ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310118 · 2015-10-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:118 Regeringens uttag från SJ av (M) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade om att ta ut ett belopp på 1,7 miljarder från SJ. genomfördes en utdelning på . Den sammantagna utdelningen regeringen erhåller från SJ uppgår med andra ord till . Jämfört är detta ett anmärkningsvärt högt belopp. Alliansregeringen inledde Sverigebygget som syftar till att knyta ihop våra tre största städer med höghastighetståg. Att öka tågresande och göra det mer attraktivt utgör en viktig komponent för att ska kunna nå målet om att ha en fossiloberoende fordonsflotta . SJ har själva meddelat att investeringen i nya höghastighetståg kommer att kräva exceptionella ansträngningar från bolagets sida. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är rimligt att staten gör ett uttag på från SJ ? På vilket sätt bedömer statsrådet att SJ:s förmåga att på kunna finansiera investeringen av de nya höghastighetstågen påverkas av regeringens beslut att ta ut ur bolaget ?
ip · H310121 · 2015-10-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:121 Budgetpropositionens långsiktiga konsekvenser på jobb och tillväxt av (M) till Finansminister (S) Enligt och (2014) har förslaget om att försämra jobbskatteavdraget inga positiva offentligfinansiella effekter. Av de ca som regeringen tillgodoräknar statsbudgeten i intäkter finns enligt och Floods rapport inte en krona kvar när hänsyn tas till att hur förslaget påverkar sysselsättningen. Samma negativa samband mellan arbetsutbud och skattehöjningar ser vi från , där de bedömde att utbudet kommer att minska som en följd av regeringens ekonomiska politik. Det är förvånande att tjänstemän vid inte har ombetts göra några beräkningar av hur en avtrappning av jobbskatteavdraget skulle påverka arbetsutbudet och den långsiktiga påverkan på offentliga finanser. skriver följande i det senaste numret av : ”De rödgröna partierna visade i sin budget en mindre tro på ekonomiska incitament. Detta framgick av förslagen till höjningar av såväl marginalskatterna för höga inkomster som arbetsgivaravgiften genom återställningar av tidigare sänkningar. Utöver dessa faktiska skillnader i skattepolitiken finns det en skillnad i hur de olika förslagen motiveras. De tidigare åtgärder som genomförts av alliansen har i regel motiverats med en analys och argumentation som baseras på ekonomisk teori och empiri. I regeringens budgetproposition saknades oftast sådana argument.” Ideologiska skygglappar får inte stå i vägen för noggranna beräkningar och konsekvensanalyser av den ekonomiska politiken. Att förlita sig på skattehöjningar som krymper skattebasen riskerar hållbarheten i de offentliga finanserna. När de nya intäkterna krymper så står regeringen kvar med de nya utgifterna, och de offentliga finanserna hamnar i en ond spiral där ekonomins funktionssätt gradvis försämras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister om hon anser att intäkterna från det avtrappade jobbskatteavdraget permanent förstärker de offentliga finanserna.
ip · H310122 · 2015-10-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:122 Ett krångligt regelverk för RUT-avdrag av (M) till Finansminister (S) I Socialdemokraternas valmanifest uttrycktes att RUT-avdraget för läxhjälp skulle avskaffas. I linje med den ambitionen trädde en lagändring i kraft . kunde människor som behövde hjälp få skattereduktion för att ta in någon som assisterar kring barnens läxor och skolarbete. Regeringen ville avskaffa denna möjlighet och ändrade således lagen. RUT-avdragets omformulerade bestämmelse om barnpassning fastställer att barnpassningen inte får bestå av läxhjälp i mer än ”ringa omfattning”. Läxläsning får genom den ändrade lagen inte omfatta av den totala tiden och inte ges efter årskurs 7. Skattesystemet ska vara begripligt och enkelt att efterleva. Lagar och regler ska vara rättssäkra och transparenta. De här förändringarna går i en helt annan riktning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister om hon anser det önskvärt att människor ska behöva klocka barnvaktens arbetsdag för att inte riskera att göra fel. Vill ministern hjälpa oss att förstå begränsningen om just årskurs 7, och hur anser regeringen att beräkningen av tidsåtgången för läxhjälp ska skötas?
ip · H310123 · 2015-10-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:123 Tydliga besked om bensinskatten av (M) till Finansminister (S) aviserade regeringen en höjning av energiskatten på bensin och diesel med 44 respektive . föreslås en höjning, utöver den årliga omräkningen med hänsyn till utvecklingen av konsumentprisindex, med 48 respektive . Med moms blir då varje liter bensin dyrare. Förslaget går stick i stäv med Socialdemokraternas vallöfte till väljarna. sa finansministern: ”Det är jättedyrt att tanka bensin som det är, vi ser inget behov av att höja bensinskatten.” Regeringen behöver de högre skatterna för att betala för skenande kostnader i bidrags- och transfereringssystemen. Att höja bensinskatten är dock alltid en belastning för dem som är beroende av bilen för att ta sig till jobbet. Utanför storstäderna är ofta bilen avgörande för att vardagen ska gå ihop. finns en oro kring att nya höjningar ska fortsätta att betala för regeringens bidragsutbyggnader. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister om hon kan lova att regeringen, utöver indexuppräkningen, inte kommer att höja skatten på bensin ytterligare under den här mandatperioden.
ip · H310124 · 2015-10-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:124 Regeringens satsningar på vård, skola och omsorg av (M) till Finansminister (S) Regeringen har i statsbudgeten och vårpropositionen föreslagit omfattande skattehöjningar. Sammantaget rör det sig om mer än . Detta kommer att slå mot jobb och tillväxt, vilket regeringen själv medger. I sitt försvar för samma skattehöjningar återkommer finansministern ständigt till att det är nödvändigt att genomföra stora satsningar på välfärden. Av samma skattehöjningar är det dock som går till vård, skola och omsorg. Mer än hälften av de resterande används i stället till att höja bidrag, subventioner och genomföra ineffektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder – reformer som ytterligare kommer att slå mot jobb och tillväxt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vad är motivet till att av regeringens föreslagna skattehöjningarna går till vård, skola och omsorg?
ip · H310125 · 2015-10-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:125 Betydelsen av ett svenskt Natomedlemskap av (M) till Utrikesminister (S) Vid en föreläsning vid i ska utrikesministern enligt uppgifter i medierna (by ) ha sagt att hon anser att ett svenskt Natomedlemskap skulle förminska betydelsen av säkerhetspolitiska samarbete med samt att Nato bara är ett svar på en eller två saker. I sammanhanget ska även ha sagt att det var olyckligt att drog ned på försvarsanslaget . har ett omfattande samarbete med Nato som både alliansregeringen och den nuvarande rödgröna regeringen stegvis har fördjupat. Vi har deltagit i ett antal internationella insatser tillsammans med Nato, till exempel i , och Kosovo. bidrar till Natos snabbinsatsstyrka NRF:s reservstyrkeregister. Vi ingår också i det fördjupade Natosamarbetet som kallas Enhanced Opportunities Programme. I inriktningspropositionen för försvaret för perioden –2020 sägs att ”Nato är en central aktör för europeisk säkerhet och integration samt för internationell krishantering. Att Nato upprätthåller förtroendet för de kollektiva säkerhetsgarantierna är av stor vikt. Utvidgningen av Nato har gynnat säkerheten i , inklusive för och vårt närområde.” Allt detta sammantaget leder till den slutsats som lyfter fram i sin utredning av försvarspolitiska samarbeten: På grund av det omfattande samarbete har med Nato förknippas vi med Nato av andra, dock utan att ha de fördelar som ett faktiskt medlemskap innebär – det vill säga de ömsesidiga säkerhetsgarantierna som utgör kärnan i Nato. Vi bidrar till en ökad säkerhet för andra, men vi får inga garantier tillbaka. När det gäller försvarsanslagens utveckling kan det vara värt att gå igenom hur det har sett ut historiskt. med socialdemokratiskt styre 1994–2006 sjönk försvarsanslaget från av bnp till av bnp. Under alliansregeringens år var minskningen mindre än en tredjedel jämfört med föregående S-regering. Dessutom lade Socialdemokraterna under alliansregeringen förslag i om att minska försvarsanslaget. Noterbart är att man 2010 gick till val tillsammans med och på att minska försvarsanslaget med 2 miljarder. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga utrikesminister : Vad menar utrikesministern med att Nato bara skulle vara svaret på en eller två saker? Skulle inte och kunna ha ett mer verkningsfullt samarbete om båda länder var medlemmar i ? Skulle det inte ha påverkat säkerhetspolitiska läge negativt om Socialdemokraternas förslag att minska försvarsanslaget hade blivit verklighet ?
ip · H310126 · 2015-10-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:126 Bredbandsskatt av (M) till Finansminister (S) Skattesystemet kan användas till mycket. Genom punktskatter på vissa utpekade varor eller tjänster kan vi minska förbrukningen av dessa eller för att finansiera indirekta kostnader förknippade med konsumtionen. I beskattas till exempel tobak och alkohol förhållandevis hårt. Hur elasticiteten mellan höjd skatt och minskad efterfrågan ser ut skiljer sig givetvis från vara till vara och tjänst till tjänst. Det är ingen hemlighet att vi moderater ser att marginalskatt på arbete, tillika världens näst högsta marginalskatt, minskar antalet arbetade timmar. Synen på vilket som är det optimala skatteuttaget skiljer sig stort i den här kammaren. Men om något kan vi kanske enas: tanken om att vi vill höja skatten på sådant vi vill motverka och sänka skatten på sådant vi vill uppmuntra och se mer av. har emellertid en arbetsgrupp från ett av regeringspartier landat i föreställningen om att en särskild skatt på digitalt bredband skulle vara önskvärd. Fram till nu har vi nog alla levt i föreställningen att vi här i kammaren haft en bred samsyn kring bredbandsutbyggnaden i : att tillgång till internet i många fall är avgörande för att kunna ta del och delta i en mängd olika forum, i arbetslivet såväl som . En bredbandsskatt skulle drabba hushåll, företag och enskilda på det viset att möjligheten att utöva arbete, utbildning, handel, kultur, företagande och demokrati blir dyrare och svårare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister hur hon tror att en beskattning av bredbandsutbyggnad eller nyttjandet av befintliga internetuppkopplingar skulle påverka internetanvändandet och teknikutvecklingen i .
ip · H310127 · 2015-10-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:127 Fusk och utnyttjande i åkeribranschen av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) Den svenska åkerinäringen befinner sig i djup kris. Få andra branscher är så hårt utsatta när det gäller dumpning av sociala villkor, utnyttjande av arbetskraft från andra länder och oseriösa aktörer. Bra jobb med fackliga rättigheter och seriösa företag slås ut när den som tänjer mest på reglerna och undviker skatt vinner kontrakten. Många utländska chaufförer kan vittna om hur de i utnyttjas med mycket låga löner, utan fackliga rättigheter och att de får bo i sina lastbilshytter i månader i sträck. Fusket sker på många områden med olaglig inrikestrafik, falskt egenföretagande och systematiskt undanhållande av skatt. Bland chaufförer och seriösa åkerier finns med rätta stora förväntningar på att regeringen snabbt ska ta krafttag på området, men många förslag dröjer. Bland de saker som kan göras finns följande förslag: Ytterligare skärpa utstationeringsreglerna för att ge bättre kontrollmöjligheter för facken och begränsa möjligheten att fuska. Införa ett huvudentreprenörsansvar för missförhållanden hos underentreprenörer. Den som beställer en transport ska vara skyldig att säkerställa att det inte rör sig om illegal inrikestrafik. Skärpta straff för överträdelser av gällande bestämmelser och större insatser av polisen. Större möjligheter att dra in trafiktillståndet för oseriösa företag. Utökade möjligheter för polisen och tullen att hålla kvar ett fordon i syfte att driva in böter. Krav på att föraren har fullständig dokumentation av sina transporter inom landets gränser med sig i bilen. krävs bara att föraren har den aktuella fraktsedeln i bilen, vilket gör det omöjligt för en trafikpolis att bedöma om det rör sig om en laglig cabotagetransport eller illegal inrikesfrakt. Bättre offentlig upphandling – ställ krav på kollektivavtalsenliga villkor och att företag saknar koppling till skatteparadis. Försök med att tidsbegränsa användandet av F-skattsedlar, och förbud mot att använda F-skatt för bara en arbetsgivare. Ett bindande socialt protokoll i EU som slår fast att värdlandets lagar och avtal inte kan bjudas under när man arbetar i annat EU-land. En gps-övervakad vägslitageavgift som ökar kontrollen och minskar den orättvisa beskattningen mellan bilar från olika länder. Regeringen arbetar på en del av dessa förslag, men fler initiativ behöver tas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur ser ministerns tidsplan ut för att genomföra åtgärder som dessa?
ip · H310128 · 2015-10-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:128 Nya statliga myndigheters lokalisering av (V) till Statsrådet (S) Statsrådet har varit väldigt ambitiös i sina ambitioner att omorganisera staten, regioner, landsting och kommuner i genom fler uppdrag och utredningar. I budgetpropositionen som regeringen kommit överens med om står det: ”Vissa myndighetsfunktioner bör utlokaliseras från storstadsområdena – det är viktigt att det finns arbetstillfällen för tjänstemän och akademiker även utanför de större städerna. För att hantera frågan samlat och effektivt avser regeringen att ge Statens servicecenter i uppdrag att föreslå vilka myndighetsfunktioner som vore lämpliga att utlokalisera. Regeringen avser att följa upp arbetet med utlokalisering samt att se till att nya myndigheter i första hand etableras utanför storstäderna.” Den nya regeringen har än så länge bara bildat en ny myndighet, . Den lokaliserades till då det egentligen handlade om en delning av den befintliga myndigheten som inte kunde ha både rådgivning och tillsyn inom ramen för samma myndighet. Dock finns det förslag på flera nya myndigheter som ska inrättas. E-hälsa har blivit det nya sättet att modernisera vår hälso- och sjukvård. Utredningen 2015:32 Nästa fas i e-hälsoarbetet handlar om att skulle få ett nytt breddat uppdrag vilket åtminstone skulle innebära en dubblering av myndighetens storlek (130 anställda). Myndigheten bildades och är lokaliserad till . Utredningen lämnades och föreslår ingen lokalisering, men enligt uppgift är de aktuella orterna eller . presenterade departementspromemorian Förslag om ny reglering för AP-fonderna (Ds 2015:34). Dagens nuvarande fem buffertfonder ska minskas till tre. Fonderna, som är myndigheter, ska heta Första–Tredje AP-fondsmyndigheterna. Andra AP-fonden placeras precis som i . , som också finns i , läggs ned och verksamheten förs över till Andra AP-fonden. Vilken av de tre nuvarande Stockholmsbaserade fonderna som ska läggas ned bestäms senare i anslutning till att en proposition lämnas till . AP-fondernas administration samordnas genom att någon av fonderna får i uppdrag att ansvara för ett gemensamt servicecenter. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet följande: Kommer Statens servicecenters föreslagna utlokaliseringar att omfatta även akademiska jobb? Kommer statsrådet att inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen verka för att nya uppdrag utlokaliseras? Kommer statsrådet att inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen verka för att AP-fondernas nya samordnade stödfunktioner utlokaliseras?
ip · H31033 · 2015-10-01 00:00:00 — Interpellation 2015/16:33 Krångligt regelverk för RUT-avdrag av (M) till Finansminister (S) I Socialdemokraternas valmanifest uttrycktes att RUT-avdraget för läxhjälp skulle avskaffas. I linje med den ambitionen trädde en lagändring i kraft . kunde människor som behövde hjälp med att lösa sina livspussel få skattereduktion för att ta in någon som assisterar kring barnens läxor och skolarbete. Regeringen ville avskaffa denna möjlighet och ändrade således lagen. RUT-avdragets omformulerade bestämmelse om barnpassning fastställer att barnpassningen inte får bestå av läxhjälp i mer än ”ringa omfattning”. Läxläsning får genom den ändrade lagen inte omfatta av den totala tiden och inte ges efter årskurs 7. Skattesystemet ska vara begripligt och enkelt att efterleva. Lagar och regler ska vara rättssäkra och transparenta. De här förändringarna går i en helt annan riktning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister om hon anser att det är önskvärt att människor ska behöva klocka barnvaktens arbetsdag för att inte riskera att göra fel. Vill ministern hjälpa oss att förstå dessa begränsningar; varför just sjunde årskursen, och hur anser regeringen att beräkningen av tidsåtgången för läxhjälp ska skötas?
ip · H31034 · 2015-10-01 00:00:00 — Interpellation 2015/16:34 Tydliga besked om bensinskatten av (M) till Finansminister (S) aviserade regeringen en höjning av energiskatten på bensin och diesel med 44 respektive . föreslås en höjning, utöver den årliga omräkningen med hänsyn till utvecklingen av konsumentprisindex, med 48 respektive . Med moms blir då varje liter bensin dyrare. Förslaget går stick i stäv med Socialdemokraternas vallöfte till väljarna. sa finansministern: ”Det är jättedyrt att tanka bensin som det är, vi ser inget behov av att höja bensinskatten.” Regeringen behöver de högre skatterna för att betala för skenande kostnader i bidrags- och transfereringssystemen. Att höja bensinskatten är dock alltid en belastning för dem som är beroende av bilen för att ta sig till jobbet. Utanför storstäderna är ofta bilen avgörande för att vardagen ska gå ihop. finns en oro kring att nya höjningar ska fortsätta att betala för regeringens bidragsutbyggnader. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Kan finansministern lova att regeringen, utöver indexuppräkningen, inte kommer att höja skatten på bensin ytterligare under den här mandatperioden?
ip · H31036 · 2015-10-01 00:00:00 — Interpellation 2015/16:36 Budgetpropositionens långsiktiga konsekvenser på jobb och tillväxt av (M) till Finansminister (S) Enligt och (2014) har förslaget om att försämra jobbskatteavdraget inga positiva offentligfinansiella effekter. Av de ca som regeringen tillgodoräknar statsbudgeten i intäkter finns enligt och Floods rapport inte en krona kvar när hänsyn tas till att hur förslaget påverkar sysselsättningen. Samma negativa samband mellan arbetsutbud och skattehöjningar ser vi från , där de bedömde att utbudet kommer att minska som en följd av regeringens ekonomiska politik. Det är förvånande att tjänstemän vid inte har ombetts att göra några beräkningar av hur en avtrappning av jobbskatteavdraget skulle påverka arbetsutbudet samt den långsiktiga påverkan på offentliga finanser. skriver i det senaste numret av : ”De rödgröna partierna visade i sin budget en mindre tro på ekonomiska incitament. Detta framgick av förslagen till höjningar av såväl marginalskatterna för höga inkomster som arbetsgivaravgiften genom återställningar av tidigare sänkningar. Utöver dessa faktiska skillnader i skattepolitiken finns det en skillnad i hur de olika förslagen motiveras. De tidigare åtgärder som genomförts av alliansen har i regel motiverats med en analys och argumentation som baseras på ekonomisk teori och empiri. I regeringens budgetproposition saknades oftast sådana argument.” Ideologiska skygglappar får inte stå i vägen för noggranna beräkningar och konsekvensanalyser av den ekonomiska politiken. Att förlita sig på skattehöjningar som krymper skattebasen riskerar hållbarheten i de offentliga finanserna. När de nya intäkterna krymper står regeringen kvar med de nya utgifterna, och de offentliga finanserna hamnar i en ond spiral där ekonomins funktionssätt gradvis försämras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Anser finansministern att intäkterna från det avtrappade jobbskatteavdraget permanent förstärker de offentliga finanserna?
ip · H31041 · 2015-10-02 00:00:00 — Men jag värderar också advokater mycket även om man inte får en skattesubvention när man anlitar advokater och för övrigt också frisörer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer säger att höjd a-kassa tränger undan enkla jobb samt att regeringen gör allt för att bekämpa enkla jobb. Att sänka taket i , som påverkar av köparna, tycker jag kanske inte kan betecknas som att man gör allt för att bekämpa enkla jobb. Vad gäller höjd a-kassa vill jag påpeka att också föreslår en höjd a-kassa i sin budgetmotion. De föreslår inte lika mycket som Socialdemokraterna, men ändå. Enligt retorik kämpar också mot enkla jobb. Jag delar inte den uppfattningen. Jag tror att en bra a-kassa är bra för arbetsmarknadens funktionssätt. Det är många moderater som pratar om löften här. Det blir lite pinsamt efter att bröt decemberöverenskommelsen. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H31042 · 2015-10-02 00:00:00 — Interpellation 2015/16:42 Svenska bönders likviditetsproblem av (M) till Finansminister (S) Svenska bönder upplever just nu väldigt tuffa tider. Rekordlåga mjölkpriser pressar. Omsättningen sjönk och minskad ersättning till mjölkbönderna följde. Betalningen till mjölkbönderna är den lägsta . Priset beräknas bli per kilo mjölk. Så sent som var motsvarande siffra nästan per kilo. Bland många andra är delägarna i mejerijätten bekymrade. har sänkt kraven på resultat för att stötta mjölkpriset. Detta görs för att man ska kunna hålla prisnivån uppe men tilltaget slår mot ägarna, mjölkbönderna själva, eftersom Arlas överskott går tillbaka till ägarbönderna. Många svenska mjölkbönder har stora problem att hålla verksamheten flytande. En vändning uppåt för mjölkpriserna väntas först . I det väldigt sköra läget aviserar regeringen en höjning av dieselskatten. Regeringen avsätter visserligen medel för återbetalning till svenska jordbrukare, men som vi alla vet sker ju den återbetalningen först efter ansökan. Det här innebär att svenska bönders situation förvärras ytterligare, något som har påtalat för regeringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur avser finansministern att avhjälpa den likviditetskris som våra svenska bönder står inför? Hur avser finansministern att på kort sikt hjälpa våra svenska jordbruksföretag?
ip · H31049 · 2015-10-05 00:00:00 — ökade bostadsbyggandet i förhållande , och det är framför allt hyresrätter. När vi går in med ytterligare pengar kommer det att öka ytterligare. Det är jag säker på. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H31050 · 2015-10-06 00:00:00 — Interpellation 2015/16:50 Vinstuttag före nya vagnar av (M) till Finansminister (S) drabbas människor av förseningar och krångel på grund av tåg som inte avgår och anländer enligt tidtabell. gjorde en grov uppskattning av vad tågförseningar och inställda tåg kostar resenärer och företag . • Kostnaden för försenade eller inställda resandetåg med passagerare uppgår till . • Kostnaden för försenade eller inställda godståg uppgår till . Därtill kommer kostnader för akuta insatser som fördyrar järnvägsunderhållet med uppskattningsvis 300–. Totalt blir det , men de långsiktiga samhällsekonomiska konsekvenserna, som hur resebeteendet förändras hos resenärer och företag till följd av problemen, är inte med i beräkningen. Trots detta väljer nu regeringen att tömma det statligt ägda järnvägsbolaget på , i stället för att låta dessa pengar återinvesteras i verksamheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminster hur ministern och regeringen motiverar det stora uttaget av medel från SJ. Borde inte SJ ha fått återinvestera sin vinst i verksamheten för att få fler tåg att gå ?