frsrdg · H204NR1 · 2015-03-16 00:00:00 — I motiveringen skriver att i romanen levandegör författaren på stämningsmättad prosa ett kritiskt ögonblick i historia med bäring på vår samtid. Den norske författaren och illustratören mottog barn- och ungdomslitteraturpris 2014 för boken . barn- och ungdomslitteraturpris är på och överräcktes av förra årets vinnare och . I motiveringen skriver att är en varm och stark historia om vänskap och mod som är full av kreativitet och vardagsmagi. Det är en berättelse med klassiska kvaliteter, som bidrar till att förnya berättandet för barn i norsk och nordisk tradition. natur- och miljöpris ges till ett företag, en organisation eller en person som på ett föredömligt sätt har utvecklat en produkt eller en uppfinning eller som genom andra kreativa insatser har medverkat till en framtida minskning av klimatgasutsläpp i . natur- och miljöpris 2014 gick till kommun. Priset är på och överräcktes av förra årets vinnare . I motiveringen skriver Bedöm- 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER ningskommittén att kommun får priset för sitt breda och målmedvetna miljöengagemang. Detta är ett gemensamt drag för flera av de nominerade, men Reykjavík har därutöver vidtagit en rad åtgärder som både är speciella för staden och kan inspirera andra. presidium bereder övergripande politiska frågor och har an- svar för den allmänna inriktningen och utvecklingen av verk- samhet samt för att denna samordnas med arbetet i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer. Vidare behandlar presidiet bud- geten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är sam- lad, och kan då fatta beslut i dess ställe. presidium består enligt arbetsordningen av en president, en vicepresident och högst elva andra av valda medlemmar. ligt den nya ordning som trädde i kraft ska varje land och varje partigrupp vara representerade i presidiet. Presidiets medlemmar väljs av Svenska medlemmar av presidiet var fram till valet (S), (M) och (C). Efter valet har Hans (M) och (S) varit medlemmar av presidiet. Enligt den rotationsordning som tillämpas hade ordförandeskapet Vid den 65:e sessionen valdes (S) till president och (M) till vicepresident. Efter valet av ny delegat- ion utsåg presidium (M) till president och (S) till vicepresident. Vid sessionen 2013 presenterade rådets tillträdande president (S), , huvuddragen i det kommande programmet för det svenska ordförandeskapet 2014 under den övergripande rubriken i Programmet, som fanns i utkastform vid tidpunk- ten för sessionen, färdigställdes av den svenska delegationens arbetsutskott i november och lades fram vid presidiets möte . des av utskott i samband med deras möten , som ett element i planeringen av arbetet . Det svenska presidentskapet re- dovisas i avsnitt 3. Avsikten med ordförandeprogram är att lyfta fram de områden där man vill ta nya initiativ eller göra särskilda insatser. Det finns inte utrymme i ett kort- fattat program att nämna allt det samarbete som pågår fortlöpande inom Nor- den eller inom ramen för . Således har såväl utskotten som pre- sidiet fortsatt sitt arbete även på andra sakområden, även om de frågor och åtgärdsförslag som tas upp i programmet betonats särskilt i rådets, och inte minst presidiets, arbete . Presidiet har lagt stor vikt vid att vidareutveckla kontakterna och samarbetet med parlament i , särskilt i de regioner i nordvästra som ligger nära . Presidiet utser en rapportör för nordliga dimensionen och nordvästra , och uppdraget har innehafts av en svensk medlem av presidiet. Vid sessionen antogs presidiets förslag till riktlinjer för samarbete –2015 med Statsduman och federationsrådet i , samt med de regionala parlamenten i nordvästra (internt beslut 2/2011). Vid session 2013 behandlades förslag till nya riktlinjer för Nordiska ministerrådets samarbete med Nordvästryssland . presidium mötte de närvarande gästerna från ryska parlament i anslutning till den 65:e sessionen och diskuterade planerna för samarbetet . agerande gentemot vintern och , och inte minst den olagliga annekteringen av som uppenbart stod i strid med folkrätten, gjorde att dessa riktlinjer och planer måste övervägas på nytt. Detta redovisas i avsnitt 3. Samarbetet med olika aktörer i närområden inleddes i mitten av 1990- talet och har hög prioritet. Samarbetet har vuxit , både vad gäller antal samarbetspartner och politiska sakområden som varit föremål för diskussioner. Det bedrivs nu både bilateralt med parlament i grannländer, genom ömsesidiga inbjudningar till seminarier, sessioner och i form av aktivt deltagande i de regionala parlamentariska samarbetsstrukturer som finns. För har kontakterna och samarbetet på parlamentarisk nivå med , och och de tre baltiska parlamentens församlingen varit av särskild vikt. Presidierna i de båda organisationerna möts för att diskutera arbetsplaner och samarbete det kommandet året. Vid mötet diskuterades situationen i som skärpts efter den dåvarande presidenten ändrade hållning i fråga om landets förhållande till EU och till och de följande folkliga protesterna i . Presidierna antog ett gemensamt uttalande som fördömde användningen av tvång och våld i för att skingra de protesterande som uttryckt sitt stöd för integration i EU, vilket går emot de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen och det civila samhället samt de principer som alla deltagare kom överens om på östliga partnerskapets toppmöte i . En delegation ur presidium gästade Baltiska församlingens årliga session i den 23–. De båda presidierna möttes igen för att diskutera samarbetet och för en temadiskussion om , som också kom att omfatta utvecklingen i , och resten av den östra delen av . Från baltiskt håll uttryck- tes stor oro över den propaganda som sprids via tv-kanaler och sociala medier i såväl som . Från baltiskt håll påmindes också om värdet av det nordiska stödet till de baltiska länderna när de frigjorde sig från . besökte en delegation ur presidiet på inbjudan från ordföranden i den polska senatens utrikesutskott. mycket givande, och man var överens om att fortsätta detta åsiktsutbyte under Redan då väcktes tanken på att utvidga kretsen så att även de övriga länderna i Visegradgruppen skulle delta. tog fasta på detta när upplägget av ett uppföljande möte i diskute- Det stod klart att krisen i , de nya säkerhetspolitiska utmaning- arna och möjligheterna att stödja demokratiska institutioner skulle vara centrala teman. Det var ytterligare ett motiv för att deltagarkretsen bred- dades inte bara med de tre Visegradländerna utöver , utan också med representanter för parlamenten i de tre baltiska staterna. Mötet ägde rum i den 16–med deltagande av represen- tanter för , och parlamenten i de fyra Vi- Det övergripande temat var demokrati, säkerhet och stabilitet i – aktuella utmaningar. Parlamentariker från alla de berörda länderna deltog vid mötet. Deltagarna uttryckte sitt stöd för och diskuterade hur parlamentarikerna kunde hjälpa till med demokratiska reformer i landet. Deltagarna var överens om vikten av att upprätthålla en dialog mellan parla- mentarikerna i de nordiska och baltiska länderna och Visegradländerna för att utbyta information i frågor av gemensamt intresse. Frågan restes om en ge- mensam delegationsresa till i syfte att diskutera former och verktyg. På inbjudan av deltog parlamentariker från presidiet, under ledning av rådets president (M), i ett seminarium i den 23–tillsammans med parlamentariker från Baltiska för- samlingen, , Visegradländerna samt repre- sentanter för Parliamentary Assembly (, , Azerbajdz- jan och ). Det övergripande temat för seminariet var Security in Europe: the current situation and lessons for policy-makers. ationen i , de globala och regionala implikationerna av Ukrainakrisen samt förslag på åtgärder som omvärldens parlament kan vidta för att stödja demokrati, säkerhet och stabilitet i landet var frågor som diskuterades. Presidiet deltar i arbetet inom de parlamentariska samarbetsstrukturerna för det arktiska området, och , vilka behandlas i avsnitt 8–10. Presidiet har behandlat Nordiska ministerrådets för- slag till nytt arktiskt samarbetsprogram för perioden –2017. programmet fokuserar på följande teman: Befolkningen, Hållbar näringsut- veckling, Miljö, natur och klimat samt Utbildning och kompetensutveckling. Inom dessa områden kommer särskild vikt att läggas vid aktiviteter som främ- jar nordisk nytta i och är i linje med aktuella politiska prioriteringar i och de nordiska ländernas strategier samt aktiviteter som stärker Arktiska rådets arbete. Presidiet har vid sin behandling av programmet särskilt pekat på värdet av ytterligare satsningar på miljöteknologi i samband med gruvdrift och ett fördjupat regionalt samarbete mellan de arktiska delarna av , särskilt norra , och . Presidiet har också pekat på värdet av en mer effektiv uppföljning av rekommendationerna i Stoltenbergrapporten och ett stärkt och vidareutvecklat nordiskt samarbete inom ramen för eftersöknings- och räddningsavtalet (Search and Rescue, ). Vidare har presidiet pekat på behovet av fokus på arbetet med att identifiera särskilt sårbara områden i och att säkra skyddet av dessa. Mot bakgrund av att är ett fokusområde bör detta undantas från besparingarna i ministerrådets budget (rekommendation nr 18/2014). Frågan om att arrangera en temadebatt om EU och i i har varit uppe till diskussion i presidiet. Avsikten med en sådan debatt skulle vara att främja samarbetet mellan de två organisationerna och stärka relationerna till de nyvalda nordiska medlemmarna av och de nordiska kommissionärerna. Presidiets ledamöter har haft olika inställningar till ett sådant arrangemang, men en majoritet av ledamöterna har ställt sig bakom att temasessionen 2015 ska äga rum i . –2010 arrangerade tillsammans med rundabordssamtal med deltagande av politiker från parlamentet i och från oppositionspartier utanför parlamentet. Inledningsvis hölls mötena i i , men kunde ett rundabordssamtal hållas i . Som en fördjupning av dialogen planerades studiebesök i , liknande dem som genomförts med parlamentariker för nordvästra . Händelserna i samband med presidentvalet medförde emellertid markanta steg tillbaka i auktoritär riktning, och presidiet avbröt kontakterna med officiella institutioner i , inklusive parlamentet. Presidiet utser bland sina medlemmar en rapportör för som har till uppgift att följa utvecklingen. har lagt vikt vid fortsatta kontakter med vitryska organisationer och oppositionspartier utanför parlamentet som står för mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. Rundabordssamtal utan deltagande av representanter för det officiella har arrangerats i samarbete med det nordiska informationskontoret i . arrangerades ett sådant om hur situationen i har påverkat och hur kan bli mer involverat i utveckling. I seminariet deltog även en representant för . Gränshinderfrågorna står alltid högt på dagordningen för arbete. Att avskaffa kvarstående gränshinder inom och hindra att nya uppkommer tillhör samarbetets kärna. Som ett resultat av översynen av Nordiska ministerrådets organisation för gränshinderarbetet har Gränshinderforum, som funnits , fr.o.m. ersatts av . har som uppgift att identifiera och föreslå åtgärder för att avlägsna gränshinder för medborgare och företag i . (V) från är representant i . Inom har en gränshindergrupp med representation från samtliga utskott bildats. Gruppens utgångspunkt är inte att utreda eller driva egna gränshinderfrågor utan att stödja ministerrådets gränshindergrupp och meddela rådets representant i vilka konkreta gränshinder man från rådets sida anser bör prioriteras. Nordiska samråd inför införandet av nya eller reviderade EU/EES-rättsakter kan vara sådana frågor. Nordisk utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik har arbetat för att få till stånd en parlamentarisk dimension i det utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet. Ett första steg har varit de redogörelser som har lämnats av regeringarna vid sessioner och behandlats i den efterföljande debatten. Presidiet möter också i samband med sessionerna de nordiska utrikesministrarna för en dialog om aktuella frågor. För att ytterligare förstärka den parlamentariska dimensionen arrangerade en temasession om nordiskt samarbete om utrikes-, säkerhets-, och försvarspolitik samt civil samhällssäkerhet. En av tankarna som fördes fram var att ett ministerråd borde bildas på området. Vid presidiets efterföljande diskussioner kom man fram till att ett formellt ministerråd inte var det mest ändamålsenliga utan att samarbetet kunde utvecklas dynamiskt och flexibelt utan formella strukturer eller ett fast sekretariat, men att behovet av en parlamentarisk dimension av samarbetet fortsatt var centralt. Efter kontakt med Nordefcos (Nordic Defence Cooperation, det militära samarbetet mellan de nordiska länderna) dåvarande ordförande, försvarsminister , hölls därför en rundabordskonferens om det försvarspolitiska samarbetet i . Ut- över försvarsministrar inbjöds ordförandena i de nationella parlamentens försvarsutskott och ett mindre antal experter. Erfarenheterna från rundabordssamtalet visade på att det var en lyckad form för att åstadkomma en levande och konstruktiv dialog om frågorna. stod värd för det andra rundabordssamtalet med det övergripande temat post – implikationer för europeisk säkerhet och nordiskt försvarssamarbete. försvarsminister medverkade i rundabordssamtalet i egenskap av ordförande för 2014. Ordförandena för de nationella parlamentens försvarsutskott var inbjudna till mötet, och från deltog (FP). (M) ledde mötet i egenskap av president. Den norska försvarsministern inledde med att uttala sig uppskattande om engagemang i diskussionerna om säkerhetspolitiken och underströk att konflikten i har lett till en varaktig förändring i rambetingelserna för den europeiska säkerhetspolitiken och att tilltron till inte till fullo kan återuppbyggas. Utöver situationen i diskuterades även de våldsamma konflikterna i och och möjligheterna till ett nordiskt samarbete. Planer och budget för det nordiska samarbetet 2015 Den totala utgiftsramen för budgeten för det nordiska samarbetet inom ramen för 2014 har uppgått till , vilket innebär en neddragning av totalramen i förhållande till föregående år. beslutar om budgetramen och ska enligt genomföra de förslag till ändringar inom ramen som rekommenderar om det inte finns synnerliga skäl att inte göra det. Presidiet har i vanlig ordning utsett en särskild budgetgrupp inom sig med uppgift att förbereda behandlingen av ministerrådets kommande budget. I arbetsgruppen har en representant för var och en av rådets fem partigrupper ingått. Utgångspunkten är att dessa också ska komma från olika länder, men om så inte är fallet kan den eller de nationella delegationer som inte blir representerade via någon partigrupp utse en representant. Så var fallet för del, och delegationen utsåg därför (S) till svensk representant i budgetgruppen. Budgeten för det nordiska samarbetet 2015 uppgår till , vilket innebär en neddragning i förhållande till föregående år. Presidiets budgetgrupp har i förhandlingarna med rekommenderat ett trettiotal ändringar i budgetförslaget, vilka till stor del tillmötesgåtts. Rådet har fortsatt framfört som sin uppfattning att besparingskraven strider mot målsättningen att stärka och vidareutveckla det nordiska samarbetet, särskilt vad gäller önskemålet att prioritera nya samarbetsområden, och uppmanar till att inga ytterligare nedskärningar genomförs i framtida budgetar. Vidare pekar presidiet på att besparingsförslag på konkreta institutioner och aktiviteter som en gång avvisats av i förhandlingarna inte ska framläggas igen. Avslutningsvis ser presidiet fram emot en ny budgetprocess där förhandlingarna startar tidigare och kan föras parallellt på ett mer involverande sätt. Plenarförsamlingen godkände presidiets betänkande (rekommendation nr 17/2014). egen budget har varit oförändrad och uppgår till , vilket innebär en realminskning av budgeten för . Vid den 66:e sessionen i valdes Höskuldur Þórhallsson (F) till president och Guðbjartur Hannesson (A) till vicepresident för 2015. Det isländska ordförandeskapsprogrammet fokuserar på tre huvudområden: Det internationella samhället, Välfärdssamhället och Civilsamhället. Inom ramen för det internationella samhället lyfts särskilt utrikes-, säkerhets- och försvarssamarbetet samt , och närområden fram. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN 7 Utskotten och kontrollkommittén Kultur- och utbildningsutskottet ansvarar för frågor som rör kultur, undervisning, utbildning och forskning. Framför allt arbetar utskottet med frågor som rör allmän kultur och konst i och internationellt, ett mångkulturellt och multietniskt , film och medier, språk, idrott, den frivilliga sektorn, barn- och ungdomskultur, den nordiska utbildningsmarknaden, folkupplysning och vuxenundervisning, livslångt lärande och forskning. Svenska medlemmar i utskottet har fram till valet varit (S) och (M). Efter valet utsågs (S), (M) och (SD) till svenska medlemmar i utskottet. Vid januarimötet enades kultur- och utbildningsutskottet om att fokusera på följande frågor: •friluftsliv, sport och idrott, spelpolitik, språk- och kultursamarbete •upphovsrätt i förhållande till digitalisering •informations- och kommunikationsteknik i förskolor och läroanstalter •utanförskap för unga kopplat till utbildning och sociala sammanhang. Utöver detta arbetade utskottet med ett bokprojekt för invandrare, barnkultur i , barns och ungas politiska deltagande och inflytande, upphovsrätt och olovlig distribution av musik och film samt livslångt lärande. Med anledning av uppmärksammade utskottet även barns rättigheter. Utskottet mötte , , vid sina utskottsmöten ett antal inbjudna gäster för att ta del av kunskap och information om aktuella frågor inom det kultur- och utbildningspolitiska området. Vid utskottets januarimöte i gav representanter från det danska en presentation om ungas politiska deltagande med fokus på det rådgivande ungdomsrådet till departementet. , direktör för i samt från deltog även vid mötet och berättade om aktuella utbildningsfrågor inom ministerrådet. Vid utskottsmötet höll , ordförande för det arktiska universitetssamarbetet Uarctic, och Stefán B. Sigurðsson, rektor för , en utförlig presentation om universitetssamarbetet och internetbaserad undervisning. Uarctic bedriver forskning inom områden som är viktiga för den nordliga regionen, såsom klimat, miljö och naturresurser, och bildades på initiativ av . Därefter redogjorde representanter från 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN det isländska om möjligheterna för nordiskt idrottssamar- Det informerades om tidigare erfarenheter och vinsterna med en gemen- sam idrottspolitik, exempelvis de ekonomiska fördelarna. Nordiska ministerrådets sekretariat deltog på mötet och informerade om de nya prioriteringarna inför budgeten . Vid sommarmötet i talade , stadsplanerare och arkitekt, och Per , Telemarksforsking, på temat urbant fri- Dessutom deltog , Norsk forening for komponister og tekstforfattere (Nopa), samt , direktör på i och , direktör på i . utskottsmötet i höll den finska barnombudsmannen tilla en presentation med anledning av att fyller . Kurtilla talade om de utmaningar som de nordiska länderna står inför i fråga om barns rättigheter. I förbindelse med 66:e session i hade kultur- och utbildningsutskottet ett möte med de nordiska kulturministrarna där man diskuterade aktuella frågor med relevans för utskottet. samband med sessionen deltog representanter från både Skapande skola i Sve- rige och Den kulturelle skolesekken som berättade om sitt arbete. diskuterade även möjligheten till att inrätta en webbaserad arena där utvalda kulturprodukter av nordisk relevans kan delas mellan skolor och institutioner. Vid mötet deltog representanter från Nordisk Kulturfond och Kulturkontakt Arbetet med medier och upphovsrätt fortsatte . diskuterade utskottet från och enades om att följa upp områdena som gäller just upphovsrätt. Vid sommarmötet i deltog , ordförande för , som höll en presentation om de ut- maningar som musik på nätet innebär. Han framförde en önskan om att de nordiska politikerna reglerar området med musiknedladdning hårdare för att begränsa de piratsajter som finns, alternativt skapar förutsättningar för hållbara och lagliga musiksajter som säkerställer konstnärernas upphovsrätt. Utskottet har arbetat med flera ärenden som rör barn och unga . frågor om sport, idrott och friluftsliv har barns och ungas perspektiv genom- gående tagits i beaktande. Vidare har det pågående arbetet med barns rättig- heter fortsatt, särskilt med anledning av att fyller . Vid ett gemensamt möte mellan kultur- och utbildningsutskottet, medborgar- och konsumentutskottet och välfärdsutskottet deltog den finska barnombuds- Han talade om utvecklingen i och utmaningarna i fråga om Ett utkast till förslag för att stärka den barn- och ungdoms- politiska kompetensen och barns och ungas inflytande diskuterades. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN med sessionen anordnades ett seminarium på temat – hur långt har vi kommit i ?. Utskottet har diskuterat ungas politiska deltagande och inflytande vid ett flertal tillfällen. Startskottet var en presentation vid januarimötet, av representanter från det danska om deras rådgivande ungdomspanel. Vid aprilmötet behandlades ett utskottsförslag som går i linje med detta. Förslaget innebär ett bildande av en nordisk framtidskommission samt ytterligare åtgärder som syftar till att stärka bandet mellan barn och unga i och den politiska nivån i de nordiska länderna. Kultur- och utbildningsutskottet hade fokus på kultur i skolan och nya idéer på detta område. På sommarmötet i behandlades ett nyväckt utskottsförslag där man menade att det var viktigt att värna om det nationella arbetet med barnkultur men att det även borde finnas goda möjligheter att lansera ett gemensamt initiativ för nordisk kultur i skolan. Efter kontakter med olika experter på området fortsatte utskottet behandlingen av förslaget och identifierade ett antal frågor som hade relevans ur ett nordiskt perspektiv. Det rörde bl.a. kunskap om vilka konsekvenser avgifter har för musik- och kulturskolor, läskunskaper samt behovet av ett nordiskt kompetenslyft för dem som arbetar med barn, kultur och lärande. Kultur- och utbildningsutskottet önskade med utgångspunkt i detta se ett initiativ från med fokus på kultur i olika former som kan ingå naturligt i elevernas vardag. I förslaget till rekommendationstext ville utskottet bl.a. se att ministerrådet skulle anordna musik- och filmaktiviteter riktade mot barn och unga runt om i – gärna med deltagande av konstnärer, filmskapare och musiker – och att dessa initiativ skulle arrangeras på liknande sätt som de författarskolor och litteratur-workshops som genomförs i samspel med barn- och ungdomslitteraturpris. Kultur- och utbildningsutskottet kommer att slutbehandla förslaget . Vid mötet med kulturministrarna under sessionen i tog man upp frågan om friluftsliv för barn och unga. Utskottets medlemmar ställde sig positiva till att arbeta vidare med frågan. Vid januarimötet deltog direktören för i , , som höll en presentation om friluftsliv i med särskilt fokus på folkhälsoperspektivet. Utskottet tog därefter fram ett utskottsförslag i vilket rekommenderas att planera och genomföra friluftsrelaterade aktiviteter i samband med det nordiska , att ta fram och genomföra en nordisk strategi för urbant friluftsliv med särskilt fokus på barn och unga och att 2015 delas ut till ett nordiskt förankrat projekt som främjar barns och ungas möjligheter till ett aktivt friluftsliv (rekommendation nr 10/2014). Vid kultur- och utbildningsutskottets septembermöte behandlades ministerrådets meddelande om rekommendationen, och utskottet kunde konstatera att ministerrådet inte hade uppfyllt intentionerna i denna.