frsrdg · H204NR1 · 2015-03-16 00:00:00 — Redogörelse till 2014/15:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten svenska delegation får härmed överlämna bifogade berättelse om sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets temasession och rådets 66:e session den 28–. Vidare innehåller berättelsen en översikt över verksamheten i den parlamentariska , den arktiska parlamentarikerkonferensen och den parlamentariska . Huvuddragen i verksamhet 2014 ....................................... 3.2 Utvecklingen i närområdet ................................................................... 66:e session i den 27–................... Utskotten och kontrollkommittén .............................................................. Den arktiska parlamentarikerkonferensen.................................................. 10 Den parlamentariska ................................................ Bilaga 1 svenska delegation 2014....................................... Bilaga 2 Framställningar, rekommendationer och interna beslut ......... Bilaga 3 Resolution antagen vid den 23:a parlamentariska , den 24–................ Bilaga 4 Resolution antagen vid den elfte arktiska Bilaga 5 ramprogram ........................................................ Bilaga 6 Program för presidentskap i 2014.......... Inom ramen för samarbetar de nordiska ländernas samt de självstyrande områdena , och och regeringar. Samarbetet grundas på som undertecknades 1962 och har reviderats . anger att samarbetet omfattar sociala och rättsliga frågor, kultur, ekonomi och näringsliv, kommunikationer, miljö och säkerhet. utesluter inte samarbete även på andra områden. har aktivt utvecklat formerna för att ge en parlamentarisk dimension till samarbetet mellan regeringarna på det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. roll är att ta initiativ där man ser problem som kan lösas på nordisk nivå eller där nya möjligheter kan tas till vara genom nordiskt samarbete. Vidare är rådgivande i frågor som rör två eller flera nordiska länder. Begreppet ”nordisk nytta” är grundläggande, vilket innebär att de nordiska länderna samarbetar om sådant de kan göra bättre tillsammans än om de agerar var för sig. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag, erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden och att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. består av 87 valda medlemmar från de nordiska länderna samt , och . Verksamheten bedrivs inom ramen för presidiet och de fem utskotten samt kontrollkommittén. Sessionen är rådets högsta beslutande organ, och den äger rum varje höst. arrangeras en temasession . slutsatser får oftast formen av en rekommendation som riktas till eller en eller flera nordiska regeringar. följer upp och kontrollerar att rekommendationerna genomförs på bästa möjliga sätt. Den svenska delegationen bidrar till detta inom ramen för arbetet i men också genom förankring i och genom kontakter med regeringsnivån samt med organisationer och enskilda medborgare. hade presidentskapet för . Rubriken för det svenska presidentprogrammet var i – i och var fokuserat på tre huvudområden: •hållbar utvinning av naturresurser •200 år av fred mellan de nordiska länderna. Med anledning av det svenska presidentskapet arrangerades session i den 28–. Sessionen samlade ca 800 deltagare. har under en relativt utvecklat formerna för att samarbeta med de ryska parlamenten, såväl den regionala samarbetsorganisationen parlamentariska församling (Parliamentary , PANWR) som statsduman och Utvecklingen i har aktualiserat frågan om fortsatta samarbete med ryska parlamentariker och formerna för detta. Det svenska presidentskapet har haft en central roll i att leda och representera i denna nya situation som delvis krävt ett En fråga som stått högt på både och de na- delegationernas agenda är förankringen av rekommendationerna i de Detta, tillsammans med en stark önskan från parla- mentarikerhåll att öka aktualiteten i arbete, är en av de frågor som lett fram till den reformprocess som inleddes . Reformarbetet fokuserar i huvudsak på ökad politisering av arbete, förbättrad nationell förankring och snabbare processer. svenska delegation har i uppdrag att utse repre- sentanter i de permanenta kommittéerna för den parlamentariska Östersjökon- ferensen (, BSPC) och den arktiska parla- mentarikerkonferensen (Conference of Parliamentarians, of the Arctic Region Den parlamentariska hålls , och den ark- tiska parlamentarikerkonferensen hålls . ionen för deltagande i det parlamentariska och genom deltagande i dessa samarbeten i parlamentarikermöten om EU:s nord- Därmed uppnås en samordningseffekt i fråga om verksam- heten i dessa delvis överlappande samarbetsstrukturer i norra och riks- dagens engagemang i dem. I enlighet med består svenska delegation av 20 medlemmar och 20 suppleanter som väljer bland sina ledamöter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. Fram till att den nyvalda samlades var (S) delegationens ordförande. Fram till valet av ny delegation och dess konstituerande möte var (M) delegationens vice ordförande. I delegationens arbetsutskott ingick utöver delegationens ordförande och vice ordförande (M), (S), (S) och (FP). Suppleanter i arbetsutskottet var (C), (KD), (MP), (V) och (SD). valdes en ny delegation, och vid det konstituerande mötet valdes (M) till delegationens ordförande och (S) till delegationens vice ordförande. Till medlemmar av delegationens arbetsutskott valdes förutom ordförande och vice ordförande (S), (M), (S) och (SD). Till suppleanter i arbetsutskottet valdes (M), (C), (MP), (FP) och (V). Delegationen har hållit sju möten, och arbetsutskottet har hållit fyra möten. Delegationens ordförande och vice ordförande har deltagit i möten mellan talmannen, utrikesutskottets presidium och delegationspresidierna. Mot bakgrund av det starka önskemålet från presidium att fortsätta med en direktsänd prisutdelningsgala har ordförandeskapet fört en inledande dialog med () om formerna för att uppmärksamma Nordiska rådets priser. hade presidentskapet i . Vid 65:e session i valdes (S) till president och (M) till vicepresident. Efter val av en ny delegation utsåg presidium (M) till president och (S) till vicepresident för . Prioriteringarna för det svenska presidentskapsprogrammet i – i har fokuserat på tre huvudområden: Den nordiska arbetsmarknaden, Hållbar utvinning av naturresurser samt av fred mellan länder. Det svenska presidentskapet skildras i avsnitt 3. Uppföljning och förankring av rekommendationer Medlemmarna av svenska delegation har fortsatt arbetet med att följa upp rekommendationer och aktivt arbetat med att förankra dem och de nordiska frågorna i . Delegationen har översänt de antagna rekommendationerna till relevanta utskott och utsett särskilt ansvariga bland delegationens medlemmar för att följa behandlingen av rekommendationerna. Vidare har delegationens medlemmar genom motioner, frågor och interpellationer aktualiserat rekommendationerna och andra frågor av nordiskt intresse i . Medlemmar har också utnyttjat den möjlighet som ger att ställa frågor till andra nordiska länders regeringar. Som ett led i utvecklingen av formerna för uppföljningen av rekommendationer har svenska delegationen arrangerat två seminarier i . Seminarium om utbildning och arbetsmarknad för unga Ett av de områden som delegationen särskilt valt att följa upp var de rekommendationer som tagits på utbildnings- och arbetsmarknadsområdet. Delegationen arrangerade ett seminarium om utbildning och arbetsmarknad för unga ur ett nordiskt perspektiv. De frågor som diskuterades vid seminariet var hur man kan underlätta ungas etablering på arbetsmarknaden, vad de nordiska länderna kan lära av varandra när det gäller övergången från skola till arbete och hur det nordiska samarbetet kan bidra till att vidga arbetsmarknaden för unga. Frågeställningarna belystes av tre inledare. Departementssekreterare från redovisade Nordiska ministerrådets arbete om ungdomsarbetslöshet under det svenska ordförandeskapet för 2013, , projektledare vid , redogjorde för arbetet med att skapa en nordisk kunskapsbank om att förebygga skolavhopp och , projektledare vid , redogjorde för och temagruppen Unga i arbetslivet. I den efterföljande paneldebatten medverkade , projektledare för , , vd för , , ledare för arbetsmarknaden samt Ma- ria , utredare vid fackliga samorganisation. Möjligheterna för unga att söka arbete i och åtgärder för att underlätta detta lyftes fram som det konstaterades att jobb i inte löser den svenska ungdomsarbetslösheten och att detta inte är något alternativ för unga i utanförskap utan att de kräver helt andra åtgärder. Seminariet, som samlade ett hundratal deltagare, ägde rum i Förstakammarsalen och arrangerades i samarbete med i Fokus, Hallå och . Seminarium om energieffektiva transporter Det andra området som delegationen valde att särskilt fokusera på var uppföljningen av de rekommendationer som tagits på energi och transportområdet. Delegationen arrangerade ett frukostseminarium om energieffektiva transporter och nordiska samarbetsmöjligheter vid omställning till en fossilbränsleoberoende transportsektor. Från delegationens sida påpekades att transportområdet är ett av de tydligaste exemplen på behovet av gränsöverskridande internationellt samarbete, att de nordiska länderna är aktiva i utvecklingen av elfordonsmarknaden samt de ambitiösa och långsiktiga mål som samtliga nordiska länder har för att minska koldioxidutsläppen. En av frågeställningarna var hur de framtida samarbetsformerna mellan de nordiska länderna ser ut för att gynna utvecklingen av elektrifiering och förnybara drivmedel i transportsektorn. Inledare vid seminariet var politiskt sakkunniga från Nä- ringsdepartementet, professor . från i samt från 2030-sekretariatet. Temat för inledningarna var regeringens prioritering av en fossiloberoende fordonsflotta. Seminariet ägde rum i Templum och samlade ett tjugotal deltagare. Dialog med den nordiska samarbetsministern Delegationen har fortsatt dialogen med den tidigare nordiska samarbetsministern (M) och den nuvarande samarbetsministern (S) om aktuella nordiska samarbetsfrågor. Huvudfrågorna har varit Nordiska ministerrådets nya budgetstruktur och arbetet med att avlägsna gränshinder. Delegationen har också fört en dialog med samarbetsministern om genomförandet av 66:e session i den 28–. delar ut ett journaliststipendium i syfte att ge journalister möjlighet att undersöka och rapportera om förhållandena i de nordiska länderna och om det nordiska samarbetet. Stipendiesumman var oförändrad, för del , och fyra svenska journalister beviljades stipendium. Stipendiaterna återrapporterar till delegationen om genomförandet av projekten. Den svenska delegationen har fortsatt det nära samarbetet med , i Fokus, det nordiska informationskontoret i samt informationstjänsten Hallå . Delegationens medlemmar och suppleanter har även medverkat vid arrangemang som genomförts i dessas regi. intar en särställning vad gäller frivillorganisationernas nordiska kontakter, och den svenska delegationen samverkar därför genom ett särskilt samarbetsavtal med föreningen. arrangeras Forum för unga politiker i nordvästra och i syfte att öka kontakterna mellan unga politiskt aktiva och diskutera frågor av vikt för länderna och det framtida samarbetet. Det första forumet ägde rum i , följt av 2010, Archangelsk , 2012 och 2013. Forumet avslutas vanligen med att en resolution antas. Forum för unga politiker 2014 ägde rum den 23–i , . Ingen svensk ledamot hade möjlighet att delta i forumet. 3 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHET 2014 3 Huvuddragen i verksamhet verksamhet bedrivs inom ramen för presidiet, de fem utskotten och kontrollkommittén. Verksamheten inom dessa skildras i avsnitt 6 och 7. Nedan skildras de frågor som haft störst inverkan på rådets övergripande verksamhet. hade 2014 presidentskapet för . Vid rådets 65:e session i valdes (S) till president och (M) till vicepresident. Efter val av ny delegation utsåg presidium till president och (S) till vicepresident . I samband med att övertog presidentskapet pekade och på ett antal områden som de ville fokusera på. Det rörde sig bl.a. om arbetet med att skapa klara och tydliga regler för att underlätta för de nordiska medborgarna att flytta till och arbeta i ett annat nordiskt land och behovet av ett utökat samarbete om naturresurser. Andra frågor som lyftes fram var miljöområdet, ett främjande av det nordiska kulturutbytet samt avskaffandet och förebyggandet av gränshinder för både personer och företag i . Det svenska presidentskapsprogrammet i – i som arbetades fram i den svenska delegationen fokuserade på tre områden: Den nordiska arbetsmarknaden, Hållbar utvinning av naturresurser samt av fred mellan de nordiska länderna. Programmet anknöt till och byggde vidare på det arbete som utförts i under det tidigare norska presidentskapet och det svenska ordförandeskapsprogrammet för 2013. I programmet uttrycktes bl.a. en vilja att verka för ett effektivt nordiskt samarbete gentemot EU och andra europeiska samarbetsorganisationer för att därigenom skapa ett större inflytande och utrymme för nordiska ståndpunkter. Programmet uppmärksammade att den gemensamma nordiska arbetsmarknaden firade 60-årsjubileum och att den sedan starten varit framgångsrik, stärkt det nordiska näringslivet och inneburit en ökad frihet för de nordiska medborgarna. Det konstaterades dock att mycket återstår att göra när det gäller rörligheten mellan de nordiska länderna. Med anledning av den höga ungdomsarbetslösheten i stora delar av ville presidentskapet skapa ett forum för erfarenhetsutbyte där de nordiska länderna kunde få möjlighet att ta del av framgångsrika metoder för att bekämpa ungdomsarbetslöshet. 3 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHET 2014 I takt med att efterfrågan på naturresurserna i ökar krävs ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. Mot den bakgrunden framhölls i pro- grammet att det svenska presidentskapet ville verka för att de nordiska län- derna utvecklar gemensamma satsningar på och strategier kring utnyttjandet av naturresurserna, där såväl miljökrav som sociala och kulturella aspekter Det betonades att naturtillgångarna måste komma även det lokala samhället och regionen till godo. Det tredje fokusområdet i programmet lyfte fram den långa perioden av nordisk fred som medfört att en genuin nordisk gemenskap har utvecklats Den långa fredsperioden har även inneburit att omvärlden vänt blickarna mot , inte minst i syfte att ta del av de nordiska ländernas erfarenheter av samarbete och fredlig konfliktlösning. också följa upp initiativet med rundabordssamtal om det nordiska samarbetet på det försvars- och säkerhetspolitiska området och även inleda en diskussion om det utrikespolitiska samarbetet. sin helhet finns i bilaga 6.) Den dramatiska utvecklingen i och inblandning i Krimkon- flikten fick konkreta följder när det gällde samar- bete med nordvästra . Händelserna innebar även att kontakterna med de baltiska länderna och intensifierades. och vicepresident beslutade , mot bakgrund av den spända situationen, att ställa in ett planerat studiebesök i . samma anledning beslutades att ett planerat rundabordssamtal mellan Nor- och ryska parlamentariker skulle skjutas . och instämde också i det gemensamma utta- landet från de nordiska och baltiska utrikesministrarna i vilket de fördömde den oprovocerade kränkningen av suveränitet och territoriella in- tegritet och uppmanade den att dra tillbaka sina styrkor till områden där de är permanent stationerade, i enlighet med gällande De uppmanade också den att snabbt vidta åtgärder för att lugna ned den spända situationen som i värsta fall skulle kunna leda till ett nytt kallt krig i . Presidentskapet besökte parlamenten i de baltiska länderna och , detta dels för att visa länderna sitt stöd med anledning av situationen i , dels för att diskutera hur man på bästa sätt kunde främja en demokra- tisk utveckling i landet. President konstaterade efter rundresan att det var tydligt hur mycket de baltiska länderna och värdesatte sam- arbetet med och att samarbetet kunde ske både genom politiska organ och inom olika icke-statliga organisationer (NGO:er) Vicepresident underströk att det nordisk-baltiska samarbetet i den uppkomna situ- ationen skulle fokusera på och på hur man kunde hjälpa parlamentet i att fungera på ett demokratiskt sätt. 3 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHET 2014 Som en uppföljning av besök i det polska parlamentet bjöd det svenska presidentskapet in representanter från parlamenten i de fyra länderna i Visegradgruppen (, , och ) och till ett möte i . Från deltog, förutom presidenten och vicepresidenten, delar av rådets presidium. Temat för mötet var Demokrati, säkerhet och stabilitet i – aktuella utmaningar. Diskussionerna kretsade kring de nya säkerhetspolitiska utmaningarna, den pågående krisen i och parlamentarikernas möjligheter att i praktiken stödja demokratiseringsprocess. Deltagarna var eniga i vikten av en fortsatt dialog för att utbyta information om aktuella gemensamma frågor. Den parlamentariska (BSPC) hölls i . Utvecklingen i överskuggade övriga frågor på agendan. Vid mötet deltog president som i sitt anförande underströk vikten av dialog och att det gemensamma målet måste vara att undvika ett nytt kallt krig. Hon betonade också att historia med av fred var en bra påminnelse om betydelsen av gemenskap och samarbete över gränserna. Det framkom under mötet ett flertal positiva synpunkter på de nordiska ländernas historiska förmåga att lösa konflikter fredligt och att det i hög grad berodde på en stor tillit mellan folken. (Ukrainakrisen debatterades även på temasession, se avsnitt 4.) Övriga möten och seminarier Ett av de prioriterade områdena i presidentskapsprogrammet var den gemensamma nordiska arbetsmarknaden som 2014 firade 60-årsjubileum. Med anledning av detta arrangerade den svenska delegationen ett seminarium i på temat Utbildning och arbetsmarknad för unga – ett nordiskt perspektiv. , rådets president och tillika ordförande för den svenska delegationen, öppnade seminariet som samlade ett hundratal deltagare och där representanter från bl.a. Välfärdscenter, , Fackliga () och deltog. Frågor som diskuterades under seminariet var bl.a. hur man kan underlätta ungas etablering på arbetsmarknaden, vad de nordiska länderna kan lära av varandra när det gäller övergången från skola till arbete och hur det nordiska samarbetet kan bidra till att vidga arbetsmarknaden för unga. Presidentskapsprogrammet uppmärksammade som ett fokusområde att länder 2014 kunde se tillbaka av fredliga relationer. Detta firades i genom arrangemanget Mötesplats – en framåtblickande plattform för gränsöverskridande samhällsdiskussion, och ett stort antal möten, kulturevenemang, föreläsningar och debatter. presidium förlade med anledning av detta sitt sommarmöte till för att ge parlamentarikerna möjlighet att delta i diskussioner och debatter om det nordiska samarbetet. Bland annat deltog rådets vicepresident i en debatt om mediernas bild av det nordiska 3 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHET 2014 samarbetet och hur man gör spännande och intressant journalistik av nordisk penvila och fred mellan och , och kommun ville därför markera detta med ett grundlagsjubileum där ledorden för akti- viteterna var fred, frihet och demokrati. Från deltog bl.a. det svenska presidentskapet, och höll ett anförande på detta tema. 3.2 Utvecklingen i närområdet har lagt stor vikt vid kontakter och samarbete med parlamentariker i , särskilt i de regioner i nordvästra som ligger nära . Samarbetet har vilat på följande fyra hörnstenar: – Samarbete med de regionala ryska parlament som ingår i Nordvästra parlamentariska församling (, PANWR) för att diskutera frågor av gemensamt intresse, bl.a. genom representation vid varandras sessioner. – Studiebesök av ryska parlamentariker till och av parlamentariker från till inom ramen för den parlamentariska stipendieordningen som finansieras genom . – Rundabordssamtal om aktuella teman i syfte att stärka kontakter och nätverk mellan och de ryska parlamenten. Rundabordssamtalen hålls i , i . Deltagarkretsen omfattar utöver PANWR också representanter för statsduman och federationsrådet. – Forum för unga politiker i nordvästra och . Ett samarbete som initierats av bl.a. svenska delegation i syfte att öka kontakterna mellan unga politiskt aktiva under . Vid sessionen antogs presidiets förslag till riktlinjer för samarbete –2015 med statsduman och federationsrådet i , samt med de regionala parlamenten i nordvästra (internt beslut 2/2011). Vid sessionen 2013 diskuterades planerna för samarbetet med de närvarande gästerna från ryska parlament. agerande gentemot och , och inte minst den olagliga annekteringen av som uppenbart stod i strid med folkrätten, gjorde att riktlinjerna och planerna för samarbetet med ryska parlamentariker måste övervägas på nytt. och hade i egenskap av president och vicepresident för rådet en central roll i att leda och representera i en ny situation, som delvis krävde ett nytt arbetssätt för det nordiska samarbetet för att kunna agera i det aktuella läget. 3 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHET 2014 Ett studiebesök för nordiska parlamentariker var planerat i regionen . Tidpunkten innebar att den nordiska delegationen skulle inleda besöket i dagen efter den ”folkomröstning” som hölls i , och som väntades leda till en rysk annektering av , dvs. medan delegation fortfarande skulle vara på besök i . Efter diskussioner mellan rådets president och vicepresident och med de delegationer till som anmält deltagare i studiebesöket beslutades att med kort varsel meddela de ryska värdarna att besöket måste senareläggas. Ett uttalande med det beskedet och dess motivering antogs . Av uttalandet framgick att avsåg att också diskutera situationen med sina partner i och i Visegradgruppen. Som en följd av detta arrangerades snabbt besök i och de baltiska staterna. Rådets president och vicepresident besökte den 20, 21 och parlamenten i , , och för att markera samhörigheten mellan staterna i och utbyta åsikter om det nya säkerhetspolitiska läge som skapats genom agerande. Trots det korta varslet togs delegation överallt emot av utrikesutskottens ordförande och andra parlamentariker på hög nivå. Särskilt intressant var överläggningen med den polska senatens talman , som dagen innan återvänt från ett besök i . Allmänt rådde stor samstämmighet mellan representanter och företrädarna för övriga parlament om att annektering av var ett klart brott mot folkrätten, och att även andra ryska åtgärder måste ifrågasättas ur den aspekten. Det rådde också enighet om att agerande skapat en ny och farlig säkerhetspolitisk situation i hela , och att det var viktigt att inte trappa upp motsättningarna ytterligare. Vidare diskuterades vad som kunde göras, bl.a. på parlamentarisk nivå, för att ge stöd i den demokratiseringsprocess som påbörjats. Det planerade studiebesöket av en delegation från PANWR i genomfördes sedan man kunnat konstatera att de deltagande ryska parlamentarikerna var från regionala parlament. Att ta emot en delegation i var ur flera aspekter, bl.a. den minskade risken att bli utnyttjad i propagandasyfte, enklare än att besöka . Det var också ett sätt att fortsätta dialogen, om än med ett mer kritiskt tonläge än vanligt. Forum för unga politiker genomfördes som planerat i , , ; ingen svensk politiker hade möjlighet att delta. I samband med rundabordssamtalet 2013 som hölls i den ryska delrepubliken bjöd den svenska delegationens ordförande in till följande års rundabordssamtal i . Rundabordssamtalet skulle enligt arbetsplanerna hållas i , men detta senarelades i detta skede . 3 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHET 2014 Vid temasessionen i arrangerades en /var tema för denna, och ett uttalande antogs. Debatten och uttalandet skildras i avsnitt 4. Den 16–arrangerades i ett möte med representanter för , och för parlamenten i de fyra länderna i Visegradgruppen (, , och ). Krisen i , de nya säkerhetspolitiska utmaningarna samt möjligheterna