frsrdg · H204NR1 · 2015-03-16 00:00:00 — Vikten av en bred och tidig insats för att förebygga att personer använder våld för att uppnå politiska mål belystes eftersom radikaliseringen sker tvärs över landsgränserna och därmed också bör bekämpas genom ett brett samarbete. Från parlamentarikerhåll restes frågan om vidareutvecklande av den nordiska modellen, bl.a. hur invandrarungdomar utan jobb ska komma in på arbetsmarknaden. Även frågan om de gemensamma infrastrukturproblemen restes, särskilt problemen mellan och och vikten av detta inte minst för möjligheterna att utvinna naturresurserna. statsminister pekade på det pågående arbetet med en översyn av hamnstrukturen, vilket kan vara intressant som en samaktivitet mellan , och . lyfte frågan om mobilitet, och att vissa gränshinder medför att medborgare från inte kan utnyttja denna möjligheter. Han pekade på moderniseringsprocess och vikten av att rådets arbete och initiativ kommer ut till alla medborgare. Från sida ser man stora möjligheter inom området forskning och utbildning – kompetensutveckling och livslångt lärande bör vara nyckelorden i det framtida nordiska samarbetet. Nordiska språk och kultur är kärnvärden som vi 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER bör värna om och utveckla, enligt . ningen för är utbildning, därför satsas starkt på vidareutveckling inom utbildningsområdet för att få unga att stanna kvar. Från parlamentarikerhåll restes frågan om kvinnors deltagande i den färö- iska politiken och om att i högre grad inkludera jämställdhet i utbildningar. Även frågan om fisket och fiskerikonflikter togs upp. det femåriga avtalet om makrill är tillräckligt för att få till en viss ekonomi i Han uttalade en förhoppning om att EU inte bojkottar ännu statsminister underströk att kan vara en le- dande aktör i det globala arbetet som pådrivare, samarbetsivrare och förebild. Visionen för det nordiska samarbetet är rätten att leva i en hållbar värld. bildning, integration och arbetsmarknad är i grunden en fråga om ländernas position i en global ekonomi. Behovet av Global Governance och en demo- kratisk, solidarisk och hållbar styrning av globala händelser är större än nå- gonsin och det nordiska samarbetet är en fundamental del i detta. nistern underströk att investerar i ett stort kunskapslyft för arbetsmark- naden, för att arbetslösa människor ska få den kompetens som arbetsgivare Människor som är utrikes födda, och som ofta har en hög utbild- ning, får validering och, om så behövs, också komplettering av sin kompetens och kunskap, ett projekt som syftar till att stärka tillväxten och konkurrens- Ett annat perspektiv som lyftes fram är behovet av en samordnad kris- beredskap i , med hänvisning till Ebolakrisen och den stora skogsbrand Statsministern underströk att det krävs samverkan för att stärka kommunikationen mellan länderna för att gemensamt kunna möta de utmaningar som samhällena kan tänkas stå inför. Från parlamentarikerhåll restes bl.a. frågorna om beslut att stå ut- anför Nato, erkännande av och hur ska komma till- rätta med de klasskillnader som finns i landet. Frågor lyftes även om hur Nor- den kan agera för att minska gränsöverskridande arbetskriminalitet och hur den svarta ekonomin kan minskas. Med anledning av klimatförändringarna fick statsministern även frågor om de försörjningsproblem som kan hänga samman med vad man brukar kalla för tipping points, dvs. förändringar av försörjningsmöjligheterna av den globala marknaden. Nordiska ministerrådets program 2015 Ordförandeskapet för de nordiska regeringarnas samarbetsorgan, Nordiska ministerrådet, växlar mellan de fem medlemsstaterna och 2015 tar över rollen som ordförande. har utarbetats i nära samarbete med och och presenterades av den danska statsministern . Tillväxt, välfärd och värderingar samt är rubrikerna för det danska ordförandeskapet för Nor- diska ministerrådet 2015. Tillväxt är avgörande för att bevara och utöka Nor- dens ställning som föregångsregion, i synnerhet när det gäller gröna lösningar, 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER energi och klimat. Därför är tillväxt, jobbskapande och ökad konkurrenskraft centralt fastslås det. vill arbeta för utveckling av attraktiva, smarta och hållbara städer, något som är känt för. kommer ordförandeskapet att lansera en stor nordisk projekttävling om nya lösningar för utveckling av attraktiva och hållbara stadsutrymmen. kommer också att lägga fram en nordisk handlingsplan för en resurseffektiv och hållbar nordisk mode- och textilproduktion. Inom välfärdsområdet vill stärka samarbetet inom utvalda välfärdsområden och säkerställa att gemensamma resurser och potential utnyttjas till gagn för de nordiska medborgarna, exempelvis genom bättre kunskapsdelning om åtgärder som kan bidra till att minska olikheter när det gäller hälsa. Värderingsfrågor är ett annat viktigt område. kommer också att arbeta för en bättre strategisk användning av det nordiska varumärket för att öka kännedomen om och profilera regionen till gagn för både tillväxt och välfärd. Ny Nordisk mat har bidragit till att sätta på världskartan och vill bygga vidare på detta varumärke och satsa mer på gemensamma nordiska insatser på tillväxtmarknaderna. intar en allt viktigare placering på den nordiska dagordningen och på ett internationellt plan. Därför vill det danska ordförandeskapet tillsammans med och arbeta för att stärka det gemensamma nordiska samarbetet om arktiska frågor, i synnerhet klimatutmaningarna i . Ett nytt inslag vid sessionen var debatten om nya medlemsförslag. Bland annat behandlades medlemsförslaget om en nordisk förbundsstat. Nio parlamentariker som representerar den socialdemokratiska gruppen, mittengruppen och den vänstersocialistiska gröna gruppen stod bakom förslaget. De framhöll bl.a. att det på många områden finns ett mervärde i en starkare union i , t.ex. i fråga om en gemensam arbets- och studiemarknad, miljön och klimatet, ekonomiska inbesparingar, näringsliv och forskning, kulturell mångfald och internationellt inflytande. Det efterlystes att ett konkret förslag utarbetas om hur en nordisk förbundsstat – ett statsförbund – samt olika former av fördjupat regionalt samarbete skulle kunna fungera i praktiken. Den vänstersocialistiska gröna gruppen presenterade ett medlemsförslag om att erkänna som självständig stat. I förslaget framfördes att alla nordiska länders regeringar och parlament bör följa och exempel för att stötta utvecklingen av ett självständigt som kan verka sida vid sida med . Medlemsförslaget om ett bredare nordiskt erkännande av en palestinsk självständig stat föranledde en timslång debatt. Förslaget fick hårt mothugg från flera partigrupper, såväl från den konservativa gruppen som från Nordisk frihet. Kritikerna menade bl.a. att inte borde behandla utrikespolitiska frågor. 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER av de enskilda nordiska ländernas rätt att utöva sin egen utrikespolitik. gruppen replikerade med att både kan och borde manifestera sin åsikt om missförhållanden i världen. Den socialdemokratiska gruppen presenterade ett medlemsförslag om nor- diska trepartssamtal, att samtalen mellan arbetsgivare, fackföreningar och re- geringar på nordiskt plan återupptas. Det framhölls att trepartssamtal är en grund för den nordiska modellen. Nordiska samtal genomfördes under en lång tid mellan , näringslivet och fackföreningarna. nordiska modellen måste försvaras, menade förslagsställarna. avgörs på EU-nivå menade gruppen att det finns mycket att vinna på att åter möjliggöra samtal på nordisk nivå, där parterna kan hitta en gemensam praxis för hur det går att få en stark och förutsägbar arbetsmarknad i . Målet är att säkra en stark och stabil arbetsmarknad och skapa en gemensam plattform för de nordiska länderna i EU. I förslaget framförde socialdemokra- terna att kallar till en årlig trepartskonferens med fokus på aktuella, men också mer långsiktiga frågor. Ärendet behandlas vidare i Nor- diska rådets näringsutskott. Mittengruppen lade fram ett medlemsförslag om att anpassa Nordiska rådets organisation till den förändrade utrikes- och säkerhetspolitiska situa- Man menade att det finns ett behov av en plattform där utrikes- och försvarsfrågor kan diskuteras, och att också bör ha ett utskott med fokus på försvarsfrågor. Vidare redovisade mittengruppen ett medlemsförslag om att öka det nor- diska samarbetet inom utvecklingsbistånd. Det framhölls att alla de nordiska ländernas utvecklingssamarbete bär fram samma värderingar: mänskliga rät- tigheter, jämställdhet, jämlikhet, god förvaltning och en hållbar utveckling, och att som en del av ett fördjupat säkerhets- och utrikespolitiskt samarbete skulle också ett djupare nordiskt samarbete i biståndspolitiken vara naturligt. Den vänstersocialistiska gröna gruppen lade fram ett medlemsförslag om att inrätta ett internationellt samiskt filminstitut, som ett led i att stärka den Det påpekades att situationen är kritisk för flera av de sa- miska språkgrupperna och att om språket försvinner så är också kulturen på väg att dö ut. Dock finns möjligheter till en nordisk mobilisering genom att främja samisk film. Den socialdemokratiska gruppen lade fram ett medlemsförslag om mobili- tet och rättvis konkurrens, med utgångspunkt i att mobiliteten skapat nya utmaningar i form av stor ökning av oseriösa aktörer med dåliga löne- och arbetsförhållanden, social dumpning och arbetskriminalitet, vilket undergräver en rättvis konkurrens. Det efterlyses därför ett erfarenhetsutbyte mellan länderna för att undersöka gemensamma åtgärder i frågan, och åtgärder för att utveckla arbetsmarknaden och ekonomin. Mittengruppen presenterade ett medlemsförslag om regeringarnas uppdrag till sina centrala myndigheter att underlätta den fria rörligheten i . att underlätta den fria rörligheten i anser mittengruppen att det vore 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER önskvärt om regeringarna gav sina centrala myndigheter i uppdrag att i samband med sin myndighetsutövning identifiera och inrapportera regelverkskrockar mellan det egna landets regelverk och ett grannlands regelverk. Vidare att de centrala myndigheterna som en del av sin löpande verksamhet bör ändra och förenkla tillämpningen av gällande nationella eller europeiska regler. På så sätt skulle myndigheterna bli aktiva aktörer i arbetet med att underlätta den fria rörligheten inom , påpekades det. Mittengruppen lade fram ett medlemsförslag om genomförandet av EU-di- rektiv, med förslaget att det blir en praxis att ordförandeskapet i går igenom kommande EU-direktiv och gör en prioritering mellan dessa och utvärderar direktivens betydelse för den fria rörligheten inom . Den vänstersocialistiska gröna gruppen lade fram ett medlemsförslag om en stark och fri press med hänvisning till att pressen i alla nordiska länderna har upplevt en stor omvälvning såväl tekniskt som ekonomiskt. Speciellt de tryckta medierna har haft svårigheter och flera tidningshus har tvingats skära ned sin verksamhet och säga upp journalister och andra anställda. I medlemsförslaget föreslås att en gemensam konferens ordnas vid vilken den fria pressens framtid ska diskuteras. I medlemsförslaget ingår också ett förslag om gemensamma nordiska webbsidor och nyhetssidor som kunde vara ett tillägg för att utöka allmänhetens kunskaper om gemensamma nordiska frågor. De nordiska samarbetsministrarnas frågetimme Under frågetimmen ställdes ett stort antal muntliga frågor till de nordiska samarbetsministrarna, bl.a. om budgetprocessen och dialogen med , den vidare hanteringen av Könbergrapporten, och olika regler för omhändertagande av barn mellan och samt konsekvenserna av klimatförändringen. Från norskt håll ställdes bl.a. fråga till den svenska samarbetsministern (S) om den vidare hanteringen av frågan om norska pensionärer i som anser sig ha fått felaktig information. Andra frågor som riktades till den svenska samarbetsministern rörde stärkande av en nordisk barn- och ungdomsstrategi, vikten av att de mest sårbara barn och unga inkluderas i planer och projekt och på vilket sätt man kan stödja skolorna i jämställdhetsarbetet samt hur den tillsammans med övriga nordiska regeringar avser att arbeta för att undanröja hinder för att ungdomar i de nordiska länderna ska kunna praktisera i varandras länder. Generaldebatt, gränshinder och budget statsminister (F) inledde generaldebatten med att redogöra för den fortsatta utvecklingen av Nordiska ministerrådets arbete och visionen om ett öppet utan gränser. prioriteringar för det framtida nordiska samarbetet är att stärka samarbetet på ministernivå och utarbeta en bättre budget, säkerställa ett mer effektivt sekretariat 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER som initierar och följer upp politiska beslut och säkerställa större nytta av de nordiska projekten och förbättra styrningen av nordiska institutionen genom ett tydligare ägarskap. Han underströk att ministerrådet i reformarbetet tagit hänsyn till samarbetet med och att ambitionen är att utveckla och effektivisera detta. Han lyfte också fram det fortsatta arbetet med Könbergrapporten och arbetet med en ny strategi för profilering och posi- tionering av internationellt. Vidare redogjorde han för projektet NordBio som initierats av det isländska ordförandeskapet, det fortsatta arbetet med grön ekonomi och uppmärksammandet av av en gemensam nordisk Med hänvisning till den politiska situationen i underströk han vikten av arbete i nordvästra för att stärka samarbetsnätverk och stötta utvecklingen av civilsamfundet. beklagade de kontrollbesök som ryska myndigheter gjort vid kontoren i och , vilket ger anledning att noga följa den fort- Presidiets talesperson (M) underströk värdet av ministerrå- dets och rådets reformarbete för att nå maximal nordisk nytta för medborgarna. Han lyfte särskilt fram formerna för budgetprocessen och fördjupade kontakter mellan ministerrådet och rådet. Han efterfrågade ett vidareutvecklat samarbete om det nordiska varumärkesbyggandet och pekade på att arbetet med att av- lägsna gränshinder är ett lackmustest på hur det nordiska samarbetet fungerar. Från den socialdemokratiska gruppens sida pekades särskilt på behovet av ett utökat samarbete inom transportområdet och utbyggnaden av infrastruk- turen, bl.a. lyftes behovet av satsningar på sträckan ––Köpen- Vidare underströks vikten av att värna den nordiska arbetsmark- Mittengruppens talesperson lyfte frågan om hur nationella pro- jekt kan knytas till det nordiska samarbetet i ännu högre grad och föreslog en utredning som kan hjälpa cleantech-sektorn att öka välståndet och ge ren energi, nya teknikinnovationer och exportpotential. underströk att de nordiska projekten bör ha ett nordiskt mervärde. stödde fortsatta satsningar på infrastruktur- och transportområdet, särskilt i den Vidare underströks värdet av individens frihet och äldre medborgares rätt att flytta och få vård i annat nordiskt land. socialistiska gröna gruppens sida lyftes vikten av det pågående reformarbetet och det fortsatta arbetet inom hälsosektorn. Gruppens talesperson lyfte särskilt fram den gemensamma nordiska arbetsmarknaden och . I debatten gjordes även inlägg av Ungdomens Nordiska råd, Samiskt Parla- mentariskt Råd och internationella gäster. Gränshindersdebatten inleddes av samarbetsminister (S) som pekade på de stora utmaningar som våra länder står inför – klimat, miljö, ekonomi och säkerhet – och att dessa endast kan lösas i samar- bete med andra länder. Det nordiska samarbetet är en naturlig språngbräda för att kunna gå vidare till ett fördjupat internationellt samarbete. En av de viktig- aste uppgifterna är att skapa jobb och tillväxt i de nordiska länderna. att så långt det går göra det enklare för företag att köpa och sälja sina varor 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER och tjänster där efterfrågan finns. är ledande när det gäller klimatsmart teknik och energianvändning. För att bli ledande inom klimatsmart byggande och renovering behöver vi gemensamma ramverk och teknikupphandling som underlättar för företagen att utvecklas i . Det nyetablerade har haft särskilt fokus på hinder inom arbetsmarknads- och utbildningsområdet och har prioriterat arbetet med 28 hinder som man aktivt har drivit gentemot berörda departement och myndigheter i respektive land. Rådet har även tagit initiativ till en strategi för hur vi ska kunna förebygga att genomförandet av ny lagstiftning och nya EU-direktiv leder till nya hinder. Även nya initiativ för Hallå och de regionala informationstjänsterna Grensetjänsten, Øresunddirekt och Gränstjänst redovisades. Den danska regeringen avser att arbeta vidare med detta under sitt ordförandeskap 2015. Mittengruppens talesperson, och tillika representant i , från redogjorde för arbete med gränshinder. Han redovisade de diskussioner som förts om om fri rörlighet för personal inom sjuk- och hälsovården och pekade på att EU-reglerna inte gäller för och och att avtalet innehåller fler yrkesgrupper än EU-direktivet gör. Det finns förståelse för att regeringarna ser det som överflödigt i och med att en del EU-lagar löser uppgifterna. I gränshindergruppen finns uppfattningen att det är ett problem att och inte har löst sina problem med EU men det är också så att innefattar fler affärsgrupper än vad EU-direktiven gör. Medborgar- och konsumentutskottets talesperson pekade på vikten av att medborgarna, näringslivet och de offentliga instanserna ser nyttan av det nordiska samarbetet och ges verktyg för att underlätta vardagen. Han lyfte särskilt frågan om en revision av artikel 7 i den nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster. Den konservativa gruppens talesperson (M) betonade att den nordiska samhörigheten uttrycks på många olika sätt men att värderingarna och viljan att samarbeta inte går att ta miste på. Hon underströk vikten av att arbeta utifrån ett frihetsfokus och att med pragmatiska lösningar skapa möjligheter för medborgarna att röra sig, arbeta, leva och bo i de nordiska länderna. Vidare poängterade hon vikten av att arbeta förebyggande. (C), mittengruppen, aktualiserade frågan om gränshinder inom byggsektorn. De nordiska länderna har behov av att bygga kostnadseffektivt och har mycket att lära av varandra. Ett hinder för fortsatt utveckling är att de nordiska länderna var för sig utgör en liten marknad; mycket skulle vara vunnet om en stegvis harmonisering av byggregler kunde genomföras. Fokus bör ligga på en samordning som främjar ett hållbart, energieffektivt och grönt byggande, inte bara under byggnadens drift och användning utan också under hela dess livscykel. I övriga inlägg i debatten underströks att många av de gränshinder som de nordiska medborgarna möter kan lösas utan lagändringar, på administrativ och 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER praktisk nivå, och vikten av att inte skapa nya gränshinder vid genomförandet Budgetdebatten inleddes av den norska samarbetsministern Aspaker som pekade på att genomgår den största re- formprocessen och att fokus därför bör ligga på att De grundläggande elementen i reformen är att stärka det politiska samarbetet och säkra målen med politiska projekt och att etablera tydligare riktlinjer för de nordiska institutionerna. Till detta behövs också ett Ett av de viktigaste elementen är ett mer tydligt fokus på mål- och resultatuppföljning för att säkra att den nordiska budgeten i större grad blir ett reellt styrnings- och uppföljningsverktyg. summan för ministerrådet 2015 uppgår till , dvs. en minskning jämfört med . på alla sektorer – de enskilda sektorerna gör de politiska prioriteringarna. Utöver prioriteringsbudgeten innehåller budgeten också viktiga prioriteringar på alla sektorer. Ett projekt som Aspaker särskilt lyfte fram var Könbergrapporten om det nordiska samarbetet inom hälso- och sjukvårds- Vidare pekade samarbetsministern på insatserna för att bygga ett gemensamt nordiskt varumärke. Presidiets talesperson , , redogjorde för rådets ar- bete med budgetfrågorna. Han pekade på att i ett längre perspektiv kommer det att uppstå en konflikt mellan ambitionerna och besparingskraven, och han framförde presidiets uppfattning att besparingar i första hand bör riktas in på administrativa kostnader och i mindre grad på aktiviteter och institutioner som har betydelse för medborgarna. Till budgetbetänkandet hade fogats en reservation. son Steingrimur J. Sigfusson från den vänstersocialistiska gröna gruppen re- dogjorde för denna som innebär att Nordiska journalistcentret skulle undantas Voteringen ledde till att presidiets förslag till rekommendation an- Aktualitetsdebatten med en inbjuden gästtalare var ett nytt inslag vid Nordiska rådets session och en del av ett större reformarbete som ge- nomfört 2014–2015. Den tidigare norske utrikes- och försvarsministern och tilllika författaren av Stoltenbergrapporten, , var inbju- den som gästtalare med temat i världen. Det försvars- och säkerhets- politiska läget i satte tonen för aktualitetsdebatten. Bakgrunden till detta var att överläm- nade sin rapport samarbeid om sikkerhetsog utenrikspolitikk till de I rapporten presenterades ett antal politikområden och former inom vilka det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet skulle kunna utvecklas och fördjupas. I debatten belyste detta, och 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER pekade vidare på att det bör etableras en nordisk försvars- och säkerhetskommission som kan identifiera hur konkreta förslag ska följas upp. Kommissionen bör lägga särskild vikt vid konkreta nordiska samarbetsformer på försvarssidan. sa vidare att inom ramen för det nordiska samarbetet om säkerhet och försvar behöver detta samarbete inte nödvändigtvis alltid omfatta samtliga nordiska länder, utan i många situationer kan det vara naturligt att två eller tre länder går samman. En nordisk kommission bör också se över den viktiga digitala sidan av nordisk säkerhet. De nordiska ländernas förhållande till togs upp, framhöll att utgångspunkten är att det inte går att skapa någon europeisk säkerhet utan och att det finns en nordisk tradition av dialog med som bör upprätthållas. Flera inlägg gjordes i debatten. Den socialdemokratiska gruppen ansåg att idén om en gemensam nordisk förbundsstat är orealistisk men att den gemensamma nordiska samhörigheten är en realitet och att man bör arbeta för att den nordiska integrationen ska stärkas och gränshinder tas bort – genom integration skapas säkerhet, stabilitet, fred och tillväxt i . är också en del av och det finns också en klar europeisk samhörighet – instabilitet och ekonomisk kris i drabbar också . Den socialdemokratiska gruppen ansåg vidare att på samma sätt som vi har haft fred i under tack vare ett nära samarbete har EU säkrat stabilitet och fred i . Både nordisk och europeisk integration är därför nödvändig. Den socialdemokratiska gruppen lyfte också fram perspektivet att det inte bara handlar om territoriell säkerhet som ska försvaras, utan också om assymetrisk krigsföring, då den säkerhetspolitiska situationen i får stor betydelse. Gruppen ansåg att detta är ett viktigt perspektiv att ta med sig i det säkerhetspolitiska tänkandet. Förutom den militära kapaciteten bör man också bygga vidare på andra goda nordiska traditioner, t.ex. demokratibyggande, bistånd och humanitärt arbete. Från mittengruppens sida diskuterades vilka frågor som skulle vara aktuella om en utarbetades. Gruppen lyftes fram cybersäkerheten som en utmaning i , hur små stater ska kunna trygga säkerheten i de egna länderna. Även intern säkerhet lyftes fram som mycket viktig, bl.a. för självförsörjningen i fråga om energi och jordbruk. Ett annat perspektiv som mittengruppen lyfte fram av var de förändringar som klimatförändringen för med sig, och att risken för naturkatastrofer ökar. Gruppen ansåg därför att det är viktigt att förslaget om den nordiska katastrofberedskapen utvecklas vidare. Den underströk bl.a. vikten av att fortsätta stärka oljebekämpningsberedskapen och genomföra gemensamma övningar och att garantera tillräckliga resurser för att bygga upp kapaciteten och att det var viktigt att inkludera i arbetet.