frsrdg · H304JO1 · 2015-11-06 00:00:00 — Dessa oklarheter gör att de grundläggande kraven på en beslutsmo- tivering inte är uppfyllda. Fastighets arbetslöshetskassa kan därför inte undgå kritik för den bristfälliga motiveringen. Av 49 § framgår att beslut om arbetslöshetsersättning får överklagas till allmän förvaltningsdomstol, om inte annat följer av lagen om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt. Enligt 50 § får ett beslut inte överklagas 2 015 /1 6:JO1 C E N T R A L S T A T S F Ö R V A L T N I N G M . av en enskild innan det har omprövats av kassan. Om ett beslut överklagas in- nan det har omprövats, ska överklagandet anses som en begäran om ompröv- JO (justitieombudsmannen ) har uttalat bl.a. följande om tillämpningen av omprövningsreglerna i ett ärende om arbetslöshetsersättning. Att ett ärende återförvisas innebär enligt vanligt juridiskt språkbruk att den in- stans som förordnar om återförvisning befriar sig från befattning med ärendet och överlåter det till ett annat organ som tidigare beslutat i saken. bli fråga om någon återförvisning från en enhet till en annan inom samma myn- Om en arbetslöshetskassa vid omprövning finner att ett slutligt ställ- ningstagande till sökandens yrkanden förutsätter att den ansvariga handlägga- ren först vidtar ytterligare utredningsåtgärder innebär detta inte att ärendet åter- förvisas till denne. Ärendet är i ett sådant fall fortfarande anhängigt inom en och samma myndighet. I normalfallet ska kassan i sitt omprövningsbeslut ta slutlig ställning till sökandens framställning och undvika att prövningen delas upp i olika moment. En sådan uppdelning kan motverka syftet att förfarandet ska vara smidigt och enkelt och leda till serier av grundbeslut och därmed upp- repade omprövningar och eventuellt efterföljande överklaganden. 2009/10 s. 214, dnr 3290-2007.) Av handlingarna i det aktuella ärendet framgår att L.H. Efter att ha begärt kompletteringar beslutade kassan att ändra sitt tidigare beslut. angavs att L.H. hade kommit in med begärda handlingar och att ärendet därför återförvisas till ersättningshandläggaren för ny prövning. senare, , uppgav kassan att man behövde ytterligare upp- gifter från L.H. för att kunna ta ställning till hennes rätt till ersättning. tog kassan slutlig ställning i ärendet och beslutade att bevilja i omprövningsärendet uppgick alltså . Det är angeläget att handläggningstiden i ett omprövningsärende inte blir för lång, särskilt eftersom det är först sedan en omprövning gjorts som den en- skilde kan överklaga beslutet och få sin sak prövad i domstol. ningsärende drar ut är inte acceptabelt. sammanhanget också erinra om vad JO tidigare uttalat om att ett ärende inte kan återförvisas inom en arbetslöshetskassa och att kassan inte bör dela upp sin omprövning i olika moment. C E N T R A L S T A T S F Ö R V A L T N I N G M . 2 015 /1 6:JO1 Anmälan mot Fastighetsmäklarinspektionen om myndighetens diarieföring (Dnr 6576-2014) Beslutet i korthet: I ärendet aktualiseras Fastighetsmäklarinspektionens re- gisterföring dels i fastighetsmäklarregistret, dels i myndighetens diarium. En fastighetsmäklare har anmält Fastighetsmäklarinspektionen för att inte ha gallrat bort eller justerat uppgifter i myndighetens register och lämnat ut felaktiga uppgifter om honom. I chefsJO:s beslut konstateras att de båda registren förs med olika syften och att det påverkar vilka uppgifter som finns i registren och hur länge denna information finns kvar. Till skillnad från fastighetsmäklarregistret finns det inte någon särskild bestämmelse om gallring av Fastighetsmäklarinspek- tionens diarium. I stället är det arkivlagen och arkivförordningen som styr myndighetens möjlighet att gallra allmänna handlingar. Enligt arkivförord- ningen får meddela föreskrifter om gallring. Av de föreskrifter som meddelat om Fastighetsmäklarinspektionen följer bl.a. att det i tillsynsärenden endast är vissa registerutdrag, handlingar som saknar betydelse för bedömningen och fullföljdshänvisningar som får gallras. Mot den bakgrunden uttalar chefsJO att hon saknar skäl att ha några syn- punkter på Fastighetsmäklarinspektionens registerföring och det förhållan- det att myndigheten, i enlighet med tryckfrihetsförordningens bestämmel- ser, lämnat ut ett utdrag från sitt diarium. ChefsJO delar Fastighetsmäklar- inspektionens uppfattning om det olyckliga i att det utlämnade diarieutdra- get ledde till att det publicerades felaktiga uppgifter om fastighetsmäklaren i en artikel. Enligt chefsJO kan inte Fastighetsmäklarinspektionen lastas för detta. I en anmälan som kom in till JO framförde J.W. klago- mål över att Fastighetsmäklarinspektionen hade lämnat ut ett utdrag från myn- dighetens diarium som innehöll felaktiga uppgifter om honom. Han anförde i huvudsak följande: Utdraget sträcker sig (då myndigheten bildades) fram t.o.m. och innehåller samtliga ärenden i fastighets- mäklarregistret. Fastighetsmäklarinspektionen har inte gallrat bort eller justerat uppgifter efter det att en domstol undanröjt myndighetens disciplinpåföljder. Enligt 27–30 §§ fastighetsmäklarförordningen (2011:668) ska fastighetsmäk- larregistret gallras när registrerade uppgifter inte längre behövs för registrets ändamål. Detta ska göras senast när en domstols beslut om att undanröja en disciplinär åtgärd har vunnit laga kraft, eller som allra senast efter det att myndigheten genom ett beslut har skilt ärendet från sig. Genom att Fastig- hetsmäklarinspektionen inte följer regleringen och lämnar ut gamla uppgifter påverkar det honom negativt. Till anmälan bifogade J.W. ett utdrag från Fastighetsmäklarinspektionens diarium. 2 015 /1 6:JO1 C E N T R A L S T A T S F Ö R V A L T N I N G M . Anmälan remitterades till Fastighetsmäklarinspektionen för yttrande. I sitt re- missvar anförde myndigheten, genom myndighetschefen , föl- jande (de bilagor som omnämns har utelämnats): Fastighetsmäklarinspektionen har fått en remiss med en anmodan om att yttra sig över vad som har framförts i en anmälan till JO från en fastighets- mäklare. Inspektionens yttrande följer strukturen i anmälan. Vi har valt att vara relativt utförliga i vår redovisning av gällande rätt med hänsyn till att vi anser att det är en viktig del av vår roll som tillsynsmyndighet att anmälaren och andra intressenter inom fastighetsmäklarbranschen ska få del av grun- derna för vår inställning i de principiella frågor som är aktuella i ärendet. Fastighetsmäklarinspektionen vitsordar att bilagan till anmälan (som in- spektionen endast har fått den första sidan av) innehåller en sammanställ- ning av uppgifter från inspektionens diarium. De utlämnade uppgifterna kommer alltså inte från fastighetsmäklarregistret. Inspektionen vitsordar att uppgifterna i diariet om varje tillsynsärende inte är rensade, gallrade eller justerade med anledning av domar eller beslut från allmänna förvaltningsdomstolar. Det beror på att diariet avspeglar för- hållandena då varje uppgift har registrerats. De påföljder och annan resultatinformation som redovisas i diariet beträffande varje till- synsärende är alltså korrekta uppgifter om utgången av Fastighetsmäklar- inspektionens prövning i egenskap av första beslutsinstans. Det finns note- ringar i diariet om de domar och beslut från allmänna förvaltningsdomstolar som har blivit resultatet av överklaganden, men detta sker inte på det sätt som anmälaren beskriver i sin anmälan (mer om detta under rubriken ”Di- ariet”). Anmälaren har ifrågasatt Fastighetsmäklarinspektionens rätt att regi- strera personuppgifter om fastighetsmäklare i diariet. Inspektionens ut- gångspunkt vid bemötandet av detta är myndighetens ansvar bland annat för att utöva tillsyn över registrerade fastighetsmäklare och att avgöra frå- gor om disciplinära åtgärder mot registrerade fastighetsmäklare (1 § för- ordningen [2009:606] med instruktion för Fastighetsmäklarinspektionen). Rätten att behandla personuppgifter regleras i personuppgiftslagen (1988:204) – PUL. Personuppgifter får behandlas om behandlingen är nöd- vändig bland annat för att den personuppgiftsansvarige ska kunna fullgöra en rättslig skyldighet, en arbetsuppgift av allmänt intresse ska kunna utfö- ras, den personuppgiftsansvarige ska kunna utföra en arbetsuppgift i sam- band med myndighetsutövning eller ett ändamål som rör ett berättigat in- tresse hos den personuppgiftsansvarige ska kunna tillgodoses, om detta in- tresse väger tyngre än den registrerades intresse av skydd mot kränkning av den personliga integriteten (10 § PUL). Bestämmelserna i personuppgifts- lagen tillämpas inte i den utsträckning som detta skulle inskränka en myn- dighets skyldighet enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen att lämna ut per- sonuppgifter (8 § PUL). Den fastighetsmäklare som är föremål för tillsyn i varje tillsynsärende framgår av ärendemeningen i diariet. Fastighetsmäklarinspektionen anser att detta är nödvändigt för att på ett rättssäkert, effektivt och kvalitetssäkrat sätt kunna utöva tillsynen över registrerade fastighetsmäklare samt för att göra det möjligt för inspektionen att följa upp och resultatredovisa sin verk- samhet i enlighet med de lagstiftningskrav som ställs på myndigheter. Fastighetsmäklarinspektionens diarieföringssystem och fastighetsmäk- laregistret förs visserligen med hjälp av samma programvara, men är två C E N T R A L S T A T S F Ö R V A L T N I N G M . 2 015 /1 6:JO1 IT-system som styrs av olika författningar. Programmet är gammalt och pågår ett aktivt förberedelsearbete för att upp- handla ett nytt dokument- och ärendehanteringssystem. I avvaktan på att detta projekt ska bli klart försöker inspektionen använda de nuvarande sy- stemen på bästa sätt för att utföra sina uppgifter och uppfylla sina andra skyldigheter. Här kommer en beskrivning av Fastighetsmäklarinspektionens diarium respektive fastighetsmäklaregister i de delar som bedöms vara relevanta i detta ärende. Diariet är ett system för registrering av allmänna handlingar i enlighet med bestämmelserna i 5 kap. 1 och 2 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) – OSL. Förutom de lagstadgade obligatoriska uppgifterna som ska ingå i ett diarieföringssystem finns det även fält för uppgifter som ligger till grund för inspektionens framtagning av uppgifter om allmänna hand- lingar och statistik. Dessa fält behövs för att inspektionen ska kunna upp- rätthålla en god offentlighetsstruktur i enlighet med 4 kap. 1 § OSL. Dessa fält används också när inspektionen följer upp sin egen verksamhet, tar fram underlag till statistiksammanställningar, årsredovisningar och lik- nande. Detta är anledningen till att diariet även innehåller uppgifter om re- sultatet av handläggningen i varje ärende. Fastighetsmäklarinspektionen utarbetade nya, enklare rutiner för resultatuppföljningen i diariet, vilka trädde i kraft . Den följande redovisningen beskriver översiktligt de rutiner som gällde när de i detta ärende aktuella uppgifterna begärdes ut från diariet (se även bilaga 1 som innehåller den beskrivning av fälten i inspektionens di- arium som finns i ”Verksamhets-PM ” och bilaga 2 som inne- håller en skärmdump benämnd ”Bild ur diariet som beskriver vad vi talar om”). Varje ärende klassificerades under fliken ”Resultat” i samband med re- gistreringen i enlighet med de då gällande resultatbenämningarna. När ett ärende avslutades i diariet registrerades även beslutets innehåll eller enbart att ärendet var avgjort, beroende på ärendetypen. Som exempel kan nämnas att beträffande ”id-verktyp 18”, verksamheten ”4 Tillsyn anmälan, F” (F betyder fastighetsmäklare med fullständig registrering) var följande resul- tatnamn tillgängliga: Ej avgjort, . återkallad, Varning, Avskrivet, Av- visat, Erinran (Avskr efter utr och Avskr utan utr har inte använts ) samt i vissa fall någon av följande resultatextra: Utvidg granskn, Riktat anmäln, Alla andra och Ej utrett (se även bilaga 3 som in- nehåller en sammanställning över alla kombinationer av resultatbenäm- ningar och bilaga 4 som innehåller de ändringar av resultatuppföljningen om tillsynen som gällde ). Dessa resultat- benämningar avspeglade innehållet i Fastighetsmäklarinspektionens beslut även i de fall då beslutet inte hade vunnit laga kraft. I diariet finns det en flik med benämningen ”Kopplade” där diarienum- ren till eventuella andra ärenden som det aktuella ärendet har ett samband med anges, t.ex. ett överklagandeärende. Fastighetsmäklarinspektionen har nämligen den rutinen att diarieföra överklaganden av inspektionens beslut som egna ärenden med ömsesidiga kopplingar mellan det ursprungliga till- synsärendet och överklagandeärendet. Resultatbenämningar för överkla- gandeärendena (id-verktyp 32) innan var: Ej avgjort, Omprövat, Avvisat, Vilande och Avskrivet samt LRs avgörande, KRs av- görande och RegRs avgörande beroende på i vilken domstolsinstans som prövningen hade ägt rum. För att få veta det slutliga resultatet måste man därför kontrollera om det finns något kopplat överklagandeärende och att läsa domen för att få reda på om överklagandet har lett till någon förändring av påföljden. Diarieföringen gjordes när en dom eller ett beslut om att inte 2 015 /1 6:JO1 C E N T R A L S T A T S F Ö R V A L T N I N G M . meddela prövningstillstånd hade kommit in till Fastighetsmäklarinspek- tionen. Om en dom från en allmän förvaltningsdomstol hade vunnit laga kraft eller inte kontrollerades genom kontakter med respektive domstol. Det framgår av 5 § fastighetsmäklarlagen (2011:666) att varje fastighets- mäklare ska vara registrerad hos Fastighetsmäklarinspektionen om denne inte omfattas av ett undantag från registreringsskyldigheten. Fastighets- mäklarförordningen (2011:668) innehåller närmare bestämmelser om fas- tighetsmäklaregistret (21–31 §§). Där framgår det bland annat för vilka än- damål personuppgifter får behandlas i fastighetsmäklarregistret (22 §) och vilka uppgifter som ska antecknas om varje fastighetsmäklare (23 och 24 §§). I fastighetsmäklarregistret får även en uppgift om ett tillsynsärende och beslut om en disciplinär åtgärd antecknas, liksom andra uppgifter som be- hövs för inspektionens prövning av frågor om registrering eller tillsyn över fastighetsmäklare (25 §). Det finns bestämmelser om vilka uppgifter som ska gallras i fastighetsmäklarregistret och när detta senast ska ske (27–30 §§). Fastighetsmäklarinspektionen använder sig av möjligheten att anteckna uppgifter om tillsynsärenden och beslut om disciplinära åtgärder i fastig- hetsmäklarregistret (se bilaga 5 med ett exempel på en skärmdump från fastighetsmäklaregistret där en disciplinär påföljd har fastställts av Förvalt- ningsrätten i ). Fastighetsmäklarinspektionen anser inte att bestämmelserna i fastighets- mäklarförordningen om fastighetsmäklaregistret innebär något hinder för inspektionen att föra in uppgifter om disciplinära åtgärder även i diariet. Anmälarens syn på händelsen Fastighetsmäklarinspektionen vitsordar anmälarens beskrivning av gall- ringsbestämmelserna i fastighetsmäklarförordningen. Inspektionen utför återkommande sådana gallringar i enlighet med föreskrifterna. En skärmdump från fastighetsmäklarregistret beträffande anmälaren bifogas (se bilaga 6). De utlämnade uppgifter som detta yttrande handlar om kommer dock inte från fastighetsmäklarregistret, utan från diariet. Beträffande diariet finns det inga bestämmelser om gallring (jämför bilagorna 7 och 8 som innehåller föreskrifter (RA-MS 2012:19) om gallring hos Fas- tighetsmäklarinspektionen och föreskrifterna (RA-MS 2014:6) om ändring i dessa föreskrifter). Inspektionen har tidigare övervägt om det skulle kunna finnas förutsättningar för att få liknande gallringsbestämmelser beträffande diariet. Myndigheten har kommit fram till att möjligheten för att få gehör för en sådan begäran skulle vara mycket liten (jämför t.ex. Hälso- och sjuk- vårdsnämndens [torde avse Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds, JO:s anm.] begäran till regeringen om gallringsregler för ”personuppgifter i ärendedatabas” i ärende S2005/7295/HS). Fastighetsmäklarinspektionen har därför inte gjort någon sådan framställan varken till regeringen eller till . Allmänt om utlämnanden av allmänna handlingar och uppgifter ur sådana handlingar Fastighetsmäklarinspektionen har följt grundlagsbestämmelserna i tryckfri- hetsförordningen (TF) om allmänna handlingars offentlighet samt offent- lighets- och sekretesslagstiftningen vid utlämnandet av de uppgifter ur dia- riet som är föremål för denna anmälan. C E N T R A L S T A T S F Ö R V A L T N I N G M . 2 015 /1 6:JO1 I korthet innebär grundlagsbestämmelserna att diariet, liksom fastighets- mäklarregistret, är en upprättad handling i enlighet med 2 kap. 3 § och 7 § andra stycket 1 tryckfrihetsförordningen (TF). Det är fråga om en så kallad upptagning, dvs. en handling som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med ett tekniskt hjälpmedel. En sammanställning av upp- gifter ur en upptagning för automatiserad behandling anses förvarad hos en myndighet som kan göra sammanställningen tillgänglig med rutinbetonade åtgärder. Detta gäller dock inte om sammanställningen innehåller person- uppgifter och myndigheten enligt en lag eller förordning saknar befogenhet att göra sammanställningen tillgänglig. En allmän handling som får lämnas ut ska på begäran lämnas ut genast eller så snart som det är möjligt på stället utan avgift (2 kap. 12 § TF). Den som har rätt att få ta del av en allmän handling har även rätt att mot fastställd avgift få en kopia av handlingen, eller en utskrift av en uttagning för auto- matiserad behandling, i de delar som får lämnas ut (2 kap. 13 § TF). Myn- digheten får inte, på grund av att någon har begärt att få del av en allmän handling, efterforska vem han eller hon är eller vilket syfte denne har med sin begäran i större utsträckning än vad som behövs för att myndigheten ska kunna pröva om det finns hinder mot att handlingen lämnas ut (2 kap. 14 § TF). Det framgår av 6 kap. 4 § OSL att en myndighet på en begäran av en enskild är skyldig att lämna ut uppgifter ur en allmän handling som förvaras hos myndigheten, om inte uppgiften är sekretessbelagd eller det skulle hindra arbetets behöriga gång. Fastighetsmäklarinspektionen har inte uppfattat att det skulle finnas nå- gon författning som föreskriver förbud för myndigheten att göra sådana sammanställningar av personuppgifter som avses i 2 kap. 3 § tredje stycket TF. Rätten att ta del av en allmän handling begränsas av sekretess (2 kap. 2 § TF). I detta sammanhang finns det anledning att särskilt nämna 21 kap. 7 § OSL. Där föreskrivs att sekretess gäller för personuppgifter, om det kan antas att ett utlämnande skulle medföra att uppgiften behandlas i strid med personuppgiftslagen. Inspektionen gör sådana sekretessprövningar innan en sammanställning som innehåller personuppgifter lämnas ut. En annan sekretessbestämmelse som är tillämplig i Fastighetsmäklarin- spektionens verksamhet är 30 kap. 23 § OSL. Enligt 9 § offentlighets- och sekretessförordningen och punkten 104 i bilagan till denna förordning gäl- ler nämligen denna bestämmelse vid tillståndsgivning och tillsyn enligt fas- tighetsmäklarlagen. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärenden. Enligt 30 kap. 23 § första stycket 1 OSL gäller sekretess för uppgifter om en enskilds affärs- och driftsförhållanden om det kan antas att den en- skilde lider skada om uppgiften röjs (ett så kallat rakt skaderekvisit, vars utgångspunkt är att uppgifterna är offentliga och att sekretess gäller om det kan antas att skada uppstår om uppgiften lämnas ut). Det finns rättsfall om att en tillståndsinnehavares namn under vissa omständigheter kan vara en uppgift om affärs- och driftsförhållanden (Högsta förvaltningsdomstolens dom i mål 3261-1982). I förarbetena till den tidigare sekretess- lagen uttalades att även helt rättsenliga åtgärder kan bedömas som skada eller men i sekretesslagens mening (prop. 1979/80:2 Del A s. 83). Eftersom den registrerade fastighetsmäklarens namn och den meddelade disciplinära påföljden framgår av Fastighetsmäklarinspektionens beslut i varje tillsyns- ärende, leder sådana skadeprövningar normalt till att inspektionen bedömer att sådana uppgifter inte är av den arten att ett utlämnande typiskt sett är ägnat att medföra skada för det intresse som skyddas genom bestämmelsen. Vid en begäran om uppgifter utgår Fastighetsmäklarinspektionen i en- lighet med grundlagsregleringen från hur den sökande har formulerat sig. Om en begäran inte är tillräckligt preciserad ställer den tjänsteman som 2 015 /1 6:JO1 C E N T R A L S T A T S F Ö R V A L T N I N G M . hanterar utlämnandet de frågor som behövs för att kunna förstå vilka upp- gifter som efterfrågas. När detta inte strider mot efterforskningsförbudet i 2 kap. 14 § TF efterfrågas även de uppgifter som behövs för att kunna pröva om det finns några hinder mot att handlingen lämnas ut. Om de begärda uppgifterna gäller tillsynsärenden och beslut om disci- plinära åtgärder avseende en fastighetsmäklare som ingår i fastighetsmäk- larregistret, hämtar tjänstemannen i första hand uppgifterna ur detta register om inte den sökande uttryckligen har begärt uppgifter ur diariet. Det beror på att uppgifterna i fastighetsmäklaregistret är gallrade i enlighet med fas- tighetsmäklarförordningens bestämmelser, vilket bland annat innebär att de inte innehåller några uppgifter om disciplinära åtgärder som har undanröjts genom ett lagakraftvunnet avgörande av en förvaltningsdomstol. Om det är relevant utifrån formuleringen av den sökandes begäran, lämnar tjänste- mannen information om att uppgifterna i fastighetsmäklarregistret om till- synsärenden eller disciplinära påföljder omfattar högst . Många nöjer sig med de uppgifter om en fastighetsmäklare som hämtas från fastighets- mäklaregistret, men ibland efterfrågar den sökande även information om äldre tillsynsärenden eller kopior av handlingar i ärenden. I sådana fall bru- kar tjänstemannen be att få återkomma med de tillkommande uppgifter eller handlingar som inte är möjliga att lämna ut genast. Anledningen är att de uppgifter eller handlingar som begärs ut från diariet ofta tar att ta fram, kvalitetssäkra eller sekretesspröva, beroende på vad som är relevant i varje enskilt fall. Hanteringen av den aktuella utlämnandefrågan För att Fastighetsmäklarinspektionen med säkerhet ska kunna yttra sig om hanteringen av den aktuella begäran om uppgifter ur vårt diarium och ur- valet av uppgifter, behöver inspektionen veta hur denna begäran var formu- lerad. Eftersom listan sägs innehålla uppgifter till och med , och att anmälan till JO är daterad , måste ut- lämnandet av uppgifterna har gjorts däremellan. Vi kan dock inte hitta an- begäran bland våra bevarade handlingar. Det skulle kunna bero på att vi har gallrat denna begäran med stöd av vår dokumenthanterings- plan, där det bland annat framgår att utlämnanden utan begränsning på grund av sekretess kan gallras genast efter svar. Detta har Fastighetsmäklar- inspektionen beslutat med stöd av föreskrifter och allmänna råd (RA-FS 1991:6) om gallring av handlingar av tillfällig eller ringa bety- delse i sin lydelse efter ändringar genom RA-FS 1997:6 och 2012:2. Men det skulle också kunna bero på att anmälaren har framfört sin begäran munt- ligt per telefon. Fastighetsmäklarinspektionen känner dock igen uppställningen av listan utlämnanden. Upprinnelsen var en begäran per e-post från Nyhetsbyrån med följande formulering: ”Jag skulle vilja begära ut diariet så långt tillbaka det är möjligt […]. Jag vill kunna se samtliga inkomna anmälningar mot fastighetsmäklare.” Efter kontakter med avsändaren för att få närmare precisering av vilka uppgifter nyhetsby- rån begärde, blev resultatet en sammanställning som hade samma rubriker som den lista som finns ingiven till JO i detta ärende. Den tjänsteman som hanterade denna begäran gjorde bedömningen att det inte fanns några hin- der mot att lämna ut uppgifterna och ställde inte några frågor om syftet med nyhetsbyråns begäran i enlighet med efterforskningsförbudet i 2 kap. 14 § TF.