frsrdg · H304JO1 · 2015-11-06 00:00:00 — Denna hållning i fråga om formerna för rättelse vinner stöd av den när- mare reglering som finns på domstolarnas område. Enligt 36 § förord- ningen (1979:575) om protokollföring m.m. vid de allmänna förvaltnings- domstolarna gäller sålunda följande. Rättelse eller komplettering av en dom eller ett annat beslut enligt 32 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) skall antecknas av ordföranden på originalet till domen eller beslutet eller, när beslutet har tagits in i ett protokoll, i detta protokoll. I anteckningen skall dagen för rättelsen eller kompletteringen anges. En motsvarande anteck- ning skall göras på utskrifter av domen eller beslutet om detta kan ske. – Sådana åtgärder med berörda handlingar har förordats även beträffande förvalt-ningsmyndigheternas handläggning av ärenden (och , Nya förvaltningslagen med kommentarer, 5 u. 1999, s. 292). Uttalandena i det redovisade beslutet överensstämmer med min syn på hur en rättelse med stöd av 26 § FL ska göras när det gäller ett beslut av en nämnd som är intaget i ett justerat protokoll. Det kan diskuteras om inte rättelsen i det här fallet borde ha beslutats av nämnden som sådan. I den frågan får det emellertid anses finnas utrymme för olika uppfattningar utan att någon av dem behöver vara direkt felaktig. Jag no- terar i sammanhanget att ordföranden och den ledamot som justerade det ur- sprungliga protokollet även justerade den nya protokollssidan som innehöll det korrekt återgivna beslutet. Genom justeringen intygade de att beslutet, som det hade dokumenterats i protokollet, överensstämde med det som nämnden hade beslutat vid sitt sammanträde. Av en handling (t.ex. ett protokoll) som innehåller ett rättat beslut ska det framgå att en rättelse har gjorts och vad som har ändrats. I det här fallet gjordes rättelsen genom att man lät en ”ny” sida ersätta den sida som innehöll det ak- tuella beslutet. Den nya sidan innehöll inte någon anteckning om rättelsen. Sät- tet som rättelsen gjordes på medförde således att bara en synnerligen uppmärk- sam läsare – och då vid en jämförelse med det (ofullständiga) protokoll som hade justerats – kunde upptäcka kompletteringen av § 116. U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 015 /1 6:JO1 Jag utgår från att de berörda tjänstemännen övervägde, men fann det obe- hövligt med, en sådan kommunicering som regleras i 26 § andra stycket FL. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att handläggningen har brustit ge- nom att man inte i det rättade protokollet gjorde en anteckning om att en rättelse hade gjorts och vilka uppgifter som hade lagts till. Enligt min mening ligger ansvaret för denna brist i dokumentationen av rättelsen i första hand på nämn- dens ordförande. Han ska således kritiseras. Vad som i övrigt har kommit fram leder inte till något uttalande från min sida. Kritik mot ordföranden och en annan ledamot i en de justerat protokollet från ett nämndsammanträde trots att en beslutspunkt hade formulerats om (Dnr 3339-2013) Beslutet i korthet: i be- slutade vid ett sammanträde att vårdnadsbidraget för barn skulle tas bort. Innan protokollet från sammanträdet hade justerats uppmärksam- mades att frågan om vårdnadsbidraget rätteligen skulle prövas av kommun- fullmäktige. När protokollet justerades hade beslutspunkten formulerats om till ett förslag från nämnden till fullmäktige att ta bort vårdnadsbidraget. Den som justerar ett protokoll från ett nämndsammanträde ska kontrol- lera riktigheten av protokollet, dvs. att det korrekt visar det som har beslutats av nämnden, och intyga detta med sin namnteckning. JO kritiserar ordföran- den och en annan ledamot i de i det här fallet justerade pro- tokollet trots att de visste att lydelsen av den aktuella beslutspunkten inte överensstämde med det som nämnden hade beslutat. I en anmälan framförde . klagomål mot Barn- och utbildningsnämn- den i som rörde justeringen av ett protokoll från nämndens sammanträde . Han anförde bl.a. följande. beslutade vid sammanträdet att ta bort vård- nadsbidraget för barn . sammanträde ifrågasattes om nämnden kunde besluta i den frågan. När nämndens protokoll justerades ändrades beslutet från att vårdnadsbidraget skulle tas bort till ett förslag till fullmäktige om att ta bort bidraget. Frågan är om det vid ju- steringen av ett protokoll är möjligt att anpassa ett beslut till omständigheter som inte var föremål för prövning när nämnden fattade sitt beslut. Till anmälan hade kopior av vissa tidningsartiklar fogats. 2 015 /1 6:JO1 U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N JO begärde att barn- och utbildningsnämnden skulle yttra sig över det som . hade anfört. Nämnden beslutade att som sitt remissvar ge in ett yttrande som hade undertecknats av barn- och utbildningschefen . I yttrandet anfördes bl.a. följande: Vid barn- och utbildningsnämndens möte § 66 yrkade vice ord- förande (S) att vårdnadsbidraget ska tas bort från 2013- 05-01. (V) yrkade bifall till förslaget. (KD) yrkade att vårdnadsbidraget ska vara kvar. Ordförande ställer propo- sition på yrkandena. Omröstning begärs och genomförs. Därefter fattas be- slut att vårdnadsbidraget ska tas bort. Det kan uppfattas som en otydlighet om barn- och utbildningsnämnden eller kommun- fullmäktige ska besluta att vårdnadsbidraget ska tas bort. Kommunfullmäktige beslutade § 87 om Budget 2009 och plan 2010-2013.1 beslutsunderlaget för budgeten står följande ”Vårdnadsbidrag ska införas och nämnden kompenseras med 400 tkr. Eventuella kostnader för vårdnadsbidrag utöver detta belopp finansieras inom befintlig budget”. beslutade § 133 att vård- nadsbidraget gäller . Vidare godkändes regelverk och formulär. Vid protokollsjustering, efter samråd med juridisk kompetens, är beslu- tet ett förslag till kommunfullmäktige att ta bort vårdnadsbidraget . Protokollet justerades av ordförande (M) och ledamoten (KD). Vid justeringen deltog som tjänstemän administrativ chef och nämndens sekreterare. Barn- och utbildningschefen deltog inte vid justeringen. Kommunfullmäktige beslutade § 76 att ta bort vårdnadsbi- draget den l . I sakfrågan om vårdnadsbidraget ska vara kvar eller inte har majoriteten av ledamöterna i barn- och utbildningsnämnden och majoriteten av leda- möterna i kommunfullmäktige en gemensam uppfattning att vårdnadsbi- draget ska tas bort. JO:s expedition hämtade in en kopia av det justerade protokollet från kommu- nen. . kommenterade remissvaret. I ett beslut anförde JO följande: Vid ett sammanträde i en nämnd ska ett protokoll föras på ordfö- randens ansvar. Det framgår av 5 kap. 57 § och 6 kap. 30 § kommunallagen (1991:900), KL. Enligt 5 kap. 59 § KL ska protokollet för varje ärende redovisa bl.a. vilka beslut som har fattats. Protokollet ska justeras dagar efter sammanträdet (5 kap. 61 § KL). Av utredningen framgår bl.a. följande. be- slutade vid sitt sammanträde att vårdnadsbidraget för barn skulle tas bort från . I tiden mellan nämndens sam- manträde och justeringen av protokollet uppmärksammades att frågan om vård- nadsbidraget rätteligen skulle prövas av kommunfullmäktige. U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 015 /1 6:JO1 protokoll justerades var beslutspunkten formulerad som ett förslag från nämn- den till fullmäktige att ta bort vårdnadsbidraget. Jag vill i sammanhanget rent allmänt nämna att en nämnd som har fattat ett beslut som kan överklagas enligt reglerna om laglighetsprövning i 10 kap. KL normalt sett kan ta upp samma fråga igen och återkalla eller ändra beslutet. Från denna huvudregel finns det dock vissa undantag (se t.ex. , Kommunalrättens grunder, 5:e uppl., 2006, s. 216 f.). Jag uppehåller mig inte ytterligare vid dessa regler eftersom det här ärendet gäller frågan om de leda- möter som justerade nämndens protokoll agerade korrekt. Den som justerar ett protokoll från ett nämndsammanträde ska kontrollera riktigheten av protokollet, dvs. att det korrekt visar bl.a. det som har beslutats av nämnden, och intyga detta med sin namnteckning. Den som justerar proto- kollet får självfallet inte ändra lydelsen av ett beslut som är korrekt redovisat i protokollet eller sätta sig i nämndens ställe och anteckna ett annat beslut än det som har fattats av nämnden. Efter den ändring som gjordes i samband med justeringen visade protokollet inte det som nämnden hade beslutat i fråga om vårdnadsbidraget. I stället gav protokollet intrycket att nämnden hade fattat ett beslut med en helt annan inne- börd än vad som faktiskt var fallet. Det är minst sagt anmärkningsvärt att Bo Ederström och in- tygade att protokollet var riktigt trots att de visste att lydelsen av det aktuella beslutet inte överensstämde med det beslut som nämnden hade fattat vid sam- manträdet. Att ändringen av beslutets lydelse föregicks av ett ”samråd med ju- ridisk kompetens” förändrar inte bilden av justerarnas ansvar. Bo Ederström och förtjänar därför kritik för att de justerade protokollet. Vad som i övrigt har kommit fram leder inte till någon kommentar från min sida. 2 015 /1 6:JO1 U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N Kritik mot en tidigare rektor vid en lågstadieskola för att skolan upprättat en överenskommelse om bl.a. en pappas umgänge med sitt barn i skolan (Dnr 1734-2013) Beslutet i korthet: Skolans främsta uppdrag är att främja lärande. Skolper- sonal ska så långt det är möjligt hålla sig utanför en tvist mellan föräldrar. Det är inte en uppgift för skolan att agera i frågor som rör ett barns umgänge med en förälder eller någon annan närstående, och utgångspunkten måste vara att ett sådant umgänge ska äga rum utanför skolan. Vid ett möte mellan en mamma som var ensam vårdnadshavare om ett barn och skolan, då bl.a. rektorn var närvarande, upprättade skolan en skrift- lig överenskommelse om hur bl.a. pappans besök i skolan skulle gå till. Mamman undertecknade överenskommelsen och pappan samtyckte senare muntligt till den. Syftet med pappans besök var att träffa barnet, och över- enskommelsen var inriktad på frågan om hur umgänget skulle gå till. Över- enskommelsen innehöll flera formuleringar som gav intryck av att skolan tog på sig att agera på ett visst sätt i samband med umgängestillfällena. Överenskommelsen medförde att skolan drogs in i föräldrarnas konflikt om umgänge. Den dåvarande rektorn kritiseras därför för att överenskommelsen upprättades. framförde i en anmälan, som kom in till JO , klagomål mot i kommun och uppgav bl.a. följande. Sedan no- vember 2011 har hon ensam vårdnad om sin son A., född . A:s pappa hade inte begärt något umgänge med sonen. började pappan att hälsa på sonen i skolan. kontaktade skolledningen och meddelade att det inte kändes rätt att sonen och pappan skulle ha umgänge i skolan. Hon fick då besked om att skolledningen ansåg att det var bäst för A. att få träffa sin pappa i skolan. Hon informerades även om att skolan var en offentlig plats och att skolan inte kunde neka pappan att komma dit och träffa A. Rektorn kallade henne till ett möte. Vid mötet kände hon sig tvingad att skriva på ett avtal om umgänge mellan A:s pappa och A. i skolan. JO begärde att i kommun skulle yttra sig över vad som hade framförts i B.S:s anmälan. anförde bl.a. följande: Rektor och skolan har en skyldighet enligt läroplanen att samarbeta med föräldrarna och lämna viss information till elevens föräldrar gällande ele- vens skolsituation och kunskapsutveckling, även om denne inte är vårdnads- havare. U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 015 /1 6:JO1 bedömer att dåvarande rektor vid Kullen- skolan, , har haft ambitionen att se till barnets bästa och ge förälder, som ej är vårdnadshavare, möjlighet att ta del av sonens vardag i skolan. Nämnden bedömer dock att rektor överskridit sina befogenheter och skyldigheter. Överenskommelsen är mer inriktad på umgänge mellan barnet och barnets far, samt barnets umgänge med farföräldrarna än en över- enskommelse om förälders rätt till information och delaktighet till barnets skolgång. Rektor har inte säkerställt att modern, som har annat modersmål än svenska, har förstått vilken överenskommelse hon undertecknat. När förvaltningsledningen fick kännedom om ärendet har man ge- nomfört information till samtliga rektorer och förskolechefer om vikten av att särskilja tydligt på förälders rätt till umgänge och förälders rätt till delta- gande i barns lärande, samt att man bör säkerställa att motpart förstår innebörden av eventuella överenskommelser oavsett språk. Till nämndens yttrande hade fogats yttranden från , chef för för- och grundskola vid barn- och utbildningsförvaltningen, , före detta rektor vid Kullens lågstadieskola samt , nuvarande rektor vid Kullens lågstadieskola. anförde bl.a. följande: För- och grundskolechef fick information från social- tjänsten att skolan gjort en överenskommelse med en vårdnadshavare gällande en förälders besök vid skolan och att vårdnadshavaren i efterhand ändrat sig och inte längre vill att detta samtycke ska gälla. Vårdnadshavaren och so- cialtjänsten hade även uppfattat överenskommelsen som ett umgängesavtal. För- och grundskolechef kallade berörda rektorer, specialpedagog, ku- rator, chef för elevhälsan och verksamhetschef till ett möte för att få information gällande det inträffade. För att undvika feltolkningar och missförstånd gällande verksamhet och befogen- heter beslutades att verksamhetschef skulle informera kommu- nens rektorer om gällande socialtjänstlagstiftning. Denna information delgavs kommunens rektorer och förskolechefer vid en konferens med rektorer 2013-01- 17. anförde bl.a. följande: (pappa) besökt förskoleklassen. Vid ett möte med specialpedagog och förskollärare (20120404) berät- tade B.S. om sin oro över att pappan besökt skolan. Personalen berättade att A., vid pappans besök i skolan blivit mycket glad och på olika sätt velat visa pappa sitt skolarbete och lekar ute på skolgården. Vid besökstillfällena fanns alltid personal med. uttryckte vid mötet en önskan om att föräldrarna skulle kunna göra upp om umgänget. Hon visste att umgängesrätt gällde men att den inte var reglerad, eftersom pappan inte velat ha kontakt med . medgivande tog specialpedagogen kontakt med utredningsenheten (), för att få veta vad som beslutats vad gällde kontakten mellan pojken och pappan. Utredningsenheten sökte uppgifter om detta men kunde inte ge något besked i frågan. Pedagogerna kontaktade mig för att få klarhet i vad som gällde angående besök av pappan i skolan, eftersom det från mamman framkommit att föräld- rarna befann sig i tvist. Jag tog kontakt med kommunens sakkunnige, () för att rådgöra om hur skolan i det här fallet skulle förhålla sig om och när pappan kom på besök i skolan. I detta samtal framkom att skolbyggnaden inte är någon 2 015 /1 6:JO1 U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N allmän plats och att rektor har rätten att avvisa besökare. dationen att göra en överenskommelse med mamman om hur pappans besök på skolan skulle se ut. Vi samtalade också om att skolan har skyldigheten att informera och hålla pappan delaktig i pojkens skolgång så länge ingen dom säger något annat. Skolan bjöd in mamma . till ett nytt möte (20120423). I mötet deltog spe- cialpedagog, kurator, förskollärare och rektor. Syftet med mötet var att i sam- förstånd med B.S. hitta former för hur hon ville att pappans förmodade besök i skolan skulle ordnas. Vi ville att A., B.S. och personalen skulle känna en trygg- het och veta vad som gällde vid eventuella besök av pappan i skolan. skrev ner det vi pratat om med anledning av att vi ville att B.S. hur vi i skolan skulle möta pappan, samt farmor och farfar, som också vid några tillfällen träffat A. på skolan. Vi ville också på detta sätt ge pedagogerna klara riktlinjer och en handlings- plan för hur eventuella besök skulle ordnas. samtyckte och skrev under (Se bil.) Pedagogerna i förskoleklassen, samt fritidsper- sonalen på Kullenskolan fick ta del av den nedskrivna handlingsplanen för pap- pans och farföräldrarnas eventuella besök i skolan. Jag ringde pappan och meddelade honom vad vi kommit överens med mamman om vad som skulle gälla vid hans och hans föräldrars besök i sko- Pappan hälsade på i skolan en gång innan terminsslutet. Han följde de anvisningar vi kommit överens om. , efter skolavslutningen, blev jag uppringd av social- tjänsten (). Jag fick då, av henne, kännedom om att mamman I detta telefonsamtal ifrågasatte ( ström) med tydlighet vår handlingsplan för pappans besök i skolan samt att jag hade förstört för familjerätten deras möjlighet att få till ett umgänges- beslut för pappans räkning. Jag har svårt att förstå hur vår handlingsplan kan ha förstört intentioner och arbete med föräldrarna eftersom vi i skolan inte på något sätt har haft för avsikt att blanda oss in i tvisten mellan föräldrarna. att skapa trygghet i skolsituationen vilket i förlängningen ger möjlighet till utveckling och lärande för eleverna, i detta fall för A. Efter samtalet med (), ringde jag T. och uppmanade honom att ta kontakt med familjerätten och på så vis ordna umgänge med sin pojke A. För att han skulle kunna besöka skolan, måste umgänget ordnas genom . till det vi kommit överens om . (Se bil.) (pappa) får nu inte längre besöka A. i skolan. Innan skolstart överförde jag information till tillträdande rek- tor () att pappan inte längre fick besöka A. i skolan. Vid skolstart ht12 blev jag kallad upp till Barn- och utbildning. deltog även min chef (), Elevhälsans verksamhetschef () verksamhetschef (), special- pedagog (), kurator () och tillträdande rek- tor (). Jag redogjorde i detta möte för hur jag hade agerat i Mina intentioner har varit A:s perspektiv, att han i skolan ska känna trygghet och att på detta sätt skapa förutsättningar för A:s utveckling och Min strävan har också varit att samverka och hålla en god kontakt Till nämndens yttrande hade också fogats en handling med rubriken Av skrivelsen framgår att B.S., Kris- tina och tre andra i skolans personal var närvarande vid mötet. velsen är undertecknad av B.S. och har i huvudsak följande lydelse: U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 015 /1 6:JO1 Mamma (.) har egen vårdnad. Pappa (.) får träffa A. på mammans (B.S.) Mamman (.) godkänner att pappan (.) träffar A. under förutsättning att: •Bråket mellan föräldrarna har inte skolan något att göra med. Tvisten mellan föräldrarna ska inte beröras under pappans (T.) eller farmor och farfars besök i skolan. ), farmor och farfar ringer skolan […] innan besök i skolan. ), farmor eller farfar ska inte vara ensam med pojken under skolbesöket. •Viktigt är att pappan (.) kan få ta del av A:s kunskapsutveckling, hur det går i skolan för A. •Skolan tar kontakt med pappa (.) för att tydliggöra vad som gäller vid besök i skolan. har, via den e-postadress som hon har uppgett, fått tillfälle att yttra sig över nämndens remissvar. I ett beslut anförde JO följande: Av bestämmelserna i (FB) framgår att ett barns vårdnadshavare har det huvudsakliga ansvaret för barnet. Det är vårdnadshavaren som ansvarar för barnets personliga förhållanden och som ska se till att barnets behov blir tillgodosedda. Vidare ansvarar vårdnadshavaren för att barnet får den tillsyn som behövs med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständig- heter samt att barnet får tillfredsställande försörjning och utbildning (6 kap. 2 § FB). Vårdnadshavaren har både en rättighet och en skyldighet att bestämma i frå- gor som rör barnets personliga angelägenheter (6 kap. 11 § FB). Har barnet två vårdnadshavare ska de utöva bestämmanderätten tillsammans (6 kap. 13 § FB). I 6 kap. FB finns även bestämmelser om föräldrars rätt att väcka talan i dom- stol i frågor som rör vårdnad, boende och umgänge. Av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11) framgår att skolans huvudsakliga uppdrag är att främja lärande. I detta uppdrag ligger att verka för ett gott samarbete med hemmen. Skolan har, på samma sätt som andra myndigheter vars verksamhet berör barn och ungdomar, en lagstadgad skyldighet enligt 14 kap. 1 § socialtjänstla- gen (2001:453), SoL, att genast anmäla till socialnämnden om skolan får kän- nedom om eller misstänker att ett barn far illa. En kommun, genom , ska enligt 5 kap. 3 § SoL sörja för att föräldrar kan erbjudas s.k. samarbetssamtal i syfte att nå enighet i frågor som gäller bl.a. umgänge. Av 5 kap. 1 § SoL följer även att socialnämnden i sin omsorg om barn och ungdom ska tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om bl.a. vårdnad, boende eller umgänge har avgjorts. 2 015 /1 6:JO1 U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N Jag begränsar mina uttalanden till att avse skolans agerande . var ensam vårdnadshavare för A. Såvitt framkommit hade A:s pappa inte något reglerat umgänge med A. Av utredningen framgår att det pågick nå- gon form av tvist mellan föräldrarna och att de var oeniga i frågan om umgänge. besökte A:s pappa . i skolan . ansåg att pappans besök i skolan var ett problem och meddelade skolledningen detta. Rektorn bjöd in B.S. till ett möte för att i samförstånd med henne ”hitta former för hur hon ville att pappans förmodade besök i skolan skulle ordnas”. Vid mötet skrev B.S. under det dokument som har redovisats ovan. Pappan samtyckte senare muntligt till det som stod i dokumentet om hans och farför- äldrarnas besök i skolan. JO har i tidigare beslut uttalat att personalen vid förskolor och skolor ska förhålla sig neutral vid tvister om vårdnad och umgänge m.m. Det är viktigt att en förälder inte upplever att myndigheten tar ställning för den ena parten i en pågående tvist. För berörda barn är det självfallet också av stor betydelse att personalen inte dras in i föräldrarnas konflikt utan att skolan, i så stor utsträck- ning som möjligt, får vara en fredad plats (se bl.a. JO 2007/08 s. 473, dnr 3028- 2006). Jag vill i sammanhanget framhålla att skolan inte är en allmän plats. Som har framgått är utgångspunkten att det är vårdnadshavaren som har mandat att fatta alla beslut som rör barnet. Det är alltså vårdnadshavaren som – om inte en domstol har beslutat något annat – bestämmer i vilken utsträckning den förälder som är utan del i vårdnaden ska få träffa barnet (se bl.a. JO:s beslut , dnr 3079-1982, och , dnr 20-1997). Vårdnadshavaren bestämmer även t.ex. vem som får lämna och hämta ett barn i skolan (se JO 2013/14 s. 550, dnr 6396-2011). Skolan har inte befogenhet att sätta sig över vårdnadshavarens beslut. B.S., som var ensam vårdnadshavare, informerade skolan om att hon ansåg att det var ett problem att pappan besökte pojken i skolan. Det var naturligt att skolan i det läget förde en diskussion med B.S. om hur man skulle hantera si- tuationen. Skolan nöjde sig dock inte med detta. Vid ett möte upprättade sko- lans personal en skriftlig överenskommelse om hur pappans och även farför- äldrarnas besök i skolan skulle gå till. Som jag har konstaterat är skolans främsta uppdrag att främja lärande. I detta uppdrag ligger att verka för ett gott samarbete med föräldrar. Att en förälder närvarar i skolan eller fritidshemmet ibland, för att få insyn i skolarbetet och barnets vardag, eller deltar i en aktivitet där föräldrar är inbjudna är således ett naturligt inslag och ett led i den samverkan mellan skola och föräldrar som följer av läroplanen. Detta gäller även en förälder som inte har vårdnaden om barnet så länge vårdnadshavaren inte har något emot det (jfr JO:s beslut , dnr 20-1997). Det är däremot inte en uppgift för skolan att agera i frågor som rör ett barns umgänge med en förälder eller en annan närstående. Föräldrar kan få stöd och hjälp av för att nå samförstånd i bl.a. umgängesfrågor. Om för- äldrarna inte är eniga kan frågan prövas av domstol. Mot denna bakgrund och U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 015 /1 6:JO1