frsrdg · H304JO1 · 2015-11-06 00:00:00 — myndigheten med denna fråga – som ju aktualiserats också i andra samman- hang – och regeringen har gett polisen ett särskilt uppdrag att se över all regis- terhållning för att säkerställa integritetsskyddet i sin personuppgiftsbehandling, T I L L R I K S D A G E N 2 015 /1 6:JO1 bl.a. för att se till att det finns tydliga ansvarsförhållanden och fungerande in- terna kontrollåtgärder. Jag ser fram emot resultatet av det arbetet och hoppas att det kan bli ett gott exempel på fördelarna med en polismyndighet för hela riket. Inspektionen av Arbetsförmedlingens kontor i var en del i en uppföljning av ett beslut (dnr 3972-2012). Arbetsförmedlingen fick då kritik för att fastställda rutiner om dokumentation m.m. inte följdes och att ru- tinerna i vissa fall var oklara. Bristerna var omfattande, generellt förekom- mande och av sådant slag som kan äventyra rätten att ta del av allmänna hand- lingar. Inspektionen visade att en hel del brister kvarstår, och jag kommer att fortsätta att följa det arbete som pågår inom Arbetsförmedlingen för att komma till rätta med dem. Brister i kunskaperna på det förvaltningsrättsliga området förekommer också i arbetslöshetskassornas verksamhet. Ett exempel på detta är ett ärende där Fastighets arbetslöshetskassa fick kritik för brister i motiveringen av ett beslut att avslå en ansökan om arbetslöshetsersättning (dnr 6945-2013). Det var svårt att förstå om kassan prövat ansökan i sak eller avslagit på formella grun- der. I förra årets ämbetsberättelse fanns inte något beslut med som rör Migrations- verket. Det berodde inte på att ärenden har saknats, och det visar sig i mina ärenden under detta verksamhetsår att brottas med en hel del svårigheter. kommer det in ett mycket stort antal klagomål på handlägg- ningstiderna i verkets ärenden, liksom på brister i tillgänglighet för den som vill komma i kontakt med en handläggare om sitt ärende. Jag har granskat dessa frågor mer generellt och fattade beslut i ärendena (dnr 3549-2013 och 5497-2013). Verket fick kritik för långa handläggningstider i ärenden om uppehållstillstånd på grund av arbete och anknytning och i ärenden om uppehållskort –2013 samt för bristande service och tillgänglighet. Dessutom ansåg jag att verkets val att prioritera webbansök- ningar före pappersansökningar var oförenligt med likhets- och objektivitets- principerna i regeringsformen. Det kvarstod en del frågor om verkets handläggning som påtalats i flera an- mälningar, och det fanns dessutom anledning att tro att handläggningstiderna ökat ytterligare efter den granskade tidsperioden. Jag angav därför i beslutet att utvecklingen skulle följas noga på olika sätt och att jag skulle be- söka för att få en utförlig och aktuell bild av verkets hand- läggningstider, prioriteringar och rutiner. Jag och ett antal medarbetare genomförde ett sådant besök . Det framkom att verket när det gäller tillståndsärenden riktar in sig på de äldsta ärendena, att en handlingsplan tagits fram och att målsättningen är att åstad- 2 015 /1 6:JO1 T I L L R I K S D A G E N komma en stabil handläggningstid . Verkets bedömning vid denna tid- punkt var att man skulle kunna hålla godtagbara handläggningstider i ärenden om uppehållstillstånd på grund av. anknytning och arbete . mälningar om långa handläggningstider och bristande service fortsätter att komma in, och det finns stor anledning för mig att fortsätta att följa utveck- Det finns dock skäl att framhålla att frågan om för- måga att fatta beslut inom rimlig tid och ge god service ytterst är en resursfråga som statsmakterna har ansvar för. Andra beslut i ämbetsberättelsen rör handläggningen av ärenden om asyl och har på olika sätt betydelse från rättssäkerhetssynpunkt. Ett ärende (dnr 6942-2013) rör prövningen av en ansökan om asyl från en sökande som – enligt egen uppgift – inte fyllt och där i en tjänsteanteckning uttalat att han inte gjort sannolikt att han var underårig och därför ändrat hans beslut av JO har klargjort att utgångspunkten ska vara att bedömningen av om en asylsökande är vuxen eller inte ska göras i samband med beslut i asylärendet. I det nu aktuella ärendet skulle sökanden enligt Dub- linförordningen överföras till ett annat land och ansökan om asyl prövas där om han hade fyllt . Sökandens ålder hade därmed betydelse för hur ansö- kan skulle handläggas, och en preliminär uppfattning av sökandens ålder måste självklart få avgöra inriktningen på handläggningen. Att man tar ställning till en asylsökandes ålder genom en tjänsteanteckning som ges formen av ett icke överklagbart beslut är däremot inte godtagbart. Den slutliga prövningen av en sökandes ålder bör även i dessa fall göras först i samband med beslutet i sak, när verket beslutar om en överföring ska ske eller när beslut i asylfrågan I det här fallet fick ställningstagandet omedelbara rättsverkningar för sö- kanden, när det gällde boende, skolgång och god man. Saken är komplex och jag och mina medarbetare har fört en dialog med om hur man på ett bra och rättssäkert sätt kan hantera dessa ärenden. Ett par ärenden rör förordnande av offentliga biträden. fick i det ena ärendet kritik för att verkets it-stöd för förordnande av offentliga biträden missgynnar personer som i och för sig är lämpliga för ett sådant upp- drag men inte är advokater eller biträdande jurister (dnr 5920-2013). ärendet rör verkets system för att kontrollera lämpligheten för uppdrag som offentligt biträde (dnr 4500-2013). som verkets huvudsakliga ansvar är att se till att de enskilda sökandena får kvalificerade biträden måste man upprätthålla de grundläggande principerna om saklighet och opartiskhet i för- hållande till de personer som kan komma i fråga för uppdrag. Ett speciellt bekymmer inom ansvarsområde är verkstäl- har huvudansvaret för att beslut om avvis- ning och utvisning verkställs. Om den som ska utvisas eller avvisas inte kan hittas eller om det kan antas att tvång kommer att behövas får verket lämna över ärendet till för verkställighet. polisen anvisningar eller vidta andra åtgärder om man inte kan verkställa be- I ärende dnr 5329-2013 vände sig polisen till Migra- tionsverket men fick inga tydliga anvisningar om vilka åtgärder som skulle vid- tas för att verkställa ett beslut om utvisning till . heter lämnade uppgifter som innebar att polisen inte kunde verkställa beslutet, T I L L R I K S D A G E N 2 015 /1 6:JO1 men ansåg trots det att det inte fanns några hinder mot verk- ställighet. Ärendet illustrerar hur viktigt det är att myndigheterna samarbetar när de har olika uppfattning om möjligheterna att verkställa ett beslut. När det inte sker kan processen – som i detta fall – bli mycket långdragen och drabba enskilda på ett oacceptabelt sätt. Under verksamhetsåret har NPM-enheten ändrat namn till Opcat-enheten med förhoppning om att det tydliggör grunden för JO:s uppdrag som nationellt be- söksorgan. Enheten inrättades 2011 för att vara ett stöd för ombudsmännen i uppgiften att fullgöra de åtagande som följer av tilläggsprotokollet Opcat till . Syftet är att Opcat-enheten, på uppdrag av ombuds- männen och med stöd av 22 § femte stycket i JO-instruktionen, ska inspektera platser där människor hålls frihetsberövade, t.ex. fängelser, häkten, polisarres- ter, inrättningar för psykiatrisk tvångsvård, förvar och de särskilda ungdomshem och LVM-hem som drivs av (SiS). Uppdraget omfattar inte att utreda klagomål. Arbetet innefattar en kontinuerlig inspektionsverksamhet, vari ingår förbe- redelser av inspektioner, efterarbete och omvärldsanalyser. Under Opcat-verksamhetens fyra första år, 2011–2015, har JO prioriterat en hög inspektionstakt. Inspektionerna syftar till att inhämta information i olika avseenden som är relevant för den övergripande förebyggande verksamhet som JO bedriver inom ramen för instruktionen. De enskilda inspektionsobjekten har bestämts bl.a. utifrån principen att Opcat-verksamheten bör avse andra platser än sådana som JO inspekterat i den traditionella tillsynsverksamheten. Vidare har platser där frihetsberövade ofta har begränsad kontakt med omvärl- den och omsättningen av frihetsberövade är hög, t.ex. polisarrester och häkten, prioriterats. Verksamheten har löpande koordinerats med de inspektioner som planerats på respektive tillsynsavdelning. I Opcat-verksamheten har fokus legat på inspektioner av polisarrester, häk- ten och Statens institutionsstyrelses LVM-hem. Denna inriktning och detta ar- bete har resulterat i att samtliga häkten har inspekterats av JO liksom samtliga LVM-hem och runt hälften av polisens arrester. Under de fyra verksamhetsåren som nationellt besöksorgan har 116 Opcat- inspektioner genomförts och ombudsmännen har beslutat att inleda 19 initia- tivärenden. Verksamheten kommer i fortsättningen att utvecklas med inrikt- ning på frågor om uppföljning m.m. i syfte att stärka respekten för de frihets- berövades mänskliga rättigheter. Under det gångna verksamhetsåret genomfördes 21 inspektioner (varav åtta på ansvarsområde 2, fem på ansvarsområde 3 och åtta på ansvarsområde 4). Opcat-verksamheten arbetar med ett särskilt tema: frihetsberövade kvinnor. I detta arbete har inspektioner av Kriminalvårdens kvinnoanstalter och 2 015 /1 6:JO1 T I L L R I K S D A G E N av psykiatriska institutioner prioriterats. Resultatet av detta arbete kommer att redovisas i en särskild rapport. Det är naturligt att antalet inspektioner varierar mellan verksamhetsåren be- roende på inriktning av Opcat-verksamheten och val av inspektionsobjekt. der året har totalt tagits i anspråk för inspektioner. huvudsakligen avsett platser som inte tidigare inspekterats av JO. har de flesta inspektionerna varit anmälda. besöksteamen har varierat beroende på institutionens storlek och eventuella sä- Eftersom enheten varit underbemannad har andelen inspektioner med deltagande av personal från berörd tillsynsavdelning ökat till över hälften På uppdrag av chefsJO Fura har Opcat-enheten under verksamhetsåret inspek- terat tre av Kriminalvårdens häkten och fem kvinnoanstalter. Efter inspektion av häktet uttalade chefsJO Fura att samtliga rastgår- dar bör förses med regnskydd och hänvisar till rekommendationer som CPT () har gjort i samband med besök i (se CPT/Inf [2009]34). Vid inspektionen noterades att det fanns ett stort behov av renovering i häktet och att miljön inte var godtagbar, varför chefsJO Fura fann skäl att uppmana Kriminalvården att vidta åt- gärder för att komma till rätta med de sanitära problemen och det eftersatta underhållet av häktet (dnr 4690-2014). Vid inspektioner av häktena och noterades att de in- tagna har begränsade möjligheter att se ut genom fönster och från häktets rast- gårdar, och chefsJO Fura beslutade att inom ramen för ett initiativärende utreda Kriminalvårdens möjligheter att begränsa de intagnas rättigheter i nyssnämnda avseenden (dnr 4689-2014 och 4860-2014). Opcat-inspektioner av SiS LVM-hem Under verksamhetsåret inspekterades två LVM-hem, Rällsögården och Ren- En viktig del i arbetet under Opcat-protokollet är den dialog som förs med företrädare för myndigheterna, vilken är angelägen ur ett förebyggande har särskilda möten ägt rum med centrala företrädare för SiS om iakttagelser som uppmärksammats vid Opcat-inspektionerna. Vid inspektionen av LVM-hemmet Renforsen iakttogs att kvinnor hade sämre möjligheter att vistas utomhus än män. Denna situation föranledde JO att uttala att hon förutsätter att SiS vidtar åtgärder som säkerställer att samtliga intagna får möjlighet till daglig utomhusvistelse i tillräcklig omfatt- ning (dnr 5530-2014). JO har inlett ett initiativärende som bl.a. gäller ett hem där man i samband med hotfulla situationer valt att låta intagna lämna hemmet (dnr 7163- T I L L R I K S D A G E N 2 015 /1 6:JO1 Opcat-inspektioner av polisens arrester Under verksamhetsåret har sammanlagt åtta polisarrester inspekterats. En upp- följning av tidigare inspektioner har inletts, och arresterna i och inspekterades . Inriktningen för uppföljningsbesöken är att se vilka åtgärder som vidtagits med anledning av den kritik som JO Renfors riktat mot polisen om möjligheten till utomhusvistelse och information om rättigheter och om verkställighetens innebörd. Inspektionerna har föranlett JO Renfors att påminna om vikten av att den enskilde i samband med intag i arrest får information i så nära anslutning till frihetsberövandet som möjligt (dnr 4859-2014) och om vik- ten av att öka möjligheterna till ljusinsläpp i anhållningsceller där persiennerna alltid är nedfällda och belysningen är tänd även (dnr 4691-2014). Vi- dare har JO Renfors påmint om vikten av en rutinmässig tillsyn även för gripna och anhållna (dnr 3284-2014). Ett av JO:s övergripande mål för verksamheten är att främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannain- stitutioner. I arbetet mot det målet har JO under verksamhetsåret genomfört bl.a. följande aktiviteter. JO har tagit emot 27 besök i samband med vilka JO informerat om sin verk- samhet. De flesta besöken har varat , men tre längre besök har också tagits emot. Ett av dessa besök var från den nyinrättade informationskommis- sionären på (Information Commissioners Office ). Besö- karna var intresserade av såväl den svenska offentlighetsprincipen som JO:s tillsyn över hur den följs. Delegationen besökte också Kammarrätten i och Datainspektionen för att få en mer fullständig bild av den svenska modellen. Även praktiska frågor av mer administrativ art diskuterades. Vidare har justitieombudsmännen och tjänstemän hos JO aktivt deltagit i utländska konferenser och seminarier. Bland annat deltog byråchefen i konferensen institution of the Ombudsman anordnad av i , . genomförde chefsJO Fura och internationella samordnaren ett besök i arrangerat av i Pre- toria. Besöket innefattade ett möte med biträdande justitieminister , samtal med och paneldiskussion tillsammans med bl.a. JO:s närmaste motsva- righet i Public Protector-advokaten , ett möte med domare på författningsdomstolen, Deputy Chief , möten med representanter för civilsamhället, forskare och ANC:s juristavdelning. Vidare besöktes centralfängelse, och chefsJO Fura föreläste på (). Slutligen kan nämnas att chefsJO Fura, i egenskap av styrelseledamot, till- sammans med internationella samordnaren , har deltagit i det arbete som utförs av såväl () som IOI:s 2 015 /1 6:JO1 T I L L R I K S D A G E N IOI är en global organisation för samarbete mellan själv- ständiga, huvudsakligen parlamentariska, ombudsmannainstitutioner. betet deltar ca 155 ombudsmannainstitutioner från mer än 90 länder från alla T I L L R I K S D A G E N 2 015 /1 6:JO1 Bilaga 1 innehåller ärendestatistiken för verksamhetsåret. Bilaga 2 innehåller en förteckning över besvarade lagstiftningsremisser. Bilaga 3 innefattar redovisning av dels framställningar och överlämnande av beslut till respektive regeringen, dels åtal, anmälningar för vidta- gande av disciplinär åtgärd samt överlämnande av ärenden till annan myndig- het. I bilaga 4 redovisas inspektioner och myndighetsbesök, samråd med riksda- gens konstitutionsutskott samt justitieombudsmännens och vissa tjänstemäns deltagande i konferenser, seminarier och utbildningsverksamhet m.m. inom . Bilaga 5 innehåller en redovisning av JO:s internationella samarbete. Instruktionen i aktuell lydelse finns som bilaga 6. Arbetsordningen i aktuell lydelse finns som bilaga 7. En redogörelse för personalorganisationen under verksamhetsåret finns i bi- laga 8. Bilaga 9 innehåller ett sakregister. Bilaga 10 innehåller en engelskspråkig sammanfattning av ärendestatistiken och de beslut som finns med i ämbetsberättelsen. 2 015 /1 6:JO1 Kritik mot en rådman vid för att i ett mål om vårdnad om barn m.m. ha underlåtit att upprätta en tidsplan för målets handläggning och för bristfällig kontroll över hur en utsedd medlare skötte sitt uppdrag (Dnr 6418-2013) Beslutet i korthet: En rättegång om vårdnad om barn m.m. pågick och . Den ansvarige domaren får kritik för att han inte upprät- tade en tidsplan för målets handläggning. Han får också kritik för att han hade bristfällig kontroll över hur en medlare, som tingsrätten hade anlitat, skötte sitt uppdrag. I en anmälan till JO framförde . som ombud för V.H. klagomål mot rådmannen vid med anledning av bl.a. handläggningen av ett mål om vårdnad m.m. Han uppgav bl.a. följande. var kärande i målet. Hon lämnade in en ansökan om stämning till tings- rätten . beslutade att utse en medlare för att försöka få föräldrarna att nå en samförståndslösning. Medlingen pågick ända fram till utan att någon sam- förståndslösning nåddes. Medlingen borde inte ha tillåtits pågå under en så . På grund av den långa medlingstiden och att beslutade att inhämta två vårdnads- och boendeutredningar i målet blev målets handlägg- ningstid alldeles för lång. Handlingar i tingsrättens mål T 1148-11 begärdes in och granskades. Av hand- lingarna framgick bl.a. följande. Målet inleddes vid tingsrätten . (modern) yrkade en- sam vårdnad om sina och K.H.P:s (fadern) gemensamma barn, sönerna . Sedan fadern hade gett in ett skriftligt svaromål höll tingsrätten ett första sammanträde för muntlig förberedelse . Under sammanträdet kom parterna överens om hur barnens rätt till umgänge med fadern skulle re- gleras . Tingsrätten beslutade även att inhämta en vårdnads-, bo- ende- och umgängesutredning. Utredningen skulle redovisas senast den 21 no- vember 2011. Sedan fadern hade framställt nya interimistiska yrkanden i målet meddelade tingsrätten ett nytt interimistiskt beslut om umgänge den 14 septem- ber 2011. framställde modern genom sitt dåvarande ombud nya interimistiska yrkanden. beslutade tingsrät- ten, efter att parterna hade hörts i frågan, att utse en medlare i målet. A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . 2 015 /1 6:JO1 beslutet skulle medlaren redovisa sitt uppdrag till domstolen senast den 2 janu- ari 2012. ringde medlaren och berättade att han hade haft en första kontakt med föräldrarna. Han sade att ärendet var kompli- cerat, att han ville ta hjälp av en specialistläkare vid barn- och ungdomspsyki- atrin vid fullgörandet av uppdraget och att han önskade att uppdragstiden för- längdes. Tingsrätten förlängde uppdragstiden till , alltså . Medlaren gav inte in någon redovisning . gav medlaren in en skrift och angav att han hade träffat båda föräldrarna , att specialistläkaren och medlaren skulle träffa modern som skrivelsen upprättades samt att fadern inte kunde delta . Medlaren uppgav att uppdraget skulle komma att kräva mycket tid och han begärde anstånd till . hade medlingen pågått . Tingsrätten biföll framställningen om anstånd. Medlaren hördes inte av . påminde tingsrätten medlaren på dennes telefonsvarare. Det resulterade i ett meddelande från med- laren att han skulle återkomma med en rapport . kom det in en skrift från medlaren där det framgick bl.a. att medlaren och specialistläkaren hade träffat föräldrarna var för sig två gånger samt haft ett telefonsamtal med fadern. Vad gällde den fortsatta hanteringen framförde medlaren att han och specialistläkaren skulle besöka föräldrarna var för sig i deras hem samt att dessa besök skulle bli något försenade på grund av en planerad semester. Medlaren begärde anstånd till . Medlingen hade nu pågått . Tingsrätten beviljade det begärda an- ståndet. meddelade medlaren per telefon att en öppning var på väg och att han skulle återkomma för ytterligare uppgifter. Han hörde dock inte av sig till tingsrätten förrän . Då meddelade han per telefon att ytterligare samtal skulle genomföras med parterna och att han skulle återkomma med skriftligt besked om utgången av dessa samtal (–). gav medlaren in en skrift till tingsrätten där det framgick att medlaren och specialistläkaren hade besökt fadern i hans hem samt modern och sönerna i deras hem. Medlaren och specialistläkaren hade kommit överens med sönerna om att sönerna skulle träffa fadern i hans hem under en eller med början . Enligt medlaren skulle det fort- satta medlingsarbetet bli mycket beroende av hur detta umgänge fungerade och hur övriga kontakter skulle utvecklas. Även om umgänget skulle gå bra krävdes enligt medlaren ett försiktigt uppbyggnadsarbete för att allt skulle fungera på ett bra sätt för barnens bästa. Medlaren begärde anstånd till . Medlingen hade nu pågått . Tingsrätten biföll framställ- ningen om anstånd. Såvitt framgår av handlingarna hörde medlaren inte av sig . Vid ett telefonsamtal lovade han att ge in en redogörelse . 2 015 /1 6:JO1 A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . gav medlaren in en skrift till tingsrätten där det framgick att sö- nerna och fadern hade träffats i medlarens och specialistläka- Medlaren och specialistläkaren hade också haft ett möte tillsam- mans med båda föräldrarna. Närmast planerade specialistläkaren ett möte till- sammans med föräldrarna för att gå igenom vilka regler som skulle gälla be- Därefter var avsikten att planera in ett antal möten mellan sönerna och fadern. Medlaren begärde anstånd till . Medlingen hade nu pågått . ställningen om anstånd. Såvitt framgår av handlingarna hörde medlaren inte av sig till tingsrätten Vid ett telefonsamtal meddelade han att fadern inte hade varit anträffbar och att han skulle ge in en rapport . meddelade medlaren att han på grund av sjukdom behövde ytterli- gare tid på sig för att kunna slutföra uppdraget och att han skulle återkomma med närmare besked . gav medlaren in en skrift till tingsrätten där det framgick att medlaren, specialistläkaren och parterna hade haft ett telefonmöte och då kommit överens om att sönerna skulle umgås med fadern , att ett nytt telefonmöte skulle hållas samt att specialistläkaren skulle ordna ett möte med sonen A:s läkare och föräldrarna . Medlaren begärde anstånd till Medlingen hade nu pågått . biföll framställningen om anstånd. Såvitt framgår av handlingarna hörde medlaren inte av sig förrän den 10 Då skrev han att det inte hade gått att ordna mötet mellan föräldrarna, specialistläkaren och sonen A:s läkare. Medlaren föreslog att tingsrätten skulle sätta ut målet till sammanträde för muntlig förberedelse. pågått och det hade gått sedan modern hade ansökt om stämning. Tingsrätten höll ett sammanträde för muntlig förberedelse i målet den 12 Vid sammanträdet var även medlaren och specialistläkaren Vid sammanträdet kom parterna, efter diskussioner under ledning av medlaren och specialistläkaren, överens om att sönerna decem- ber 2012–skulle ha rätt till visst umgänge med fadern. beslutade att ytterligare ett sammanträde för muntlig förberedelse skulle äga återkallade modern sitt tidigare om- buds fullmakt och . inträdde som ombud. H. kom till sammanträdet . Vid det sammanträdet entledigade tingsrätten medlaren från hans uppdrag och beslutade att vårdnads-, boende- och umgängesutredningen skulle återupptas. Utredningen skulle redovisas sen- Tingsrätten fattade även ett interimistiskt beslut i fråga om sönernas rätt till umgänge med fadern. begärde vid tre till- fällen anstånd med att redovisa utredningen. redningen in till tingsrätten. Ärendet remitterades till tingsrätten för upplysningar om och yttrande över hur handläggningen av målet förhöll sig till regleringen i 42 kap. 6 § tredje stycket , RB. A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . 2 015 /1 6:JO1 Tingsrätten (lagmannen ) gav in ett remissvar tillsammans med ett yttrande från . lämnade följande yttrande. väckte talan mot K.H.P. genom stämningsansökan som kom in till tingsrätten . Målet lottades på min rotel. Det har från sida riktats kritik för händelser som påstås ha ägt rum ; åtgärder och beslut som jag således inte kan göras ansvarig för. Målet handlar om parternas gemensamma barn O, född , och A, född . Sedan s.k. snabbyttrande inhämtats hölls muntlig förberedelse , varvid båda parter företräddes av juridiska ombud. yrkade, med ändring av en av meddelad dom , att det inte längre skulle förekomma något övernattningsumgänge mellan bar- nen och fadern och inte heller umgänge utan umgängesstöd närvarande. Det gjordes gällande att K.H.P.