frsrdg · H304JO1 · 2015-11-06 00:00:00 — Även om han på det sättet fick möjlighet att komma till tals borde utredarna också, enligt JO:s mening, ha kallat honom till ett utred- ningssamtal eller på något annat sätt erbjudit honom att delta i utredningen. Sammantaget är bristerna i handläggningen av barnavårdsutredningen allvarliga. Nämnden får kritik för de påtalade bristerna. . och . har tillsammans en dotter, , som är född . Vid den tid som är aktuell i ärendet hade de gemensam vårdnad om dottern. uppstod en misstanke om att . hade förgripit sig sexuellt mot N.B. i kom- mun inledde en utredning som, förenklat uttryckt, rörde den uppkomna misstanken om övergrepp mot dottern och moderns möjlighet att skydda flickan. Nämndens utredning avslutades utan någon åtgärd från nämn- dens sida . . hade inte hörts i nämndens utredning. I utredningen noterades i fråga om hans medverkan bl.a. följande: Pappa har på inbjudan av utredarna valt att inte delta i utredningen. Advokaten klagade, som ombud för ., till JO på soci- alförvaltningen i . Klagomålen gällde handläggningen av ärendet om N.B. (JO:s dnr 4752-2012). Han anförde bl.a. att . inte hade fått komma till tals i socialförvaltningens utredning. JO lånade in och granskade vissa handlingar från socialförvaltningen. Före- draganden hämtade per telefon in kompletterande upplysningar. JO beslutade därefter att frågan om huruvida . hade fått möjlighet att komma till tals i socialförvaltningens ärende skulle utredas inom ramen för ett särskilt ärende (dnr 2653-2014). Vad som hade kommit fram gav däremot inte JO tillräcklig anledning att fortsätta utredningen av klagomålen i övrigt (JO:s beslut i ärende med dnr 4752-2012). JO begärde att i skulle yttra sig över det som hade framfört i anmälan om att . inte hade fått komma till tals i utredningen. Nämndens sociala utskott för individ & familjeomsorg beslutade att som sitt remissvar översända en skrivelse som hade upprättats av verksamhetschefen . I skrivelsen anfördes bl.a. följande: På förekommen anledning har undertecknad granskat N.B:s journal. I jour- nalen finns ingen särskild kallelse eller inbjudan att lämna uppgifter till Da- vid G. i samband med barnavårdsutredningen. Det framkommer inte heller att . skulle ha blivit kallad eller kontaktad på något annat sätt. Det som finns är ett brev till . daterat (se sidan 4 i bifogad utredning, här utelämnad, JO:s anm.)Av brevet framgår endast att man in- 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T lett utredning och att man har begärt ut handlingar från olika instanser av- seende N.B. och . Uppgiften (se sidan 2, här utelämnad, JO:s anm.) i barnavårdsutredningen om att "Pappa har på inbjudan till utredarna valt att inte delta i utredningen" torde därför vara felaktig. Att en förälder inte inbjuds att komma till tals och delta i en utredning stämmer inte överens med hur barnavårdsutredningar skall och brukar be- drivas inom i . Det normala och riktiga är själv- fallet att båda föräldrarna och barnet får komma till tals, vara delaktiga och lämna synpunkter i utredningen. Självfallet skall också information i utred- ningen stämma överens med verkligheten. Det är felaktigt att påstå att Da- vid G. inbjudits och valt att inte delta i utredningen när så inte har skett. Anledningen till att . inte kallats eller på annat sätt blivit inbju- den i utredningen är oklar. De personer som var handläggare för ärendet och gjorde utredningen arbetar inte längre kvar på Individ- & Familje- omsorgen i . Deras synpunkter och förklaring har därför inte kunnat inhämtas. JO gav tillfälle att yttra sig över remissvaret. Därefter kom verksamhetschefen in med en komplette- rande skrivelse. I den anförde hon följande: Vid kontakt med handläggarna i barnavårdsutredningen har uppgifter fram- kommit om att . erbjudits kontakt med utredarna via familjerätten i . En anteckning om detta finns i journalen. Enligt anteckningen skall . ha avstått kontakt. skickade in en kopia av en journalanteckning som var daterad . I den hade noterats följande: avstår från erbjuden kontakt med utredarna via familjerätten. kommenterade verksamhetschefen kom- pletterande uppgifter och anförde bl.a. att den enda gången frågan om kontakt med barnavårdsutredarna avhandlades var vid ett besök hos familjerättssekre- terarna. JO begärde att nämnden skulle komma in med ett kompletterande yttrande. Nämndens sociala utskott för individ & familjeomsorg beslutade att som sitt remissvar översända en skrivelse från verksamhetschefen . skrivelsen anfördes bl.a. följande: När undertecknad, av annan anledning, var i kontakt med handläggarna uppmärksammades undertecknad på en anteckning i N:s journal där det framkommer att pappan erbjudits kontakt med handläg- garna i barnavårdsutredningen via handläggare på Familjerätten i Kungs- backa kommun vid ett besök där. Undertecknad kompletterade den 22 au- gusti 2013 det gamla yttrandet med dessa nya uppgifter. anmodade JO Individ & Familjeomsorgen i att inkomma med ett förnyat yttrande med anledning av det som framkommit. Inför detta förnyade yttrande har undertecknad inhämtat en skriftlig re- dogörelse av handläggarnas redogörelse för handläggningen av ärendet. Utredning inleds och utredningsplan skickas till . blir anhållen och häktad, ingen kontakt medges från polismyndig- heten på grund av restriktioner. Vi håller informerad om hur utredningen ska genomföras via om- bud, inga synpunkter kring utredningsplan inkommer. S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 innehåller två frågeställningar utifrån anmälan, som är preciserad, där misstänks för sexuella övergrepp. Har flickan varit utsatt för sexuella övergrepp? Kan mamma i så fall skydda sitt barn? Den första frågeställningen besvarar i polisutredning. Han nekar till brott och framför inga andra synpunkter i frågan. Den andra besvaras av mam- man samt genomgång av psykiatriska journaler avseende pappan. Där går att utläsa att mamman tagit över ansvaret för flickan och han har inga negativa synpunkter över hennes omvårdnad. Pappa tillskriver mamman goda egenskaper, vilka utredarna får bekräftade i kontakten med mamman. När är frihetsberövad , pågick fortfarande polisutredningen och frågeställningarna i skyddsutredningen hade till stora delar besvarats. Arbetsmaterial/delar av utredningen skickas till föräldrarna för eventu- ella synpunkter och genomläsning, inga synpunkter inkommer. Pappan blir kallad till familjerätten för ett snabbyttrande till tingsrätten och kommer tillsammans med sin advokat. I avslutningen av samtalet med familjerätten erbjuds pappan personlig presentation av handläggarna i bar- navårdsutredningen samt tid för samtal med dem. Detta för att säkerställa att information och inbjudan för genomgång av delar i utredningen fram- förts då vi var osäkra på var pappan befann sig eftersom han inte hade hört av sig eller inkommit med några synpunkter. Familjerättens handläggare berättade efter det mötet att de blev ifråga- satta av pappans advokat för att vi erbjöd pappan ett möte. De informerade att utredarna ville boka för samtal samt personlig kontakt. Advokaten sa kraftfullt att det skulle ni aldrig ha frågat. Då pappan har fått brev och telefonnummer valde vi att inte tvinga oss på honom då det inte är en skyl- dighet att vara delaktig i en utredning. I samråd med enhetschef avslutas utredningen då inga synpunkter har inkommit och bedömning görs av handläggare och enhetschef att fråge- ställningarna besvarats och hela ärendet avslutas därmed. Eftersom det parallellt pågick en polisutredning som även besvarade vår första frågeställning utgick vi från att pappan i samråd med sitt juridiska ombud inte ville uttala sig i frågan utifrån att det skulle kunna påverka brottsutredningen. Vår erfarenhet är att detta inte är ovanligt när det pågår både brotts- och skyddsutredning. Vi hade full respekt för det. Handläggarna på familjerätten kommer väl ihåg samtalet men valde att inte journalföra det då det inte hade med deras yttrande att göra. De kontakter mellan handläggarna i barnavårdsutredningen och . som finns dokumenterade är dels ett brev till daterat . I brevet framgår att man inlett utredning och informeras om att man begärt ut handlingar från olika instanser avseende dottern och själv (Se bilaga 1, här utelämnad, JO:s anm.) Det finns också en anteckning i journalen som lyder "avstår från erbjuden kontakt med utredarna via Familjerätten". Vidare framgår av journalen att man skickat utredningen till för delgivning och att mottagningsbevis från inkommit till . När det inte inkommit några synpunkter på utredningen från avslutas ärendet . Den uppgift som lämnats av handläggarna om att utredningsplanen skickats till finns inte verifierad i journalen. Inte heller uppgiften att man försökt att kontakta pappan, men inte fått tillåtelse till kontakt av po- lismyndigheten på grund av restriktioner. Det saknas även anteckningar som styrker kontakter med pappans advokat eller att man hållit pappan in- formerad om hur utredningen skulle genomföras. I journalen går inte heller 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T att utläsa att pappan skulle ha fått arbetsmaterial/delar av utredningen skickade till sig . Eftersom handläggarnas uppgifter om handläggningen och uppgifterna i journalen väsentligen skiljer sig åt från varandra är det svårt att göra en helt enhetlig bedömning av handläggningen. Undertecknads bedömning är emellertid att om handläggarnas uppgifter är korrekta så föreligger det brister i dokumentationen då samtliga kontak- ter med , hans ombud och polismyndigheten skulle ha journalförts. Handläggarnas uppgifter ger vid handen att betydligt större ansträngningar gjorts för att hålla underrättad om och göra honom delaktig i utred- ningen. Om handläggarnas uppgifter stämmer så har löpande hållits informerad om och givits möjlighet till att delta i utredningen. Alla sådana försök har dock avvisats av och hans ombud och de har inte heller hört av sig till handläggarna för att få till stånd ett möte eller lämna uppgif- ter och synpunkter. Under dessa omständigheter hade det inte varit nödvän- digt att göra större ansträngningar för att få kontakt med och inhämta upp- gifter från . Om man förutsätter att journalföringen och den dokumentation som finns i ärendet avspeglar den faktiska händelseutvecklingen så blir bilden en annan. Då är frågan om det är tillräckligt att i en barnavårdsutredning endast kalla en av parterna muntligen via en annan enhet inom socialtjäns- ten. Min bedömning är att detta inte är fullt tillräckligt och att man borde ha gjort större ansträngningar för att nå och göra delaktig. Ytterligare en fråga som aktualiseras i detta scenario är om den fördröjning på från det att utredningen inleddes till dess att under- rättades om detta per brev (bilaga 1, här utelämnad, JO:s anm.) är accepta- bel. Enligt 11 kap 2§ SoL skall en enskild person som berörs av en barna- vårdsutredning skyndsamt underrättas om att en sådan utredning pågår om inte särskilda skäl talar emot detta. Även om bedömningen görs att det finns särskilda skäl att avvakta med att underrätta den enskilde skall detta inte dröja alltför . Min bedömning är att om det förelåg restriktioner från polismyndigheten som gjorde det omöjligt att direkt kontakta så hade man kunnat försöka meddela honom det faktum att en utredning pågick muntligt via polismyndigheten. Detta hade kunnat ske tidigare än . Om restriktioner inte förelåg borde man , då detta inte längre hotade att störa brottsutredningen eller riskerade att utsätta barnet för någon olägenhet, ha informerat om att en utredning pågick. Han borde så- ledes ha underrättats tidigare än vad som gjorts. I ett beslut anförde JO följande. Enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), SoL, ska socialnämnden utan dröjsmål inleda en utredning av vad som genom en ansökan eller anmälan eller på något annat sätt kommit till nämndens kännedom och som kan motivera någon åtgärd av nämnden. Vid en utredning av om socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd eller stöd får nämnden, för att bedöma behovet av insatser, konsultera sakkun- niga och i övrigt ta de kontakter som behövs (11 kap. 2 § SoL). S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 En utredning inom ska ges sådan omfattning att den kan ligga till grund för ett korrekt beslut. Hur utredningen ska bedrivas och hur omfat- tande den ska bli beror på bl.a. ärendets art. En utredning som rör insatser för barn och ungdomar förutsätter som regel en beskrivning av barnets behov och av vilka resurser som finns i barnets närhet. har i sin publikation Barn och unga i (2006) närmare behandlat hur en sådan utred- ning ska utföras. Jag vill för egen del framhålla att när en utredning gäller ett barns förhållan- den i en förälders hem ligger det i sakens natur att nämnden hämtar in uppgifter från den föräldern. Nämnden kan visserligen inte tvinga någon att medverka i utredningen. Däremot är det angeläget att nämnden tydliggör för föräldern att det är viktigt att han eller hon bidrar med upplysningar. Nämnden kan givetvis inte nöja sig med att vid något enstaka tillfälle försöka få till stånd en kontakt, utan det är något som nämnden ska göra fortlöpande under en utrednings gång. Det är ostridigt att . inte hördes personligen i den barnavårdsutred- ning som genomfördes och som gällde hans dotter i JO:s ärende är om . hade getts möjlighet att delta och yttra sig under utredningen. Det råder delade meningar om den saken. uppgift att . inte fick tillfälle att komma till tals stöds av socialnämn- dens första remissyttrande. Efter det att de ansvariga utredarna lämnat en egen redogörelse till socialnämnden kan nämndens andra remissyttrande samman- fattas på följande sätt: Antingen är journalanteckningarna riktiga, och då har . inte fått tillfälle att komma till tals, eller också är handläggarnas re- dogörelse riktig, och då finns det brister i dokumentationen. Det är inte sanno- likt att ytterligare utredningsåtgärder från min sida kan skapa klarhet i vilken av nämndens versioner som är den korrekta. Genom den utredning som hämtats in i JO:s ärende får dock bl.a. följande anses klarlagt i fråga om händelseför- loppet. gjordes en orosanmälan från den då fyraåriga för- skola till . Anmälan avsåg en misstanke om att . hade förgripit sig mot henne när hon vistades hos fadern. beslutade , , dels att inleda en utredning enligt 11 kap. 1 och 2 §§ SoL (barnavårdsutredningen), dels att göra en polisanmälan om misstanke om brott mot barn. . anhölls och häktades men försattes senare på fri fot, enligt journalanteckningar . skickade de handläggare som ansvarade för barnavårdsutredningen ett brev till . där de bl.a. berättade om utredningen och vilka åtgärder de vidtagit. De skrev avslutningsvis: ”… vi kommer även att ta del av förundersökningen från polisen när den blir en offentlig handling. Genom den får vi del av ditt vittnesmål och din inställning till din dotter. Vi kommer att avsluta utredningen så snart vi kan. Vi har också rekommenderat att ansöka om enskild vårdnad uti- från ett skyddsperspektiv.” . kallades av familjerätten i till ett samtal . Anledningen var att familjerätten hade fått i uppdrag av att lämna upplysningar till tingsrätten sedan . begärt att få ensam vårdnad om N.B. . samtalade med två familjerättssekreterare, i närvaro av sitt 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T Innan samtalet avslutades erbjöd familjerättssekreter- arna . att träffa handläggarna i barnavårdsutredningen. svarade för räkning och avböjde att träffa handläggarna efter mötet färdigställdes barnavårdsutredningen och sändes den 15 juni i rekommenderat brev till . kom det kvitterade mot- tagningsbeviset tillbaka till förvaltningen. antecknades det i jour- nalen att inga synpunkter hade kommit in från . Barnavårdsutred- Fram till dess att orosanmälan gjordes hade, som jag uppfattat det, N.B. åt- minstone bott växelvis hos föräldrarna, som hade gemensam vårdnad om motiverades av misstankar om övergrepp som skulle ha begåtts när N.B. vistades hos sin far. Det var därför enligt min mening angeläget att höra även . under utredningens gång. Med utgångspunkt från det som nämnden har anfört kan jag konstatera att . inte har kallats skriftligen till ett möte med utre- darna eller att utredarna på annat sätt tydligt har erbjudit honom att träffa dem. I det brev som utredarna skrev till . uttrycks exempel- vis inget intresse från deras sida av att tala med honom och framhålls på inget sätt att det är angeläget att han bidrar till utredningen. Tvärtom klargörs att hans inställning skulle komma att hämtas från förundersökningen. Inte heller kan det erbjudande om att träffa utredarna som lämnades via familjerättssekreterarna vid mötet anses ersätta en direktkontakt med honom. kan enligt min mening en andrahandsuppgift från familjerättssekreterarna att ”avstår från erbjuden kontakt med utredarna via familjerätten” inte anses motivera utredarnas ställningstagande att ”inte tvinga oss på honom”. Det har visserligen sagts att . har fått del av utredningsplanen och att hans ombud har hållits informerad om hur utredningen skulle genomföras, men att inga synpunkter eller invändningar har framförts. kommunicerats utredningen när den hade slutförts, men tycks inte ha kommit in med några synpunkter på den. Även om han naturligtvis på det sättet har fått möjlighet att komma till tals borde utredarna, enligt min mening, också ha kal- lat honom till ett utredningssamtal eller på annat sätt tydligt ha erbjudit honom att delta i utredningen. Så har inte skett, vilket är en brist i handläggningen. Åtskilliga av de åtgärder som utredarna uppger sig ha vidtagit finns inte på något sätt dokumenterade i journalanteckningarna. Det har lett bl.a. till att nämnden har haft svårt att redogöra för handläggningen av ärendet. uppstår sådana svårigheter riskerar givetvis att minska förtroendet för myndig- Sammantaget är bristerna i handläggningen av barnavårdsutredningen all- Nämnden bär det yttersta ansvaret för kvaliteten i verk- samhet och ska kritiseras för de påtalade bristerna. Jag har noterat att även Inspektionen för vård och omsorg () har grans- kat handläggning av ärendet. 2014 (dnr 8.5-37266/2013). Det finns därför inte anledning för mig att vidta någon ytterligare åtgärd i saken. S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 Kritik mot en nämnden hade beslutat att omplacera 16-åriga ensamkommande barn utan att barnen hade hörts i ärendet (Dnr 4860-2013, 4943-2013, 4946-2013, 5334-2013) Beslutet i korthet: Fem ensamkommande barn var placerade på ett HVB- hem på frivillig grund. var situationen på boendet turbulent och socialförvaltningen beslutade att hitta nya boendeplatser till barnen, som då var . Förvaltningen förde diskussioner om om- placering med barnens gode män, som var utsedda att företräda barnen i vårdnadshavarnas ställe. De gode männen informerade därefter barnen om den planerade flytten. I mål och ärenden som handläggs enligt bestämmelserna i socialtjänstla- gen har ett barn som har fyllt rätt att föra sin egen talan. Även barnet får då ställning som part i målet eller ärendet. Den gode mannen företräder därmed inte längre ensam barnet. borde därför också ha talat med barnen innan beslutet fattades för att klarlägga om de samtyckte till omplaceringen. får kritik för att ha åsidosatt de grund- läggande bestämmelserna i socialtjänstlagen om hur ärenden som rör barn som fyllt ska handläggas. ., ., . och . framförde i anmälningar till JO klagomål mot i Säters kommun. De ifrågasatte bl.a. kommu- nens beslut att omplacera fem ensamkommande barn från ett HVB-hem. Enligt anmälningarna fick barnen, som alla hade fyllt , med kort varsel infor- mation om att de skulle omplaceras till nya boenden, och de tvingades flytta trots att de motsatte sig detta. JO begärde in journalanteckningar från socialförvaltningen i Säters kommun avseende ett av barnen. Sedan hämtade föredraganden hos JO in muntliga upp- lysningar från verksamhetschefen . Därefter remitterade JO an- mälningarna till i Säters kommun för yttrande. Nämnden anförde i remissvaren i huvudsak följande (de bilagor som om- nämns har här utelämnats): Boendet har funnits i Säters kommun . Boendet har 12 platser för ensamkommande flyktingbarn mellan . Boendet låg inledningsvis organisatoriskt under kommunens kansliavdelning. Socialför- valtningen tog över verksamheten . Boendet har sedan novem- ber 2012 haft problem med bl.a. hot- och våldssituationer, samt missbruk. avvek fem pojkar från boendet. Massmedia rapporterade om pojkarnas situation. Pojkarna uppgav vid intervjuer med massmedia att de bodde i en park i grannkommunen och att de inte ville komma tillbaka till . pojkarna höll sig borta från boendet, 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T hade de kontakt med sina gode män. De fick husrum bl.a. hos andra en- samkommande ungdomar. Pojkarna framförde kritik på boendet genom massmedia och gode män, samt genom två enskilda personer som engage- rade sig i pojkarnas situation. Pojkarna höll sig borta från boendet . Efter att de kom tillbaka till boendet, fick de framföra synpunkter på verksamheten till ledning och personal på regelbundna möten som hölls med pojkarna och deras gode män. Vid dessa möten har ansvarig chef, personal och pojkarnas handläggare, samt tolkar deltagit. Pojkarna fram- förde vid alla möten att de inte ville bo kvar på . För att kunna påbörja förändringsprocessen och förhindra nya hot- och våldssituationer, beslutade förvaltningsledning att de fem missnöjda poj- karna skulle erbjudas ett annat boende i avvaktan på utredning om familje- hem. Förvaltningen ansåg att detta beslut överensstämde med pojkarnas önskan om att få komma bort från boendet. Det beslutades också att de övriga pojkarna skulle få ett annat boende om så behövdes, men att det inte var lika bråttom att hitta nya boenden för dessa pojkar, eftersom hot- situationen mot pojkarna inte längre skulle finnas kvar efter att de fem poj- karna flyttade. Pojkarnas gode män informerades om beslutet om stängning alternativ omstart av verksamhet. De fick information om vilka hem för vård eller boende (HVB) som kunde ta emot pojkarna, samt fick information om dessa verksamheter. Ansvariga chefer hade kontakt med de tilltänkta hemmen för att få information om verksamheterna och för att förvissa sig om att verksamheternas målgrupp överensstämde med pojkar- nas behov. Även gode män hade upplevt att situationen på poj- karnas boende var ohållbar och ansåg att någonting måste göras. Pojkarna fick information av sina respektive gode män om den planerade flytten. flyttade tre av pojkarna och två pojkar flyttade . Pojkarna som flyttade hade samtal innan de flyttade med en anställd som talade pojkarnas hem- språk. Pojkarna fick än en gång information om de HVB som de skulle få komma till. man fanns på plats och kunde följa med pojkarna till de- ras nya boenden. Pojkarna tvingades inte iväg utan flyttade frivilligt. anlitade en extern konsult , som fick i uppdrag att kartlägga verksamheten. Förvaltningsledningen fattade ett beslut om att boendet skulle finnas kvar i kommunen och att åtgärder ska vidtas utifrån kartläggningen, samt att en ny boendechef ska anställas. och har godkänt intagningsstoppet . har gjort ett uppföljningsbesök i verksam- heten. har fått kontinuerlig information om situationen i boen- det. bedömer att under den rådande situationen i boendet, var nämnden tvungen att vidta åtgärder för att säkerställa säkerheten för alla involverade. Ingen av pojkarna har flyttats med tvång. De har fått infor- mation, dels genom gode män och dels genom personalen på boendet om de HVB som de flyttade till. Kontroll har skett av verksamheternas tillstånd och målgrupp och information har inhämtats om situationen vid respektive hem. Utredning om familjehem hade påbörjats innan pojkarna flyttade och pojkarna har informerats om utredningstiden. S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 kan avslutnings konstatera att de åtgärder som vidtogs var nödvändiga för att garantera säkerheten för de övriga pojkarna och för per- sonalen.