. Arbetet med att lyfta det klimatsmarta viltköttet, och då inte minst vildsvinsköttet, måste dock fortsätta. Det är därför viktigt att viltkött blir en del av den framtida svenska livsmedelsstrategin. sköts omkring 98 000 vildsvin, vilket motsvarar ca vildsvinskött. Av kött kom dock endast ut på den öppna marknaden. En av förklaringarna till att en så liten del når marknaden är kravet att köttet måste ta omvägen via en vilthanteringsanläggning innan det får säljas vidare till konsument. Detta förfarande uppfattas av många jägare som både kostsamt och krångligt. Det är självklart att allt vildsvinskött måste testas för trikiner, men det finns starka skäl att ifrågasätta kravet på att köttet även måste kontrolleras i en vilthanteringsanläggning. En jägare borde i en begränsad omfattning få möjlighet att sälja kött direkt till konsument. Krav måste givetvis finnas om att köttet måste testas för trikiner samt att säljaren kan uppvisa intyg på att så har skett. Det är även rimligt att ställa vissa utbildningskrav på de jägare som vill sälja kött direkt till exempelvis sin granne eller kollega. Kravet på att allt viltsvinskött som säljs måste passera en vilthanteringsanläggning behöver dock avskaffas för att bättre avsättningsmöjligheter, och därmed bättre incitament för jakt, ska skapas. Detta är fullt möjligt utan att äventyra livsmedelssäkerheten. Med anledning av ovanstående har jag följande frågor till statsrådet: Avser statsrådet att agera för att öka kunskapen om viltkött och efterfrågan på viltkött, och i så fall hur? Är statsrådet beredd att ta initiativ till en lagändring som möjliggör för jägare att, i en begränsad omfattning, sälja vildsvinskött direkt till konsument med krav på trikinprov men utan krav på att köttet måste ta omvägen genom en vilthanteringsanläggning?
ip · H210409 · 2015-03-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:409 Andrahandsuthyrning av bostadsrätter av (M) till Statsrådet (MP) Ett tidigare omfattande problem för andrahandsuthyrningen av bostadsrätter var bostadsrättsföreningarnas vetomöjlighet. Att godkänna en andrahandsuthyrning var ett undantag, och regeln var avslag. har dock reglerna ändrats, vilket har inneburit att utbudet av andrahandslägenheter ökat påtagligt. Det finns dock två aspekter som den tidigare regeringen missade. För det första gäller det tidsgränsen för hur länge uthyrningen kan pågå. Det har blivit lättare att få hyra ut när bostadsrättsföreningarna inte kan neka uthyrning, men stretar de emot är tiden för hur länge uthyrningen får pågå fortfarande densamma. I regel handlar det med möjlighet till förlängning med . Detta gör att lägenheter fortsatt står tomma i attraktiva lägen i till exempel . För det andra är den juridiska processen kring lösning av tvister mellan bostadsrättsinnehavare och bostadsrättsförening komplicerad på ett sätt som försvårar uthyrning. I det fall en bostadsrättsförening nya regelverket bestrider en uthyrning tar det ofta månader innan ärendet är färdigberett av hyresnämnden. För att hyresnämnden ska lyfta ett ärende för tvist måste det dock finnas en tilltänkt hyresgäst. Eftersom handläggningstiden är så lång finns det risk för att hyresgästen i fråga hoppar av. Därför vore det önskvärt att man kunde separera frågan huruvida en bostadsrättsinnehavare över huvud taget får hyra ut sin lägenhet eller ej från frågan om vem den potentiella hyresgästen är. Då kan frågan om uthyrning eller inte uthyrning avhandlas innan det kan bli aktuellt, så att ledtiden mellan att eftersöka en hyresgäst och att faktiskt hyra ut lägenheten kortas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet öppen för att förlänga tidsgränsen för hur länge man får hyra ut en bostadsrätt i andra hand? Är statsrådet öppen för att separera frågan huruvida en bostadsrättsinnehavare får hyra ut sin lägenhet eller ej från frågan om vem som sedan blir den faktiska hyresgästen för att förbättra hur andrahandsuthyrningen fungerar?
ip · H210411 · 2015-03-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:411 Övergångsregler för av (M) till Finansminister (S) Finansministern har presenterat flera förslag för att minska RUT-avdraget. Dels handlar det om avdragets omfattning, dels handlar det om vad som berättigar till avdrag. RUT-avdraget leder till ökad sysselsättning på flera sätt. Det pressar tillbaka svartarbete, det ökar efterfrågan på vissa tjänster i ekonomin och det möjliggör för köparna av tjänsterna att arbeta fler timmar. Totalt beräknas RUT-avdraget leda till över 20 000 fler sysselsatta. Enligt har avdraget dessutom minskat såväl svartarbetet som acceptansen för svartarbete. RUT-avdraget bidrar också till att motverka könsorättvisor och därmed till framväxten av ett mer jämställt samhälle. Studier från bland annat visar att RUT-avdraget är självfinansierande, eller till och med bidrar till att stärka de offentliga finanserna. Att begränsa RUT-avdraget kan därför ej vara ekonomiskt, utan enbart politiskt motiverat. Bland annat menar att delar av de begränsningar av RUT-avdraget finansministern föreslår försvårar tillsynsarbetet. Det är till exempel svårt att kontrollera hur som läggs på att stötta ett barn med läxor. Enligt en rapport från är det ej heller säkert att försämringar i RUT-avdraget kan göras vid ett halvårsskifte utan att vissa övergångsregler införs. Mot bakgrund av ovanstående undrar jag varför finansminister vill försämra RUT-avdraget trots att det är självfinansierande. Vidare vill jag fråga finansministern huruvida en begränsning av RUT-avdraget kommer att kompletteras med vissa övergångsregler.
ip · H210412 · 2015-03-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:412 Motionsridning som skattebefriad friskvård av (M) till Finansminister (S) Vid en interpellationsdebatt ställd till statsrådet framkom det att statsrådet är positivt inställd till att se ridning som friskvård. Att just motionsridning inte skulle kunna vara skattebefriad friskvård är inte tydligt uttryckt i dagens lagstiftning (inkomstskattelagen). gör tolkningen att ridning inte ska vara en del av friskvårdsförmånen med hänvisning till det som finns föreskrivet att ”exklusiva sporter utan fysisk ansträngning som kräver dyrbara anläggningar, redskap och kringutrustning inte ska omfattas av skattefriheten”. Men detta gäller ju inte vid deltagande i en ridlektion på en ridskola. Den motion man får av en ridlektion borde väl kunna jämställas med många andra motionssporter som godkänt? En ridlektion kräver heller inte någon dyrbar utrustning, ger bra motion och kan knappast inte heller anses som exklusivt. Om ridning skulle ingå i friskvårdsförmånen skulle säkerligen fler pröva på detta och ridskolorna skulle kunna locka fler kunder till sin verksamhet. Det är knappast rättvist att en näring som ridskolor behandlas olika från till exempel olika träningsanläggningar, såsom gym, på grund av en otydlig lagstiftning som ger möjlighet till denna tolkning. Min fråga till finansminister är således: Är finansministern beredd att se över lagstiftningen så att det tydligare framgår att även ridning kan vara en del av friskvårdförmånen och därmed ge landets ridskolor samma förutsättningar som många andra näringsverksamheter, som träningsanläggningar med mera?
ip · H210413 · 2015-03-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:413 Finansministerns uppfattning om ekonomiska drivkrafter av (M) till Finansminister (S) har arbetsföra befolkning (det vill säga personer i åldrarna 15–) ökat med nästan en miljon individer. Motsvarande ökning av antalet sysselsatta har dock – om man studerar SCB:s arbetskraftsundersökning – bara varit hälften så stor. Vid en första anblick skulle detta kunna tolkas som att utvecklingen medfört att nästan en halv miljon svenskar hamnat i utanförskap. En del av förklaringen handlar om att antalet äldre i åldrarna 65–ökat med nästan en kvarts miljon. Det finns också en förklaring i att fler fortsätter att studera efter gymnasiet (som andel av befolkningen har dock kategorin ungdomar minskat). Icke desto mindre är det tydligt att jobbtillväxten inte hängt med. Vad som däremot är anmärkningsvärt är att av de ca 500 000 nya jobb som nettomässigt skapats har 300 000 skapats . Tar vi dessutom hänsyn till att antalet ålderspensionärer i arbetskraften, alltså de , minskade med 36 000 men ökade med mer än 270 000 åren därefter blir resultatet ännu mer fascinerande. Det går alltså att med fog hävda att två tredjedelar av jobbtillskotten har tillkommit . Sysselsatta enligt SCB:s (tusental): 16–64 år Övriga arbetskraften (15 och 65–) 15–74 år Förändring (tusental): Antingen kan man betrakta detta som en slump, eller så kan man i linje med samtliga oberoende ekonomiska bedömare dra slutsatsen att de strukturella förändringar av svensk ekonomi som alliansregeringen genomförde har haft ett dramatiskt positivt genomslag. RUT- och ROT-avdragen, nystartsjobb, sänkt moms på mat som serveras på restaurang samt sänkta arbetsgivaravgifter har minskat kostnaderna för servicesektorn. Jobbskatteavdragen har både ökat hushållens köpkraft att konsumera samma tjänster och gjort arbete mer lönsamt. Det senare har gjort att drivkrafterna för arbete ökat, vilket gjort att fler tagit de nya jobb som vuxit fram. Sänkta bolagsskatter har på samma sätt ökat viljan att investera. Sänkta marginalskatter har ökat attraktiviteten i utbildning och entreprenörskap. Ekonomiska drivkrafter spelar roll! föreslår dock regeringen den motsatta inriktningen. Skatterna ska höjas, liksom bidragen för att inte arbeta, och därför vill jag fråga finansminister : Anser finansministern att ekonomiska incitament spelar roll och har påverkan på sysselsättning och tillväxt? Om så är fallet, varför lägger finansministern och regeringen fram förslag som försämrar drivkrafterna för arbete? Hur förklarar finansministern att nästan två tredjedelar av de senaste 30 årens jobbtillväxt har tillkommit ?
ip · H210416 · 2015-03-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:416 av (M) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade att göra en bred översyn av bestämmelserna inom parkeringsområdet och utarbeta förslag till den reglering som bedöms nödvändig. Utredningen antog namnet (N 2004:21) och dess uppdrag slutfördes . Anledningen för en översyn var att förenkla, modernisera och effektivisera regelsystemet på sådant sätt att det vinner förståelse hos vägtrafikanterna. I uppdraget har ingått att inrätta ett gemensamt regelsystem på parkeringsområdet som innefattar både den offentligrättsliga och den civilrättsliga parkeringen samt att sysslor av administrativ karaktär inte bör utföras av polisen. Med anledning av ovanstående är min fråga till statsrådet : Hur ser statsrådet på de förslag som presenterades i parkeringsutredningen och vad ämnar statsrådet vidta för åtgärder inom parkeringsområdet?
ip · H210417 · 2015-03-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:417 Rättssäkerheten hos av (M) till Socialförsäkringsminister (S) rapporterade om nya regler för internutredning inom , där internutredarna på inte längre får fria händer att granska misstänkt korruption och andra oegentligheter hos högre chefer på myndigheten. I stället ska rättsstaben från fall till fall besluta hur misstankar som rör högre chefer ska utredas. Exempelvis kan en tillsynsenhet på en annan myndighet ta över de utredningarna. Vad som avses med rättsstaben förtydligas inte i inslaget. Mina frågor till socialförsäkringsminister är: Kan ministern redogöra för vilka avvägningar som ligger bakom denna nya ordning inom ? Hur ska ministern säkerställa att rättssäkerheten på efterlevs?
ip · H210419 · 2015-03-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:419 Säkerställande av att riktlinjer efterlevs av (M) till Statsrådet (S) Baserat på forskning har satt upp riktlinjer för vilken behandling som ska erbjudas patienter med olika diagnoser. I kunde vi läsa om att många patienter med psykiatriska tillstånd inte får rätt behandling enligt riktlinjer. Bland annat vet man att gamla metoder som man vet inte fungerar fortfarande används, vilket får dyra konsekvenser för både individen och samhället. Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att riktlinjer efterlevs?
ip · H210420 · 2015-03-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:420 Framtiden för av (FP) till Närings- och innovationsminister (S) I budgetpropositionen föreslogs att anslaget till () skulle minskas med , till . Förslaget fick dessbättre inte något bifall i kammaren. Konsekvenserna av förslaget hade blivit att TNC kan agera som ett nationellt centrum för terminologi och fackspråk, det vill säga utföra sitt uppdrag ”att verka för en effektiv fackspråklig kommunikation i svenskt näringsliv och samhälle”. Kvar blir då i bästa fall ett språkkonsultföretag, då det statliga bidraget svarar för halva omsättningen. Det arbete som utförs i det som är TNC kan verka oglamoröst, men det är av stor vikt. Det handlar bland annat om terminologiutbildningar, metodutveckling och om att upprätthålla Rikstermbanken, med över 100 000 begrepp inom olika fackspråk. TNC ger också stöd till de myndigheter som enligt 12 § språklagen har ett utpekat ansvar för sin egen terminologi. Myndigheter är också TNC:s största uppdragsgivare. En annan viktig del av TNC:s uppdrag för det allmänna är att sprida kunskap om nyttan med terminologiarbete. Det handlar om en ”språklig infrastruktur” som är avgörande för hur vi människor kommunicerar med och förstår varandra och som är av största betydelse inte minst för många företag. Terminologiarbete kostar, vilken nivå det än bedrivs på. Men avsaknad av väl preciserade begrepp inom olika fackområden kostar mer. Effektiv fackspråklig kommunikation ger färre missförstånd. Områden där nya termer och definitioner utvecklas behöver terminologer för att hantera det svenska språkets reträtt eller så kallade domänförlust mot engelskan. TNC har i vissa fall sökt och fått extern finansiering utöver statsbidraget. Men terminologiarbete ger inga snabba vinster, och ska inte heller göra det. Det är en långsiktig verksamhet. Och det är ett av skälen till att det ända givits statligt stöd. En avveckling av TNC får konsekvenser för metodutveckling och forskning inom terminologiområdet. Sådan verksamhet bedrivs inte, till skillnad från i flera andra länder, vid våra svenska högre lärosäten. De fackspråkliga problemen försvinner inte heller, men ingen kan hantera dem på ett genomtänkt och strukturerat sätt. Vi splittrar tillgångar och kastar bort en resurs som kan ta väldigt att bygga upp igen. Jag vill därför fråga närings- och innovationsministern: Är ministern och regeringen beredda att ompröva sitt tidigare förslag till budgetneddragning på till TNC och således låta nuvarande beslut ligga fast? Om inte, hur avser ministern att säkerställa att svenskt fackspråk och nationellt terminologiarbete ska kunna bedrivas efter 2015?
ip · H210422 · 2015-03-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:422 Resursslöseri med invandrade läkares kompetens av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Enligt en ny rapport från och är kostnaden för att anpassa en invandrad läkares utbildning till den svenska arbetsmarknaden väldigt låg jämfört med kostnaden för att utbilda en läkare från början i . Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Vad avser arbetsmarknadsministern att göra för att invandrade läkare och andra välutbildade grupper snabbare ska komma i jobb?
ip · H210424 · 2015-03-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:424 Friskvårdsavdrag för ridning av (M) till Finansminister (S) Kontakten med hästar har dokumenterat positiva effekter på vårt välbefinnande och bidrar till både fysisk motion och ett bättre själsliv. Vi lever ett alltmer ohälsosamt liv och rör oss allt mindre. Det är därför viktigt att vi från politiskt håll både uppmuntrar och underlättar friskvård. Ridsport är en av våra största sporter. Det är en bra aktivitet och en typ av friskvård som leder till bättre psykisk hälsa i hela samhället. Sporten omfattar närmare en halv miljon utövare, och på närmare 540 ridskolor genomförs över på hästryggen. finns det ridskolor i alla kommuner. Ridsporten är och har alltid varit en kvinnodominerad sport och har alltid blivit styvmoderligt hanterad och bortprioriterad för andra sporter, som till exempel den mer mansdominerade ishockeyn. Ridsporten växer glädjande nog i , och antalet människor som på ett eller annat sätt arbetar med eller för den ökar också i antal. Detta medför glädjande mervärden i samhället på många sätt, men det bidrar framför allt till friskvård och till fler arbetstillfällen. Ridsporten exkluderas dock från friskvårdsbidraget och får därmed inte den skattebefriade friskvårdsförmånen som många andra sporter får. är ridsport, golf, segling och utförsåkning inte inkluderade i friskvårdsbidraget, och anledningen till det är ålderdomlig. utövas inte sporten på samma sätt som tidigare, och den är lättillgänglig för de flesta. Ridsporten är en viktig del av samhället och borde få komma fler till del. Genom att uppmuntra ridning som friskvård skulle man åstadkomma detta och bidra till bättre folkhälsa. Ridningen gynnar dessutom den ideella sektorn i högre grad än den kommersiella, då de flesta ridskolor bygger sin verksamhet på frivillighet och entusiasm. Socialdemokraterna uttryckte sin vilja att omfatta ridning i friskvårdsbidraget, och folkhälsoministern har gjort detsamma i flera artiklar och senast i en interpellationsdebatt. Jag vill därför fråga finansministern följande: När avser finansministern att inkludera ridning i friskvårdsbidraget?
ip · H210425 · 2015-03-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:425 Barnkonsekvensanalys vid överskuldsättning av (V) till Statsrådet (MP) Antalet personer i som sitter fast i skuldfällan och inte kommer ur den blir allt fler. Över 100 000 personer har funnits i kronofogdens register och tvingas leva på existensminimum. Det är en tragedi för dem som är inne i skuldfällan men också ett stort samhällsproblem. Överskuldsättning kostar enligt kronofogden samhället 30–i form av ökad ohälsa bland de skuldsatta. En grupp som drabbas hårt av överskuldsättning är barn, och tyvärr har de utredningar som gjorts om överskuldsättning inte tillräckligt analyserat vilka konsekvenserna blir för alla de barn och unga som kan komma att leva under mycket knappa ekonomiska omständigheter , kanske större delen av barndomen. av skuldsaneringsgäldenärerna har enligt den statliga utredningen ur skuldfällan hemmavarande barn. Många av dessa barn förvägras rätten att leva normala liv. De har inte råd att spela fotboll för att fotbollskorna är för dyra eller gå i musikskola för att avgiften är för dyr, gå och fika med kompisar, gå på bio eller andra fritidsaktiviteter som kostar pengar. har i samband med tidigare utredningar framfört kritik mot att barnens rättigheter inte blivit tillräckligt belysta. Det finns alltför lite forskning om hur barn drabbas av överskuldsättning. Därför behöver det tas krafttag och man bör särskilt utreda barns rättigheter och situation genom att göra en särskild barnkonsekvensanalys för barn och unga som lever i familjer med överskuldsättning. beskriver i en utredning att barn som växer upp i överskuldsatta familjer drabbas hårt av ett mycket utsatt ekonomiskt läge och menar att dessa familjers livsvillkor sannolikt hör till de sämre i samhället. Barnen upplever ofta att de väldigt tidigt måste sätta sig in i familjens ekonomiska situation, vilket kan göra att skola och fritid blir lidande. En del barn berättar att de känner sig utanför i skolan eftersom de inte kan följa med på olika aktiviteter. Forskning har visat att barn som vuxit upp i social utsatthet står inför en större risk att själva hamna utanför jämfört med andra barn. Finansmarknads- och konsumentministern har meddelat att regeringen ser över överskuldsättningsfrågan och ska återkomma med förslag till åtgärder . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet tagit något initiativ till att det även görs en barnkonsekvensanalys i samband med att regeringen ser över frågan om överskuldsättning? Avser statsrådet att verka för att regeringen lämnar förslag som förbättrar situationen för alla de barn och unga som lever i familjer med överskuldsättning?