frsrdg · H204RB1 · 2015-02-09 00:00:00 — Eftersom innehav av SDR uppgår till (21 345), se not 2, uppgår det återstående åtagandet till (45 450). Åtagandet avseende reservpositionen (insatskapitalet minus IMF:s kronkonto) innebär att är skyldig att växla saldot på IMF:s kronkonto till utländsk valuta om IMF behöver dessa medel för vidareutlåning till andra länder. Saldot på IMF:s kronkonto uppgick till (18 093), se not 2. insatskapital i IMF är 2 395,5 miljoner SDR. lämnade ett bemyndigande att öka insatskapital (kvot) i IMF med 2 034,5 miljoner SDR så att den uppgår till totalt 4 430 miljoner SDR. Ökningen verkställs först när tillräckligt många medlemsländer () ratificerat förslaget om ökningen samt ratificerat ett relaterat förslag om styrningen av IMF (). IMF:s förslag till kvothöjning bygger på att åtagande i IMF:s lånearrangemang NAB (se nedan) minskas i ungefär motsvarande omfattning. Åtagandet avseende (General to Borrow) och NAB (New Arrangements to Borrow) om kreditarrangemang för IMF innebär att är skyldig att till IMF låna ut ett belopp som uppgår till högst 4 439,7 miljoner SDR (4 439,7), vilket motsvarar (43 953). Dessa avtal aktiveras endast under särskilda omständigheter och syftar till att tillfälligt förstärka IMF:s utlåningskapacitet utöver de medel som är tillgängliga under insatskapitalet. Eftersom NAB-utlåning uppgick till (5 722), se not 2, så uppgår det återstående åtagandet till (38 231). ingick , efter medgivande, ett avtal om kredit till IMF med ett belopp om 6 700 miljoner SDR, vilket motsvarar (66 330). För att IMF ska kunna utnyttja detta avtal krävs att IMF:s kvarvarande medel för utlåning understiger 100 000 miljoner SDR. Åtagande att efter eventuell anfordran till BIS betala återstående av det nominella värdet av aktieinnehav i BIS. Åtagandet uppgick vid utgången av 2014 till 65 miljoner SDR (65), vilket motsvarar (650). Avtal med BIS som innebär att efter särskild överenskommelse kan låna utländsk valuta. Avtal med ECB som innebär att efter särskild överenskommelse kan låna euro i utbyte mot svenska kronor. Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden Av tabellen nedan framgår nettointäkter och kostnader fördelade på verksamhetsområden. Uppgifterna anges i . Ekonomipris och fullmäktige m.m. De fördelade andelarna ska så nära som möjligt spegla den verkliga förbrukningen av de resurser som tas i anspråk inom varje verksamhetsområde. Principen är att kostnaderna och intäkterna i så hög grad som möjligt direkt ska föras till respektive verksamhetsområde utan inblandning av någon fördelningsnyckel. Betalningssystemets kostnader ska finansieras av avgifter från deltagarna. ska ge så hög långsiktig avkastning som möjligt i förhållande till uppdrag och den risk som tas. För övriga verksamhetsområden finns inget krav på kostnadstäckning. Fördelningsmodellen utgår från uppställningen i resultat- och balansräkningen, där resultat uppgår till (–2 011) och tillgångar och skulder till (431 627). Personalkostnader, exklusive it-personal Personalkostnaderna för de medarbetare som är direkt involverade i ett verksamhetsområde har fördelats utifrån den faktiska lönekostnaden. Lönekostnaderna för de medarbetare som ingår i stödfunktionerna har fördelats med hjälp av en fördelningsnyckel. Den oftast förekommande nyckeln utgörs av antalet direkt involverade medarbetare i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Totalt är cirka 215 medarbetare, eller av totalt 329, direkt involverade i något verksamhetsområde. De resterande 114 medarbetarna finns inom stödfunktionerna, främst it, kommunikation och internservice. Administrationskostnader, exklusive it-kostnader processredovisning innebär att administrationskostnaderna fördelas direkt per verksamhetsområde vid fakturaregistreringen. En stor del av kostnader är dock gemensamma kostnader, till exempel kostnader för lokaler, fastighetsskötsel, säkerhet och bevakning. Dessa kan inte direktfördelas utan har fördelats med hjälp av fördefinierade nycklar, som oftast består av antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Fördelning av kostnadsslag per verksamhetsområde 2014, Avskrivningar, exklusive it-relaterade investeringar Avskrivningarna är direkt fördelade till det verksamhetsområde som respektive anläggning stöder eller fördelade utifrån antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare. Kostnaderna för inköp av sedlar och mynt uppgick till 172 (51) . Kostnaderna belastar i sin helhet verksamhetsområdet . Med it-kostnader avses it-verksamhetens kostnader. Denna verksamhet är förlagd till avdelningen för verksamhetssupport. Modellen för fördelning av it-kostnader bygger på tre it-tjänster: pc-tjänster, telefoni och it-system. Pctjänster fördelas på användare baserat på kostnad för arbetsplats. Telefonikostnader (ej mobiltelefoni) fördelas utifrån antalet direkt involverade med-arbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Kostnaderna för it-system (inklusive licenser) fördelas utifrån antalet logiska servrar per system. Fördelningen av nettointäkter på verksamhetsområden har gjorts utifrån ett operationellt perspektiv. Intäkterna har förts till det verksamhetsområde som har störst möjlighet att påverka och hantera dessa. Hänsyn har därför till exempel inte tagits till att seignoraget har sitt ursprung i kontantförsörjningen, utan seignorageintäkterna har fördelats till tillgångsförvaltningen. Seignoraget uppgick till (774). Nettointäkterna inom verksamhetsområdet stabilitet utgörs främst av utdelning från innehav av . De nettointäkter för som redovisas i resultaträkningen uppgick till (–1 339). Den totala avkastningen från uppgick till (–19 025). Se även tabell 5 i förvaltningsberättelsens avsnitt . Skillnaden förklaras av förändringen på posten Värderegleringskontot i balansräkningen (se tabell nedan). Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar redovisat i resultaträkningen Nettoresultat av finansiella transaktioner redovisat på värderegleringskonton i balansräkningen Resultat inkl. resultat redovisat i balansräkningen Återläggning av resultat redovisat i balansräkningen Förvaltningsräntenettot i tabellen ovan består av ränteintäkter från personallån om (4) och räntekostnader för räntekompensation till kontantdepåerna om (32). Nettoresultat av finansiella transaktioner redovisat på värderegleringskonton i balansräkningen motsvarar förändringen avseende posten Värderegleringskonton. Fördelning av tillgångar och skulder Av tabellen nedan framgår tillgångar och skulder fördelade på verksamhetsområden i . Tillgångarna inom verksamhetsområdet stabilitet består av aktie-innehavet i BIS. Posten Ofördelade tillgångar innehåller främst posterna Materiella och immateriella anläggningstillgångar och Övriga tillgångar. Posten Ofördelade skulder innehåller främst eget kapital, värderegleringskonto och årets resultat. I femårsöversikten presenteras balans- och resultaträkningarna omräknade enligt de nu gällande redovisningsprinciperna. Ingen omräkning har behövt göras . Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Värdepapper i svenska kronor Materiella och immateriella anläggningstillgångar Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter SKULDER OCH EGET KAPITAL Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Motpost till SDR som tilldelats av IMF Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter SUMMA SKULDER OCH EGET KAPITAL Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar –62 INTERN STYRNING OCH KONTROLL Direktionen ansvarar för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt och att hushållar väl med statens medel. Detta regleras i 9 kap. 1 § riksbankslagen. Direktionen ska se till att kraven uppfylls med rimlig säkerhet genom att säkerställa att det vid finns en process för intern styrning och kontroll där momenten riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation ingår. Direktionen ska lämna en bedömning i årsredovisningen av om den interna styrningen och kontrollen är betryggande. Detta regleras i 10 kap. 3 § riksbankslagen. Direktionens bedömning av interna styrning och kontroll Direktionen har utvärderat den interna styrningen och kontrollen utifrån de krav som ställs i riksbankslagen och gör bedömningen att den interna styrningen och kontrollen är betryggande. avdelningar och deras uppgifter Avdelningen för betalningssystem och kontanter Avdelningen för betalningssystem och kontanter ansvarar för kontantförsörjningen, betalningssystemet och samordning av krisberedskapen i det centrala betalningssystemet. Tillförordnad avdelningschef till och med : Antal årsarbetskrafter (antal anställda) : 30 (32) Avdelningen för finansiell stabilitet Avdelningen för finansiell stabilitet ansvarar för analysen av det finansiella systemets stabilitet och effektivitet. Den lämnar underlag för de beslut som fattas för att klara uppdraget att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Avdelningen analyserar löpande risker och hot mot stabiliteten i det svenska finansiella systemet. Vidare samordnar avdelningen internationella arbete. Antal årsarbetskrafter (antal anställda) : 63 (75) Avdelningen för marknader förvaltar tillgångar i guld och utländsk valuta. Den administrerar och avvecklar transaktioner i förvaltningen av finansiella tillgångar samt utvärderar och mäter löpande resultat och risker inom denna förvaltning. Avdelningen genomför penning- och valutapolitiska transaktioner i enlighet med de penningpolitiska besluten. Dessutom ansvarar avdelningen för den löpande marknadsbevakningen. Avdelningschef till och med : Tillförordnad avdelningschef till och med : Antal årsarbetskrafter (antal anställda) : 33 (33) Avdelningen för penningpolitik ansvarar för den ekonomiska analys som ger underlag för de beslut som fattas för att uppfylla målet om ett fast penningvärde. Avdelningen följer och analyserar konjunktur- och prisutvecklingen samt ansvarar för statistik över finansmarknaden och betalningsbalansen. Inom avdelningen finns även forskningsenhet. Antal årsarbetskrafter (antal anställda) : 84 (98) Avdelningen för verksamhetssupport ansvarar för arbete med it-stöd, personalutveckling och kompetensförsörjning, upphandlingsstöd, kontors- och fastighetsservice, transporter, säkerhet, underlag för budget, bokslut samt löneadministration. Antal årsarbetskrafter (antal anställda) : 66 (69) Internrevisionsavdelningen granskar och bedömer om riskhanteringen och styrnings- och ledningsprocesserna är ändamålsenliga med hänsyn till målen för verksamhet. Avdelningen medverkar även till att effektivisera och förbättra dessa delar av verksamheten. Antal årsarbetskrafter (antal anställda) : 5 (5) Stabsavdelningen samordnar den löpande verksamheten och stöder direktionens styrning och kontroll samt den strategiska utvecklingen av bankens verksamhet. Den är också kansli åt fullmäktige, direktionen och ledningsgruppen. Stabsavdelningen samordnar kommunikationsarbete och arbetet med operativa och finansiella risker. Inom avdelningen finns också funktioner för regeluppföljning, kontinuitetssamordning och juridiskt stöd. Tillförordnad avdelningschef till och med : Antal årsarbetskrafter (antal anställda) : 44 (48) besvarar ett stort antal remisser. Avdelningscheferna ansvarar för att hantera remisserna inom respektive avdelnings ansvarsområde. I avdelningschefens ansvar ingår att lämna underlag för bedömningen av om ett remissyttrande ska beslutas av direktionen eller avdelningschefen. Om yttrandet ska beslutas av direktionen ska avdelningschefen även lägga fram ett förslag till yttrande till direktionen. Ansvaret för övergripande samordning och administration kring remissarbetet ligger på stabsavdelningen. De remisser har hanterat har bland annat rört förslag till åtgärder för att stärka stabiliteten i det finansiella systemet och tillsyn på det finansiella området. Flera remisser har även handlat om ändringar i regelverk liksom om statistik. De flesta remisserna har besvarats av de berörda avdelningscheferna. Direktionen har besvarat fyra remisser av särskild vikt inom verksamhetsområde. hade inget att invända mot förslagen i betänkandet Översyn av statsskuldspolitiken (SOU 2014:8). framhöll dock att statens samlade möjligheter att avvärja störningar i likviditetsförsörjningen kan förbättras ytterligare genom att får rätt att låna statspapper av Riksgälden på det sätt som föreslås av (SOU 2013:6). I svaret på remiss om förslag till föreskrifter om kontracykliskt buffertvärde välkomnade beslutet att aktivera den kontracykliska kapitalbufferten, men ansåg att buffertvärdet borde fastställas till en högre procentsats än förslag. Förslagen i remiss om kommande kapitalkrav på banker välkomnades i stort av . Även förslagen i slutbetänkande Resolution – en ny metod för att hantera banker i kris (SOU 2014:52) välkomnades av . delade i stort kommitténs bedömningar men föreslog även några egna eller alternativa lösningar. har totalt besvarat 31 remisser. Samtliga remissyttranden från finns publicerade på webbplats (). ger ut ett flertal publikationer, bland annat följande: Utkommer och är underlag för penningpolitiska beslut. Genom att publicera rapporten gör sina bedömningar allmänt tillgängliga. På så sätt kan stimulera intresset och underlätta förståelsen av penningpolitiken. Utkommer mellan två penningpolitiska rapporter. Innehåller ett begränsat antal prognoser och sprider kunskap om de bedömningar som gör i samband med de penningpolitiska beslut som inte grundas på en penningpolitisk rapport. Årlig redogörelse för den penningpolitik som har fört under de närmast föregående åren. Innehåller uppgifter och bedömningar som är nödvändiga för att ska kunna utvärdera penningpolitiken. Denna publikation benämndes tidigare Underlag för utvärdering av penningpolitiken. I rapporten presenterar sin bedömning av utvecklingen i det finansiella systemet, lyfter fram potentiella risker som kan äventyra den finansiella stabiliteten och ger rekommendationer om åtgärder för att minska riskerna. Utkommer en gång . Innehåller bedömningar av stabiliteten och effektiviteten i den finansiella infrastrukturen i . Presenterar grundläggande statistik om den finansiella sektorns olika delar och ger pedagogiska förklaringar till hur dessa marknader, institutioner och system fungerar. Riksbanksstudier och ekonomiska kommentarer Omfattar längre och kortare analyser och utredningar inom något av verksamhetsområden. Utkommer två till och innehåller fördjupande artiklar med anknytning till verksamhetsområden. Innehåller också bokslutet för året. Presenterar forskning som har anknytning till verksamhetsområden och som bedöms vara av intresse för externa läsare. Publikationer från () Omfattar svenska versioner av ECB:s månadsrapporter, årsrapporter och konvergensrapporter. På webbplatsen () presenteras samtliga publikationer i fulltext. Flertalet av dessa publiceras både på svenska och på engelska. Beställning görs enklast på webbplatsen. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal, artiklar och protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. kan även resultaten av företagsintervjuer och riskenkäter laddas ned som separata publikationer i pdf-format. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2014 i ekonomisk vetenskap till minne 2014 tilldelades för hans analys av marknadsmakt och reglering. I många branscher har ett litet antal storföretag, eller ett enda monopolföretag, en helt dominerande ställning. Om de lämnas oreglerade ger sådana marknader ofta oönskade utfall för samhället. Det kan medföra att priserna blir högre än vad kostnaderna motiverar, eller att lågproduktiva företag överlever genom att hindra nya och mer produktiva företag att komma in på marknaden. Tiroles forskning om sådana marknadsmisslyckanden och analys av företag med marknadsmakt har skapat en sammanhållen teori med tillämpning på centrala policyfrågor. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom donationen förband sig att ge såväl prissumman som det belopp som behövs för att täcka stiftelsens kostnader för förvaltning. Regeringen har fastställt stadgarna för priset. delas priset i ekonomisk vetenskap ut till en eller flera personer som har utfört ett arbete av framstående betydelse inom ekonomisk vetenskap. utser ekonomipristagare enligt samma principer som gäller för . Prissumman är också densamma. uppgår prissumman till i enlighet med beslut att sänka prissumman för övriga . Pengarna betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. är född i Troyes, (fransk medborgare). Fil.dr 1981 vid , , , . Vetenskaplig ledare () för (Institut d'Économie Industrielle), L’École d’économie de (), 1 Capitole, . i ekonomisk vetenskap till minne har delats ut . pristagare finns publicerade på webbplats (). Obligationer som har bakomliggande tillgångar, ofta i form av olika typer av lån, till exempel bostadskrediter. Slutlig reglering av skulder när pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan, oftast betalning från ett konto till ett annat konto. Internationellt regelverk för finansiella institut som huvudsakligen reglerar bankernas kapitaltäckning, det vill säga hur mycket kapital en bank måste hålla i förhållande till den risk den tar, och deras sätt att hantera likviditet. Globalt forum för samarbete kring frågor om banktillsyn med tillsynsmyndigheter och andra organ ansvariga för arbete med finansiell stabilitet. Sammanställning av ett lands ekonomiska transaktioner med utlandet. Består av bytesbalans, kapitalbalans och finansiell balans. Summan av transaktionerna med utlandet är alltid noll, det vill säga transaktionerna är i balans. Samarbetsorgan för centralbanker med säte i . Värde av alla de varor och tjänster som produceras i ett land för att användas till konsumtion, export och investeringar , vanligtvis eller ett kvartal. Oberoende organisation som grundades med representanter för tillsynsmyndigheter och centralbanker i EU. Den ersattes 2009 av Europeiska bankmyndigheten (). Typ av bolag inom finanssektorn som agerar neutral mellanhand vid finansiella överföringar och som registrerar transaktioner i administrativ och juridisk mening mot betalning. Finansiellt instrument som innebär överenskommelser om förpliktelser, rättigheter eller andra förutsättningar vid en given framtida tidpunkt. Värdet på ett derivatinstrument är kopplat till en underliggande tillgång. De vanligaste derivatinstrumenten är optioner, terminer och swappar. Myndighet som upprättar gemensamma reglerings- och tillsynsstandarder inom EU samt utför stresstester på europeiska banker. Gemensam centralbank för de medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgifter anges i en stadga som är en del av EUfördraget. Samrådsorgan inom ECBS där centralbankschefer i alla EU-länder samt ECB:s ordförande och vice ordförande ingår. ECBS, Europeiska centralbankssystemet Forum för samarbete mellan ECB och de nationella centralbankerna i alla EU:s medlemsstater. EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till och Europeiska kommissionen. Följer bland annat den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet. Oberoende EU-organ som ansvarar för makrotillsyn av det finansiella systemet inom unionen. Dotterbolag till Euroclear som för register över de allra flesta aktier och ränte-bärande värdepapper som handlas på de svenska finansiella marknaderna. Utför också clearing och avveckling av transaktioner med svenska aktier och ränte-bärande papper. Åtgärder som vidtog under den finansiella krisen, exempelvis strukturella transaktioner i svenska kronor, för att hjälpa bankerna att få tillgång till likviditet, underlätta penningmarknadens funktionssätt och förstärka penningpolitikens genomslag i ekonomin. Samlingsnamn för de marknader där finansiella tillgångar köps och säljs. De fyra viktigaste marknaderna är valutamarknaden, räntemarknaden, aktiemarknaden och derivatmarknaden. Statlig myndighet med uppgift att övervaka verksamheten för banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondkommissionärer, fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer, försäkringsbolag och försäkringsförmedlare. som bereder ärenden i ekonomiska frågor, bland annat om verksamhet och om statsbudgeten. Transaktioner som använder för att utjämna svängningar i bank-systemets låne- eller placeringsbehov i . Denna inlåning sker i regel . är räntan noll procent vid finjusterande transaktioner. FSB, Rådet för finansiell stabilitet som samordnar arbete mellan nationella myndigheter och internationella regleringsorgan inom området finansiell stabilitet. Risken för att guldreservens marknadsvärde sjunker till följd av att priset på guld faller, se VaR. Transaktioner till reporäntan som i normalfallet genomför . Om banksystemet har ett placeringsbehov ger ut riksbankscertifikat. Om banksystemet i stället har ett lånebehov används penningpolitiska repor eller kredit (mot säkerhet). Internationell organisation som verkar för att det globala finansiella systemet ska vara stabilt och att det inte ska uppstå internationella finansiella kriser. Övervakar och analyserar utvecklingen i de 188 medlemsländerna, ger teknisk assistans och lånar ut pengar till länder som genomför ekonomiska anpassningsprogram. Allmänna prisökningar som gör att pengarnas värde minskar, det vill säga att man kan köpa färre varor och tjänster för samma mängd pengar. Statistiskt mått på inflation såsom KPI eller KPIF. Se Stående faciliteter. Statistiskt mått på prisnivån. Beräknas av () . Består av eget kapital, det vill säga aktiekapital och ackumulerade icke-utdelade vinster efter avdrag för vissa poster såsom goodwill och uppskjuten skattefordran. Det är det kapital som har högst kvalitet. LCR, Liquidity Coverage Ratio eller kortfristig likviditetskvot Mått på en banks förmåga att hantera utflöde av likviditet . LCR på innebär något förenklat att en banks likviditetsreserv är tillräckligt stor för att banken ska kunna hantera ett oväntat likviditetsutflöde utan att fallera. Mått på ett företags eller en organisations betalningsförmåga på kort sikt. Kan även beskriva hur snabbt det är möjligt att omsätta en tillgång i pengar. Samarbetsprojekt mellan , , och TNS Gallup (tidigare NFO Infratest) som undersöker förtroendet för samhällsinstitutioner, enskilda företag och massmedier. Mått på hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. som procentuell förändring av priset på värdepapperet om räntan stiger . NSFR, Net Stable Funding Ratio eller strukturell likviditetskvot Mått på hur mycket stabil finansiering en bank har i förhållande till sina illikvida tillgångar under ett stressat scenario som pågår . Räntebärande löpande skuldförbindelse som kan ges ut av staten, kommuner, kreditmarknadsbolag, hypoteksinstitut eller större företag. En obligation har lång löptid, . Åtgärder som en centralbank vidtar för att upprätthålla prisstabilitet i ekonomin. Huvudsaklig transaktion där lånar ut pengar genom att köpa värdepapper av penningpolitiska motparter. åtar sig att sälja tillbaka dessa värdepapper vid ett bestämt datum för ett något högre pris, där prisskillnaden motsvarar reporäntan.