frsrdg · H304JO1 · 2015-11-06 00:00:00 — lerna justeras i det aktuella avseendet, om detta inte redan har gjorts. Den fråga som då väcks är om ett dator- eller tv-spel med ”realistiska vålds- inslag” eller ”avancerande och utmanande sexscener” – efter en bedömning i det enskilda fallet – kan omhändertas med stöd av 21 § LPT. har i remissvaret uppgett att vissa spel allvarligt kan försvåra patienternas möjlighet att tillgodogöra sig vård och behandling och att de även kan ha en skadlig inverkan på ordning och säkerhet. för att det när det gäller vissa patienter finns behov av att begränsa innehavet H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D 2 015 /1 6:JO1 av vissa dator- och tv-spel. Det är emellertid problematiskt att ge en bestäm- melse om tvångsbefogenheter ett alltför vidsträckt tillämpningsområde. I detta fall tillkommer även den viktiga omständigheten att den grundlagsskyddade informationsfriheten måste beaktas (jfr JO 2000/01 s. 310, dnr 1138-1999, och 2009/10 s. 316, dnr 3489-2007). Enligt min mening är det inte självklart att 21 § LPT, som den är utformad, innefattar en sådan i lag tillåten begränsning av den grundlagsskyddade inform- ationsfriheten som avses i 2 kap. 20 § RF. Det bör i sammanhanget noteras att bestämmelsen numera, efter den skärpning av bestämmelsen som trädde i kraft , innefattar en skyldighet att omhänderta egendom som kan vara till men för vården eller ordningen på vårdinrättningen. Det är inte minst mot den bakgrunden otillfredsställande att det finns utrymme för olika uppfatt- ningar i frågan om huruvida bestämmelsen över huvud taget kan tillämpas i det aktuella hänseendet. Det kan också konstateras att beslut enligt 21 § LPT inte kan överklagas. Bestämmelsen är dock inte helt okomplicerad att tillämpa. Även i andra fall än det aktuella kan det vara svårt att bestämma vad som ingår i begreppet ”annan egendom”. En överklagandemöjlighet skulle kunna bidra till att, genom ut- veckling av praxis, skapa en enhetlig rättstillämpning och vara till stöd för de bedömningar som görs vid sjukvårdsinrättningarna såvitt nu är i fråga. Det skulle även bidra till en ökad rättssäkerhet för dem som vårdas vid klinikerna. Sammantaget leder det nu sagda till slutsatsen att det kan finnas anledning att se över lagstiftningen i dessa avseenden. Jag skickar därför en kopia av detta beslut till för kännedom. Ärendet avslutas med den kritik mot de generella ordningsreglerna som framgår ovan. Allvarlig kritik mot en landstingskommunal ett beslut att lägga ned en barnmorskemottagning har fattats i strid med nämndens delegationsordning (Dnr 2123-2013) Beslutet i korthet: Styrelsen för beställd primärvård i Västra Götalandsre- gionen är en nämnd i kommunallagens (1991:900), KL, mening. Enligt sty- relsens egen delegationsordning är det styrelsen som sådan som ska besluta om nedläggning av ”utbudspunkter”. Trots detta lades en utbudspunkt (barnmorskemottagningen i ) ned efter ett formlöst beslut på tjänstemannanivå. En konsekvens av detta blev att det vid tiden för nedlägg- ningen inte fanns ett beslut som en kommunmedlem kunde överklaga enligt reglerna om laglighetsprövning i KL. JO uttalar allvarlig kritik mot hand- läggningen. 2 015 /1 6:JO1 H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D I en anmälan till JO framförde . klagomål mot som bl.a. rörde att barnmorskemottagningen i hade lagts ned utan ett politiskt beslut i saken. Han anförde i huvudsak följande: fick han reda på att barnmorskemottagningen skulle läggas ned. Tillsammans med andra engagerade han sig för att bevara mottag- ningen. Han sökte information i frågan hos politiker och tjänstemän. Ordföran- den i 3 hänvisade honom till Styrelsen för beställd primärvård, medan ordföranden i den styrelsen uppgav att det var ett tjänste- mannabeslut. Primärvårdschefen har sagt att det krävdes ett politiskt beslut för nedläggningen och att hon fått ett godkännande att stänga mottagningen. Regionen har på begäran inte kunnat lämna ut ett beslutsproto- koll i frågan utan bara ett protokoll från en MBL-förhandling. Det var fel att genomföra stängningen utan ett poli- tiskt beslut. Muntliga upplysningar hämtades in från som anförde bl.a. föl- jande. Frågan om nedläggning av mottagningen har varit föremål för flera sam- råd. Dessa har inte dokumenterats, men det har införts en rutin som innebär att formella minnesanteckningar ska föras vid samråd. JO begärde att den vederbörande nämnden i skulle yttra sig över det som . hade anfört. Enligt protokollet från Styrelsen för beställd primärvårds sammanträde hade styrelsen beslutat att som sitt remissvar till JO översända ett yttrande som hade skrivits av kanslichefen och biträdande primär- vårdsdirektören . Styrelsen beslutade även att ”uppdra till Primärvårdsdirektören att förtydliga beslutsordningen avseende beslut som fattas som en konsekvens av ändringar i överenskommelser med beställarorga- nisationen …” I yttrandet anfördes bl.a. följande: 2 beställar- och utförarmodell Inom har de politiska uppdragen som ägare, be- ställare och utförare av hälso- och sjukvård separerats. Politikerna har stöd av tjänstemän som utreder, gör analyser och beräkningar, utformar planer och förslag som underlag för de politiska besluten. Också tjänstemannastödet har delats upp utifrån de olika rollerna. Nämnderna (beställarna) kartlägger och analyserar behoven av bland an- nat primärvård och träffar överenskommelser med Styrelserna (utförarna) om det utbud och de insatser som behövs. i Trestad (HSN3) är en av regionens tolv beställarnämnder och har stöd av tjänstemän på Hälso- och sjukvårds- kansliet i (HSNK). ingår i området för HSN3. Styrelsen för beställd primärvård är utförarstyrelse för den offentliga pri- märvården i och har stöd av tjänstemän av för- valtningsorganisationen för den offentliga primärvården Närhälsan. H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D 2 015 /1 6:JO1 3 Reglemente för styrelsen I reglemente för styrelsen framgår att beslut om ändring av utbudspunkter inom ramen för vårdöverenskommelse ska ske i samråd med nämnden. Formerna för samråd inför en vårdöverenskommelse avgörs av respektive styrelse/nämnd och kan ske genom presidierna. I arbetsordning för styrelsen framkommer inte på vilket sätt samråd med HSN ska ske. Inför det årliga överenskommelsearbetet genomförs presidie- möten på initiativ från båda presidier för att diskutera den politiska inrikt- ningen av beställningen. Samråd sker enligt tradition genom respektive poli- tisk församlings presidier. 4 Beslutsordning inom Närhälsan Styrelsen för beställd primärvård tog beslut om dele- geringsordning 2012. Av denna framgår att styrelsen fattar beslut om för- ändringar avseende etablering, nedläggning eller flyttning av utbudspunkter. Detta har i samband med revidering 2013 inarbetats i förvaltningens besluts- ordning "Riktlinjer för beslutsfattande , avsnitt 2.1" Verkställighetsbeslut är till skillnad från delegeringsbeslut av rutinmässig art som regelmässigt fattas av de anställda i kraft av deras tjänsteanställning. Dessa kännetecknas av att utrymme saknas för alternativa lösningar eller självständiga bedömningar och grundar sig på tillämpning av tidigare beslut, policy och riktlinjer, lagstiftning, regel i avtal och arbetsbeskrivningar. Ett beslut som fattas med stöd av delegering kan laglighetsprövas i all- män förvaltningsdomstol på samma sätt som styrelsens beslut. Verkställig- hetsbeslut kan inte överklagas i allmän förvaltningsdomstol enligt kommu- nallagens bestämmelser. 5 Handläggning av överenskommelsen •20 augusti lämnas besked från tjänstemän på HSNK till tjänstemän på Närhälsan om minskad beställning för Mödrahälsovården inom område 1-3. •12 samt sker förhandlingar med tjänstemän på Närhälsan samt HSNK . Förslag togs fram om nedläggning av Barn- morskemottagningen i som en del av flera åtgärder för att klara den minskade beställningen. •Tjänstemän från HSNK i förankrade resultatet av förhand- lingarna med politiker i HSN3. •19 september Styrelsen för beställd primärvård får information om på- gående överenskommelsearbete och att nedläggning av barnmorskemottagning föreslås i den konsekvensanalys som varit ut- gångspunkt i förhandlingar i tjänstemannagruppen. •5 oktober Tjänstemän från Närhälsan informerar om det slutliga resultat av förhandlingar med styrelsens presidium och att nedläggningen av barn- morskemottagningen i ingår som en del i att klara den minskade beställningen. •8 oktober MBL-förhandlingar genomförs med Primärvården och fack- liga företrädare. Information om nedläggning av MHV i ges. Protokoll från förhandlingar översänds till HSN3 efter justering. •8 oktober Förhandlingar med tjänstemän från Närhälsan samt HSNK Ud- devalla klara. •18 oktober Styrelsen för beställd primärvård godkänner för sin del över- enskommelsen. I samband med beslutet ges information om nedläggning av MHV i . •25 oktober HSN3 godkänner överenskommelse . 2 015 /1 6:JO1 H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D Av överenskommelsen 2013 med HSN3 framgår att Närhälsan har ett förstahandsansvar och områdesansvar för befolkningens hälso- och sjukvård avseende barnmorskeverksamhet. Mödrahälsovårdens övergripande uppdrag är en god sexuell hälsa för hela befolkningen. Barnmorskeverksamheten ska ha utbudspunkter i varje kommun. Beslut om ändring av utbudspunkt har inte delegerats av styrelsen till tjäns- teman och kan heller inte betraktas som verkställighet då det finns alternativa lösningar och att vissa överväganden och bedömningar måste göras innan be- slut fattas. I det aktuella fallet var flyttningen av barnmorskemottagningen i en konsekvens av en minskad beställning men i överenskommelsen anges inte hur denna minskning ska genomföras av utföraren med undantag för att barnmorskemottagningar ska finnas inom varje kommun. Samråd med nämnden samt förhandling med fackliga organisationer av- seende flyttningen har skett. I den konsekvensbeskrivning som använts i överenskommelsearbetet på tjänstemannanivå och i den information som lämnats till politiker i både styrelse och nämnd framkommer att nedläggningen av Barn- morskemottagningen är en konsekvens av den minskade beställ- ningen. Av styrelsens delegeringsordning framkommer dock att beslut om änd- ringar av utbudspunkt fattas av styrelsen. Beslut om att genomföra nedlägg- ningen som en konsekvens av överenskommelsen 2013 har således inte fat- tats i enlighet med gällande delegeringsordning. Styrelsen kommer att förtydliga Närhälsans beslutsordning avseende be- slut som fattas som en konsekvens av ändringar i överenskommelse med be- ställarorganisationen. Styrelsens uppdrar även till primärvårdsdirektör att inar- beta detta i den pågående översynen av rutinerna för överenskommelsearbetet inom förvaltningen samt i samrådsförfarande med och nämnderna. . kommenterade remissvaret. Under handläggningen hos JO kom Hå- kan L. in med ytterligare kommentarer samt vissa handlingar. Föredraganden hos JO hämtade per telefon in kompletterande upplysningar från som anförde bl.a. följande. Beslutet att lägga ned mottagningen fattades som ett verkställighetsbeslut. Det fattades muntligen och har inte do- kumenterats. lämnade in vissa handlingar. Under utredningen hos JO kom det fram att regionens beslut att stänga mot- tagningen hade överklagats av . enligt reglerna för laglighetsprövning i 10 kap. kommunallagen (1991:900), KL. Förvaltningsrätten i be- slutade (mål nr 4966-13) att återförvisa överklagandet och ålägga att utforma det överklagade beslutet i skrift. Under rubriken antecknade domstolen bl.a. följande: Regionen har i yttrande till förvaltningsrätten uppgett att beslutet har fattats av en tjänsteman inom förvaltningen och att det inte fattats i enlighet med gällande delegationsordning. Något skriftligt beslut har inte upprättats. Som skäl för sitt beslut anförde domstolen följande: Av handlingarna i målet framgår att regionen enligt hälso- och sjukvårds- lagen (1982:763) har beslutat att stänga barnmorskemottagningen i . Ett sådant beslut kan överklagas till förvaltningsrätten enligt 10 H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D 2 015 /1 6:JO1 Förvaltningsrätten konstaterar att beslutet inte är fat- tat enligt delegation och inte finns i skriftlig form. Förvaltningsrätten åter- förvisar därför överklagandet till regionen och ålägger denna att utforma beslutet i skrift. JO:s expedition hämtade in bl.a. ett protokollsutdrag från Styrelsen för beställd primärvårds sammanträde . Vid sammanträdet beslu- tade styrelsen att ”… godkänna den genomförda åtgärden att lägga ned Barn- morskemottagningen i och flytta verksamheten till Barnmorskemot- tagningen i ”. I ett beslut anförde JO följande: Styrelsen för beställd primärvård är en nämnd i KL:s mening. I 6 kap. 33–38 §§KL finns regler om hur en nämnd får delegera sitt beslutsfattande. Enligt 6 kap. 33 § första stycket KL får en nämnd uppdra åt ett utskott, åt en ledamot eller ersättare eller åt en anställd hos kommunen att besluta på nämn- dens vägnar i ett visst ärende eller en grupp av ärenden, med undantag för vissa fall som anges i 34 § och som inte är aktuella här. Vid införandet av den nu gällande kommunallagen anfördes i specialmotiveringen till dessa två bestäm- melser (prop. 1990/91:117 s. 204) bl.a. följande: Med beslut i delegeringsbestämmelserna avses endast beslut i kommunal- lagens mening. Kännetecknande för ett beslut är bl.a. att det föreligger al- ternativa lösningar och att beslutsfattaren måste göra vissa överväganden eller bedömningar. I den kommunala förvaltningen vidtas dock också en mängd åtgärder som inte kan anses som beslut i lagens mening. Man talar om rent förbere- dande åtgärder eller rent verkställande åtgärder. Några klassiska exempel på rent verkställande åtgärder är avgiftsdebitering enligt en fastställd taxa och tilldelning av daghemsplats enligt en klar turordningsprincip. Det får alltså inte finnas utrymme för självständiga bedömningar. Sådan verksam- het ankommer normalt på de anställda. Rätten för de anställda att vidta så- dana åtgärder grundas inte på delegering. Den följer i stället av den arbets- fördelning mellan de förtroendevalda och de anställda som måste finnas för att den kommunala verksamheten skall kunna fungera. Praktiskt sett kan en mycket stor del av den kommunala verksamheten antas höra till området ren verkställighet. kan gränsen mellan vad som hör till beslut i lagens mening och ren verkställighet vara svår att dra. Den förändring som den kommunala verksamheten genomgår genom ökad målstyrning och decentralisering kan leda till att gränsen förskjuts. Fler åt- gärder än tidigare kan därigenom komma att hänföras till ren verkställighet. Finns det klara målsättningar för verksamheten är det mycket som talar för att många vardagliga åtgärder inom förvaltningen som rättsligt sett är att anse som beslut kan hänföras till ren verkställighet även om de inne- fattar ett visst mått av självständigt ställningstagande och inte bara är ett rent mekaniskt verkställande av beslut. Det kan t.ex. gälla interna frågor om inköp, fastighetsförvaltning och personaladministration där intresset av att överklaga genom kommunalbesvär normalt inte kan vara särskilt stort. Beslut som har fattats med stöd av ett uppdrag enligt 6 kap. 33 § KL ska, enligt 35 § i samma kapitel, anmälas till nämnderna, som bestämmer i vilken ordning detta ska ske. 2 015 /1 6:JO1 H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D Enligt 10 kap. 1 § första stycket KL har varje medlem av en kommun rätt att få lagligheten av kommunens beslut prövad genom att överklaga dem hos förvaltningsrätten för laglighetsprövning. De beslut som kan överklagas är bl.a. beslut av en nämnd om beslutet inte är av rent förberedande eller rent verkstäl- lande art (10 kap. 2 § KL). Ett överklagande ska enligt 10 kap. 6 § KL ha kom- mit in till förvaltningsrätten från den dag då det tillkännages på kommunens anslagstavla att protokollet över beslutet har justerats. beslut har fattats efter delegation, och när det inte har förts ett särskilt protokoll över beslutet som har justerats och anslagits, räknas tiden för överklagande från den dag då det anslås att protokollet från det sammanträde där delegationsbe- slutet anmälts hos nämnden har justerats. Av remissvaret framgår att det i styrelsens delegationsordning föreskrivs att ett beslut att lägga ned en ”utbudspunkt” ska fattas av styrelsen som sådan. I det här fallet lades emellertid en utbudspunkt (barnmorskemottagningen) ned utan att styrelsen hade fattat beslut om det. I stället avgjordes frågan (felaktigt) på tjänstemannanivå. Nedläggningen föregicks av bl.a. flera samråd mellan tjäns- temän vid de två förvaltningarna under respektive berörd nämnd/styrelse. Var- ken dessa samråd eller ”beslutet” om nedläggning av barnmorskemottagningen dokumenterades. Myndighetens hantering innebar att mottagningen lades ned utan att det fanns ett beslut i saken som en kommunmedlem kunde överklaga enligt reg- lerna om laglighetsprövning. När styrelsen efter förvaltningsrättens beslut om återförvisning tog upp frågan hade mottagningen varit stängd . Styrelsen utformade sitt beslut som ett godkännande av den redan genomförda åtgärden att lägga ned mottagningen. Styrelsen har uppenbarligen inte haft tillräcklig kontroll över förloppet ef- tersom mottagningen kunde läggas ned efter ett formlöst beslut på tjänsteman- nanivå. Handläggningen förtjänar allvarlig kritik. Styrelsen har i sitt remissvar gett uttryck för att hanteringen av nedlägg- ningen har varit bristfällig. Av utredningen framgår att styrelsen har vidtagit åtgärder för att förtydliga sin beslutsordning och att samråd mellan nämn- der/styrelser numera ska dokumenteras. Mot denna bakgrund finner jag inte skäl att uppehålla mig ytterligare vid bristerna i myndighetens handläggning. Vad som i övrigt har kommit fram leder inte till något uttalande från min sida. Ärendet avslutas med den allvarliga kritik som har uttalats. H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D 2 015 /1 6:JO1 Allvarlig kritik mot Inspektionen för vård och omsorg () för bl.a. bristfälliga motiveringar av två beslut i ett tillsynsärende (Dnr 5211-2013) Beslutet i korthet: I en anmälan till klagade en patient på den vård och det bemötande som hon hade fått av en tandläkare. inledde en utredning och riktade i två beslut kritik mot tandläkaren. Tandläkaren anmälde till JO och framförde klagomål mot IVO:s handläggning och beslut i tillsyn- särendet. medgav i ett yttrande till JO att det finns brister i besluten, att de inte ger en korrekt bild av ärendet och att de inte heller återspeglar den avsedda innebörden. Beslut i tillsynsärenden måste vara väl genomarbetade och sakliga. Språ- ket ska vara vårdat, enkelt och begripligt. Det får för en läsare inte råda nå- gon osäkerhet om vilka omständigheter som bedömningen grundar sig på, och det måste framgå hur har resonerat – oavsett om ett beslut utmyn- nar i kritik eller inte. I det aktuella ärendet har besluten ett flertal brister i dessa avseenden. För detta får allvarlig kritik. I en anmälan till klagade en patient på den vård och det bemötande som hon hade fått av en tandläkare, . Patienten hade kontaktat . på grund av tandvärk och hade fått . Vid det besöket påbörjades en rensning av en av patientens tänder. Rensningen kunde dock inte slutföras vid det tillfället varför en ny tid bokades in , den 9 ja- nuari. Vid det besöket fortsatte dock inte . rensningen av patientens tand som planerat. I patientjournalen finns bl.a. följande anteckning: inkommer för fortsatt rensn. det är bättre i tanden men känns en del fortfa- rande. mycket smärtkänslig begär salva för bedövn och reagerar starkt vid anläggning av bomullsrulle buccalt […] lägger en ampull mandibularanes- tesi med möda och räknar med att komplettera med anestesi buccalt vid tanden. pat skriker högt vid försök till injektion. avbryter och beslutar att ej behandla pat. pat ombedd att söka ny tdl . pat upprörd och ifrågasät- ter beslutet – blir informerad om att kliniken har rätt att välja att avstå att behandla. Med anledning av patientens klagomål mot . inledde en utredning (ärende med dnr 8.2-8042/2013). hämtade bl.a. in journalhandlingar samt yttranden från . och tandsköterskan. meddelade ett beslut i ärendet. Under rubriken anförde följande: I anmälan beskrivs att vid akutbesöket konstaterades efter undersökning och röntgendokumentation att den värkande tanden krävde rotbehandling och att detta påbörjades. Av journalen framgår att tanden (tand 46) var gravt karierad och att den behövde rotfyllas. Att den rensades efter att fyra ampuller bedövningsvätska injicerats. I journalen står också att ”allt är ont och besvärligt” Vid nästa behandlingstillfälle 2 015 /1 6:JO1 H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D senare () beskrivs i anmälan att patienten efterfrågat bedövnings- salva före sprutbedövningen, eftersom bedövningssprutorna upplevdes som smärtsamma . Tandläkaren hade då sagt att det inte skulle hjälpa, men stoppade en ”tuss” med bedövningssalva mellan kinden och tandraden. Detta upplevdes göra ont och patienten ryckte till. Tandläkaren hade då en- ligt anmälan ”fräst” irriterat: ”tycker jag att du överdriver”. Två sprutor gavs. Patienten upplevde att det gjorde väldigt ont och hade stönat till och sagt ”aj”! Då sköt plötsligt tandläkaren undan instrumentbryggan och sa ”Det är ingen idé att fortsätta, du får gå till en annan tandläkare”. Patienten försökte enligt anmälan prata med tandläkaren och bad henne fortsätta be- handlingen, då hon kände sig orolig för hur hon skulle hitta en ny tandläkare snabbt. Tandläkaren svarade ”att det var jobbigt ” och att patienten ”fick henne att känna sig som en bödel”. Patienten skriver att hon kände sig gråtfärdig och försökte säga att det inte var tandläkarens fel men att hon inte kunde hjälpa att sprutorna gjort ont. Tandläkaren hade då svarat att ”det inte var hennes fel att patienten hade en så dålig tand” och att ”hon inte haft en sådan patient som henne ”, Därefter hade hon lämnat patienten och gått ut ur behandlingsrummet. I journalen beskrivs andra be- söket med ett statusutlåtande över tand 46:s tillstånd. Beskrivs att ”patien- ten reagerar starkt vid anläggning av bomullsrulle buckalt vid 46”, att en ampull mandibularanestesi läggs med möda och att det var tänkt att den skulle kompletteras buckalt vid tanden. Det står vidare ”patienten skriker högt vid försök till injektion” varvid tandläkaren avbryter och beslutar att inte behandla patienten. I journalen står också att ”patienten ombeds att söka ny tandläkare . Patienten upprörd och ifrågasätter beslutet-blir informerad om att kliniken har rätt att välja att avstå att behandla”. kritiserade . med följande motivering: Enligt tandvårdslagen ska tandvård bedrivas så att ”den uppfyller kraven på god tandvård”. I 3 § andra, fjärde och femte stycket står hur lagstiftaren ställer krav på att god tandvård ska tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen. Att den ska bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet och att den ska främja god kontakt mellan patienten och tandvårdspersonalen. I patientsäkerhetslagen är detta förtyd- ligat genom att vårdgivaren ska planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att kravet på ”god tandvård” upprätthålls. I aktuellt klagomål kan man konstatera att lagtextens krav inte uppfyllts vid vårdtillfälle 2. Att så lättvindigt avvisa en patient som gett uttryck för upplevd smärta, historisk från besök 1 och under besök 2 är inte god vård. Tandläkare . har inte enligt Tandvårdslagens krav tillgodosett patientens behov av trygghet i vården och behandlingen. Tandläkaren ska kritiseras för detta. Sammanfattningsvis finner inte att det finns skäl att vidta några yt- terligare åtgärder i ärendet. . begärde att skulle ompröva sitt beslut. I ett beslut anförde följande: Enligt tandvårdslagen ska tandvård bedrivas så att ”den uppfyller kravet på god tandvård”. I 3 § andra, fjärde och femte stycket står hur lagstiftaren ställer krav på att god tandvård ska tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen.