frsrdg · H204NR1 · 2015-03-16 00:00:00 — Ungdomsarbetslösheten har i stora delar av bitit sig fast vid höga nivåer och påverkar i många fall de ungas livssituation även utanför arbetslivet, och deras tro . – och ministerrådet – har vid ett flertal tillfällen visat sitt engagemang i denna fråga. Under det svenska presidentskapet vill vi att och ministerrådet ska bygga vidare på den kunskap och de idéer som utvecklats, och se till att utbytet av erfarenheter också leder till praktiska åtgärder. Presidentskapet vill föra samman de nordiska länderna och skapa ett forum för erfarenhetsutbyte där varje land får möjlighet att både berätta och lyssna till framgångsrika metoder när det gäller bekämpningen av ungdomsarbetslöshet. Utbildningsområdet är centralt i den nordiska välfärdsmodellen. För att behålla och utveckla den krävs att alla kan få en bra utbildning och bra yrkeskunskaper. När det gäller utbildning och certifiering av utbildningar saknas i många fall nordiska överenskommelser om godkännande av examina. Därför går de inte alltid att använda i de nordiska grannländerna. Både för den enskilde studerandens skull och för att den gemensamma arbetsmarknaden ska fungera vill vi lyfta denna fråga och verka för att fler av de utbildningar som finns blir giltiga i hela . Ett naturligt utvecklingssteg för den nordiska välfärdsmodellen är gemensamma social- och arbetsförsäkringar. vill under sitt presidentskap belysa de problem som drabbar gränspendlare. Det är ett misslyckande att vi, efter den gemensamma arbetsmarknadens införande, inte har tydliga och klara regler för de nordiska arbetspendlarna. Osäkerhet kring dessa frågor kan i praktiken vara ett stort hinder för personer som funderar på att söka jobb i ett annat nordiskt land. Hållbar utvinning av naturresurser som region behöver ett utökat samarbete kring våra naturresurser. Ett ökat globalt välstånd har stegrat efterfrågan på de mineraler som finns i vår region. Det är troligt att vi kommer att få se en ytterligare ökad efterfrågan i takt med att fler länder får ekonomiska resurser till det. Det skapar fler arbetstillfällen, ofta i områden som fått se antalet arbetsplatser minska med ökad utflyttning som följd, och det ger betydande tillskott till de nordiska statskassorna. Efterfrågeökningen gäller gas, olja och , men också skogen, vattnet och jorden fortsätter vara viktiga resurser och . Detta är på många sätt en angenäm situation, men det finns även problem och målkonflikter knutna till utnyttjandet av våra naturresurser. Det är viktigt att arbetar fram konstruktiva lösningar och förslag på hur de problemen kan minimeras. Trots att nyttjande och utvinning av naturresurser ökar är det ofta så att de orter där exempelvis mineralbrytning sker inte ser en motsvarande ökning av antalet invånare. Många av dem som arbetar inom branschen pendlar, och har sin bostad, familj och fritid på annat håll. Det är viktigt att se till att de städer och orter som berörs kan leva upp och utvecklas i takt med att fler arbetstillfällen skapas. Naturtillgångarna måste komma även det lokala samhället och regionen till godo. Det är viktigt ur ett jämställdhetsperspektiv att både män och kvinnor känner att de har en naturlig plats och kan vara delaktiga i denna samhällsutveckling. För att vi i ska ha en effektiv mineralnäring krävs också att det finns en tillräckligt bra och sammanbunden infrastruktur mellan våra länder. Särskilt i de nordliga delarna av finns brister i det avseendet. Det finns både tid och pengar att spara på mer nordiskt och mindre nationellt tänkande i planeringen. Mineralnäringarna innebär ofta risker för miljön. Risken för föroreningar är stor, och det är ofta stora arealer som berörs. Ökad utvinning kan komma i konflikt med friluftsintressen och en växande turistindustri. I de norra delarna av berörs områden som även används i de nordiska urfolkens traditionella näringar, som renskötsel, säljakt och fiske. Både miljöaspekten och den växande turistnäringen gör att det krävs en väl avvägd balans mellan mineralbrytning och bevarande av naturvärdena i de områden som berörs. kommer under presidentskapet att verka för att utvecklar gemensamma satsningar och strategier kring användningen av våra naturresurser, där vi tillgodoser starka miljökrav och sociala aspekter, och där såväl urfolkens kultur som turismnäringen kan utvecklas. är det freden i slöts. Därmed inleddes en period av regional fred som i många avseenden är världsunik. Vikten för vart och ett av våra länder och för hela av denna långa tid av inbördes fred kan En solid nordisk samhörighet har byggts upp. Efter århundraden av krig har vi lyckats lösa de konflikter som uppstått mellan de nordiska länderna med Mycket talar för att dessa av fred varit en viktig förut- sättning det framgångsrika och nära samarbete de nordiska länderna har . Ett tecken på vår framgång är att andra ländergrupper vänder sina blickar mot för att ta del av våra erfarenheter, inte minst när det gäller hur man kan komma över gamla konflikter och bygga upp ett fruktbart samarbete över Vi har ett gemensamt ansvar att bidra där vi kan det, och ett gemensamt intresse av att lära av andra. ser vi också ett snabbt växande nordiskt samarbete på det försvars- och tog 2013 initiativ till ett runda- bordssamtal med försvarsministrarna om det samarbetet. tiativ ska följas upp under presidentskap, och vi bör på liknande sätt inleda en diskussion om det utrikespolitiska samarbetet. Den långa freden har möjliggjort många och förtroendefulla kontakter över våra gränser, med omfattande kontakter och samarbete på alla nivåer. bidragit till språkförståelsen men också, och lika viktigt, att vi har kunskap om varandras kultur, tänkesätt och samhällsinstitutioner. Detta utbyte ska vi värna Det är viktigt för att vi ska kunna fortsätta lära av varandra, fort- sätta samarbeta och i sista hand för att vi ska kunna lösa också framtidens konflikter genom samtal och överenskommelser mellan goda grannar. I den andan vill det svenska presidentskapet att uppmärk- sammar de 200 åren av fred mellan våra länder. Tryck: , 2015