frsrdg · H204RJ1 · 2015-02-26 00:00:00 — Redogörelse till 2014/15:RJ1 Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning Översikt över den forskningsstödjande verksamheten ................. Stödformer, arbetssätt och kvalitetsbedömning............................................ Infrastruktur för forskning.......................................................................... Bidrag till lokalkostnader och indirekta kostnader ..................................... Forskningskommunikation: webbplats, årsbok med mera.......................... Uppföljning och utvärdering ...................................................................... Den finansiella verksamheten – i sammandrag ................................. Finansiellt resultat (tkr) 2014 ..................................................................... Resultaträkning (tkr) 2014.......................................................................... Balansräkning (tkr)..................................................................................... Kassaflödesanalys (tkr) 2014 ..................................................................... Redovisnings- och värderingsprinciper ........................................................ Värdering materiella anläggningstillgångar ............................................... Värdering finansiella anläggningstillgångar ............................................... Noter (tkr) ................................................................................. Donationernas marknadsvärde (belopp i tkr) ................................................ Balansposters bokförda värde och jämförande marknadsvärde (tkr) hade gått sedan riksdag fastställde stadgarna för Stiftelsen (). Som en illustration till vad RJ har åstadkommit under överlämnades skriften av nyfikenhet till talmannen. Genom personligt valda inblickar och med ett helikopterperspektiv belyser journalisten vad fonden har åstadkommit. 50-årsfirandet fortsätter med en konferens och en bok vilka båda är inriktade på RJ:s uppgifter som forskningsfinansiär framöver. Ekonomiskt blev 2014 ett gott år. Värdepappersportföljen gav i avkastning, vilket är positivt och stärker RJ:s finansiella position. Ekonomin ger oss möjlighet att fortsätta som aktiv finansiär av framstående forskning. I detta sammanhang vill jag understryka att RJ genom så kallat fullföljdskrav i genomsnitt har delat ut mer än vad som är lagstadgat för stiftelser (som innebär att av utdelningar och räntor ska användas för stiftelsens ändamål). Detta har varit möjligt tack vare att den aktiva kapitalförvaltningen genererar intäkter genom lönsamma investeringar. En av RJ:s viktigaste uppgifter gentemot forskarvärlden är att säkerställa att avvägningen mellan de årliga anslagen och den långsiktiga utdelningskapaciteten är hållbar. RJ:s anslagsnivå har kunnat öka i jämn takt, och det är önskvärt att fortsätta på det viset. beviljades till nya forskningsanslag, varav till den särskilda jubileumssatsningen i anslutning till 50-årsfirandet. I motivering 1964 till beslutet att inrätta RJ framhålls att bristen på kunskap ”om de verkningar som tekniska, ekonomiska och sociala förändringar framkallar i samhället och hos enskilda människor” blivit besvärande. Sådana spörsmål står alltjämt i centrum för humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. har RJ tillsammans med både inhemska och internationella aktörer arbetat vidare med frågor om hur denna forskning kan flytta fram positionerna i en alltmer globaliserad värld. Stödet till Humanities World Report 2015 ska ses i detta sammanhang. Förhoppningsvis inspirerar rapporten både den inomvetenskapliga och externa diskussionen om forskningen. Iakttagelsen att digitaliseringen än så länge bara har satt få och svaga spår i forskningen verkar det finnas anledning för humanister att uppmärksamma världen över, och gärna börja samarbeta kring. Att finansiera idéer som forskarna självständigt formulerar är kärnan i RJ:s verksamhet. Sådana insatser gynnar den fria grundforskningen. De ger utrymme för nya riktningar inom forskningen och nödvändigt risktagande. RJ:s riktade, tematiska initiativ kompletterar det fria idéstödet, men även i detta fall överlåter vi åt forskarna att med stor frihet formulera sina forskningsfrågor inom temat för utlysningen. Förutom jubileumssatsningen ”Nya utsikter för humaniora och samhällsvetenskap” kunde forskningsprogrammet ”Samhällets långsiktiga kunskapsförsörjning” lanseras i samarbete med , Forte och Formas. Samarbete och samfinansiering kan ge våra insatser extra tyngd, vilket dock måste ställas mot risken för krångel av allehanda slag. fungerar dock samarbetet smidigt! och forskningen” vill vi få till stånd fler samarbeten mellan minnesinstitution- erna och forskningen vid universitet och högskolor. En tredje utlysning av ”Europe and ” har kunnat förverkligas tillsammans med och Wellcome Trust. Med RJ Sabbatical försöker vi att – med ledande forskningsuniversitet som förebild – utveckla ett flexibelt finansieringssystem genom anslag till lektorer och professorer som ges möj- lighet att slutföra forskning och skriva större verk och synteser. nämnas att kansliet efter en extern utvärdering av områdesgruppernas arbete fick i uppdrag av styrelsen att inventera andra arbetsformer som lämpar sig för Till denna viktiga fråga återkommer vi . visar i rapporten av högskolesektorns forskningsfi- nansiering att andelen extern finansiering i fortsätter att Detta trots ambition i de senaste forskningspropositionerna att öka andelen basanslag för lärosätena. ”tillhör fortsatt de nationer som har absolut störst andel externfinansiering”, sammanfattar och an- knyter till de förklaringar som och gav i en mycket uppmärksammad rapport om orsakerna till relativa svagheter i förhållande till andra, jämförbara länder. Även om RJ i första hand ska fortsätta finansiera ansökningar som kommer direkt från forskarna, finns starka skäl att intensifiera dialogen med ledningarna för lärosäten, fakulteter Rimligtvis borde det vara möjligt att skapa ännu större mer- värden genom RJ:s externa initiativ om de samvarierade ännu mera med läro- sätenas interna åtaganden; erfarenheterna av Pro Futura tyder på detta. under alla omständigheter även i fortsättningen öppen för sådant partnerskap, samarbete och samfinansiering som ger insatserna ökad tyngd. Ledamöterna i utses , och ersätts eller omförordnas ungefär hälften av dem. innebar detta bland annat att professor uppdrag som ordförande upphörde . få samarbeta med är i alla avseenden ett privilegium. erfarenheter, rörliga intellekt, aldrig sinande uppslagsrikedom, rättframhet, ge- nerositet, anspråkslöshet och humor är källor till glädje för alla som kommer i kontakt med honom. hälsar jag professor välkom- men till uppdraget som ordförande. Jag är förvissad om att hon kommer att göra betydelsefulla insatser också för RJ. Avslutningsvis går min tacksamhet till alla er som medverkar i RJ:s arbete och gör det möjligt att nå framgång: beredningsgrupperna, sakkunniga, finanskommittén, kansliets anställda samt styrelsen. Ert omdöme, ert engagemang och er insiktsfullhet är grundvalen för RJ:s arbete. 2014/15:RJ1 ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNINGSSTÖDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2014 Översikt över den forskningsstödjande verksamheten Stiftelsen () stöder kvalificerad forskning genom att bevilja anslag till enskilda forskare eller forskargrupper. Enligt 2 § andra stycket ska företräde ges åt ”forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt”. Detta innebär att RJ i första hand ger anslag åt forskning inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Stiftelsen finansierar gränsöverskridande forskningsprojekt i vilka forskare från olika discipliner, fakulteter, lärosäten eller länder samarbetar. Medicinsk forskning om åldrandets och barnaårens sjukdomar stöds genom båda donationer, vilka RJ förvaltar. Avsikten är att de beviljade beloppen ska vara så stora att RJ:s anslag attraherar de främsta forskarna och finansierar de bästa idéerna. RJ arbetar med ett begränsat antal ordinarie stödformer, avpassade för såväl individuella forskare som för mindre och större grupper. Därutöver finansieras tematiska, riktade insatser. RJ tar fasta på hela forskningsprocessen genom att även bevilja stöd till tryckning, översättning, internationellt samarbete och publicering med open access. RJ utnyttjar sin handlingsfrihet till att arbeta probleminriktat och flexibelt. Tack vare åtgärder som är unika för RJ har kvaliteten och mångfalden i svensk forskning kunnat stärkas. Med tanke på den nutida debattens ensidiga inriktning är det viktigt att hålla i minnet att också de humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnena och forskningsresultaten har strategisk betydelse, inte enbart de tekniska, naturvetenskapliga och medicinska. Samarbete med andra finansiärer kring angelägen forskning kan ge bidragen från RJ stor hävstångseffekt. I det följande ges i första hand en översikt över de nya forskningsstöd som har beviljats . Även pågående fleråriga aktiviteter redovisas. För ytterligare information, se RJ:s webbplats (). Stödformer, arbetssätt och kvalitetsbedömning Målsättningen för RJ:s insatser är att ge svensk forskning inom stiftelsens verksamhetsområde förutsättningar att nå en framträdande ställning internationellt. RJ arbetar därför efter två linjer: Dels finansieras högkvalitativa ansökningar från forskarna själva, den så kallade bottom-up-principen för fritt idéstöd. Dels görs sådana riktade insatser som kan utveckla svensk forskning inom humaniora och samhällsvetenskap och stärka dess internationella ställning. I den nu gällande stödordningen, som introducerades , finansierar RJ forskning i form av program, projekt, infrastruktur för forskning samt forskningsinitiering. Anslag till program, projekt och infrastruktur för forskning utlyses samordnat en gång . Anslag till forskningsinitiering, vanligtvis konferenser och vetenskapliga nätverk, kan sökas fortlöpande. ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNINGSSTÖDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2014 komplement till de forskarinitierade projekten gör RJ tematiska, proaktiva insatser. Beredningen av ansökningar till program, projekt och infrastruktur för forskning sker i två steg. Programansökningar bedöms i första omgången av en särskild panel med enbart utländska ledamöter. De ansökningar som väljs ut då granskas därpå av externa, internationella sakkunniga, varefter panelen genomför en utfrågning med de berörda forskargrupperna. Ansökningar om projekt och infrastruktur behandlas i den inledande omgången av en eller flera av RJ:s beredningsgrupper, som avgör vilka ansökningar som bör gå vidare. De kvarvarande sökandena inbjuds därefter att lämna in en längre, mer utvecklad ansökan, som sedan bedöms av minst två externa sakkunniga. Deras utlåtanden ingår sedan i underlaget för beredningsgruppernas slutliga ställningstagande. Inför beslutet om de infrastrukturella projekten genomförs vid behov även en utfrågning med de sökande. I beredningsgrupperna för projektansökningar ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter (forskare och riksdagsledamöter) samt ett antal såväl svenska som utländska forskare. Grupperna förnyas successivt genom att hälften av ledamöterna byts ut . För de riktade, tematiska utlysningarna utses däremot från fall till fall särskilda bedömargrupper med ledamöter som besitter särskild kompetens inom det aktuella området. Grundläggande för RJ:s arbete är den ingående kvalitetsbedömning som beredningsgrupper och externa sakkunniga gör. Alla ansökningar bedöms i förhållande till vetenskapliga kvalitetskriterier och till internationella standarder. I alla sammanhang ges ansökningar med internationell anknytning särskild prioritet. I de fall ansökningarna aktualiserar forskningsetiska frågor ska dessa prövas efter samma normer och på samma sätt som vid ansökan till (). Besluten om forskningsmedel fattas av . Frågor om jäv hanteras i enlighet med riktlinjer som har fastställt. RJ följer även upp och utvärderar anslagen (se s. 33) och prövar fortlöpande sina arbetsformer. Alla beviljade projekt ska redovisas i enlighet med sina kontraktsvillkor, vilket normalt betyder att anslagsmottagarna månader efter projekttidens slut ska lämna in både en vetenskaplig och en ekonomisk slutredovisning. ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNINGSSTÖDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2014 Tabell 1 Beviljade forskningsmedel 2014 per donation (belopp tkr) donation för forskning om åldrande och åldersrelaterade donation för forskning om sjukdomar under de tidiga Avgår ramanslag redovisat i ansvarsförbindelser Som framgår av tabell 1 har RJ beviljat i anslag till forskningsändamål. Anslagens fördelning på Jubileumsdonationen respektive Kulturvetenskapliga donationen framgår av tabell 2 och 3. Alla nya anslag till projekt och program beviljas i form av engångsanslag. Produktionsstöd till böcker och översättningsbidrag kan beviljas för forskning som finansieras av RJ och bekostas inom de årliga budgetramarna. Med översättningsanslagen till RJ-forskare vill styrelsen förbättra den svenska forskningens möjligheter att delta i den internationella vetenskapliga diskussionen. Tabell 2 Beviljade forskningsmedel 2014 ur Jubileumsdonationen (belopp tkr) Projektanslag (ytterligare specifikation ges i tabellerna 5–6) Områdesgruppen Mål och resultat i offentlig verksamhet Områdesgruppen Vardagslivets och kulturens medialisering Områdesgruppen Teknik, institution, förändring Tabell 3 Beviljade forskningsmedel 2014 ur Kulturvetenskapliga donationen (belopp tkr) Infrastruktur för forskning (ytterligare specifikation ges i tabell 7) Program (ytterligare specifikation ges i tabell 4) Riktade insatser (ytterligare specifikation ges i tabell 8) Övriga bidrag till forskning och kulturliv ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNINGSSTÖDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2014 Beslutade ramanslag ur Riktade insatser redovisat i ansvarsförbin- Program är RJ:s stödform för forskningsuppgifter som kräver en större forskargrupp och upp till finansiering. 2014 utlystes medel till program för tionde gången och totalt har 25 forskargrupper beviljats programstöd. kom 31 ansökningar in om programmedel, vilket är något mer än det genomsnittliga antalet ansökningar. Beredningsgruppen beslutade att föra sju av dessa vidare till beredning i en andra omgång. Med ledning av utlåtandena från internationella experter och utfrågningar med forskargrupperna föreslog beredningsgruppen att bevilja följande: •Professor , till programmet Statsbyggnad och den globala ordningens ursprung under och efter det långa , vid •Professor , till programmet Vetenskap och beprövad erfarenhet, vid •Docent , till programmet Vårt unika doftsinne, vid . har en viss oro uttryckts för att program som stödform inte skulle passa humanistisk forskning. En genomgång av alla beviljade program sedan starten visar på en synnerligen jämn fördelning mellan humanistiskt och samhällsvetenskapligt baserade program. Av totalt 240 inskickade är 124 att betrakta som samhällsvetenskapliga och 106 som humanistiska, medan 10 kan kategoriseras som både och. Av de 25 beviljade ansökningarna är 12 att betrakta som i huvudsak samhällsvetenskapliga och 13 som humanistiska. En analys av könsfördelningen inom stödformen program ger vid handen att av de sökande forskningsledarna är kvinnor och män. Bland de beviljade programmen har kvinnor som forskningsledare och män. En ganska stor övervikt av män således, men ganska nära en reflektion av söktrycket. Varje program har dock i genomsnitt tolv projektdeltagare som får del av anslagen, så att enbart titta på forskningsledarna riskerar att bli missvisande. Om man i stället tar med hela forskargruppen och tittar på samtliga projektdeltagare blir bilden något annorlunda: av samtliga beviljade projektdeltagare är kvinnor och män. Detta följer i stort sett söktrycket inom stödformen (respektive ). Det sker med andra ord ingen avgörande snedvridning med avseende på kön i beredningsprocessen. 2014/15:RJ1 ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNINGSSTÖDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2014 Tabell 4 Antalet programansökningar 2014 och beviljade ansökningar (belopp tkr) fördelade efter ämnesområde och kön på projektledarna psykologi (exklusive till- socialt arbete, socialpsy- studier av offentlig för- Ett projekt avser en forskningsuppgift som vanligen utförs under högst av en enskild forskare eller en mindre forskargrupp. Den senare kategorin erhöll cirka en tredjedel av anslagen 2014, . Projekten ger viktiga möjligheter för forskare i olika stadier av karriären att pröva nya idéer. Denna stödform gynnar den fria grundforskningen, den ger uppslag till ny inriktning av forskningen, och den ger möjlighet till nödvändigt risktagande. Med varje anslag följer dels ett bidrag till kostnader för publicering med open access, dels ett bidrag till internationalisering. Avsikten är att den som får ett RJ-anslag ska kunna koncentrera sig på sin forskning och slippa söka kompletterande finansiering. Söktrycket fortsätter att vara mycket högt. Till följd av att beviljar betydligt högre bidrag till så kallade indirekta kostnader (se s. 31) har några forskare avstått från RJ:s anslag, men antalet forskare som avstod var 2014 avsevärt lägre . ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNINGSSTÖDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2014 Nedanstående nya projekt har fått finansiering av RJ: Projektanslag (belopp kr) forskning (CERGU), 1631–1795: motiv och effekter Om tre centrala modeller i fornnor- Professor och hållbar stads- utveckling: fallstudier från Dan- mark, , och Sve- Samverkan mellan kognitiva sy- stem: språkbearbetning av satsflätor Var det bara inbillning? mellan inbillning och verklig per- Skada: Begreppet och dess relevans Varats lätthet: en metaontologisk Globaliseringen av FoU i multina- företag: Behov av nya för- roll i de europeiska Den hinduiska receptionen av perso- jainismens roll som kulturför- Känna, forma, dela: att mäta och fö- reställa kroppen i en medialiserad ala nätverk och programutbyte mel- lan och DDR ca 1970–1990 Att skapa mening med ”god” sovje- tisk kommunistisk diktatur genom 2014/15:RJ1 ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNINGSSTÖDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2014 Att skapa och förfalska : en kritisk studie av bordssamtal, dess ursprung, tillförlitlighet och Art and Governmentalization: Ac- ance in the , Det berättande djuret: Samtidigheter Institutioner och arbetsutbud över livscykeln: en makroekonomisk analys av utbildningsfinansiering, Rewriting the city: graffiti and the subcultural appropriation of space Är barndomstrauma en bestäm- ningsfaktor för nästa generations ut- Informella finansiella marknader i 1800–1910. Rumsliga perspektiv på mellanhän- der och ’kuratorer’ i värdeskapande Med kameran som vapen: samtida video-baserad aktivism i , Kärlek, kropp och begär – fråge- ställningar kring erotisk kärlek och kvinnors sexualitet i medeltida ara- Estetikk og Mobilitet på Bronseal- rang restriktioner på parametrar och med tillämpningar inom området ”Small Area Estimation” Konst, kultur och kom- logi och pedagogik), mediestudier (IMS), forskning (CERGU), ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNINGSSTÖDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2014 2014/15:RJ1 Att skipa rättvisa efter massvåld: Migranters engagemang i transitio- Att hantera överflöd: Strategier och Att rekonstruera tidigmodern far- maci: Globala handelsnätverk, sub- Asymmetriska trender under olika växelkurssystem: konsekvenser för Om internationalisering och lärande i praktiken – en studie om hur lokala nationella företag förvärvar stora Främlingsfientlighet i ett föränder- Konfliktrelaterat sexuellt våld och dess skiftande former, sammanhang Assimilation bortom staten: Dubbel Kontextkänslighet som en transdia- gnostisk mekanism: Att förstå kopp- dik, psykologi och so- lingen mellan långvarig smärta och Vetenskaplig essentialism: Aristote- Måltiden i upplevelseekonomin – en studie av måltidsordningen i turvetenskaper, avd. et- Undersökning av vaskulära hypote- ser för äldres kognition: Koordine- rade analyser av inom-individs va- riabilitet i fyra svenska longitudi- Ett interaktivt internet-baserat pro- gram för prevention av ätstörningar Ett exempel för alla tider? teorin i samtida ekonomiskt tän- 2014/15:RJ1 ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNINGSSTÖDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2014 Migration och korruption: ”Securi- tization”, inre gränskontroll och var- innovationer kommer till stånd Kompensation mellan värme och kompetens i strategisk självpresen- kering: Psykologin bakom beslutet rande (IBL), Fördelar, spänningar och motsägel- sefulla incitament i välfärdssyste- drogforskning, Sorad, svensk missbruks- och beroende- Unilateral klimatpolitik och wto Fördelningen på olika ämnesområden för ansökningar respektive beviljade anslag visas i tabell 5. I fråga om könsfördelningen kan ett antal iakttagelser göras. Av 713 ansökningar svarar männen för och kvinnorna för . Fördelningen mellan manliga och kvinnliga sökande (projektledare) har i stort sett varit stabil, och de beviljade anslagen har motsvarat söktryckets könsmässiga fördelning. De beviljade anslagen avviker dock från ansökningarnas könsfördelning på så sätt att tillfallit kvinnor och män. Statistiken över samtliga projektdeltagare som beviljats medel visar på en viss utjämning genom att av projektdeltagarna är kvinnor och män. De angivna talen är små och måste tolkas med försiktighet, men RJ följer utvecklingen noga. Den genomsnittliga storleken på de beviljade anslagen är även den i stort sett lika och högre för kvinnliga projektledare. Anslagsbesluten bör även studeras i fråga om så kallad karriärålder för de forskare som fått sina ansökningar beviljade. Begreppet karriärålder anger antalet år som gått sedan doktorsexamen avlades. För kvinnor var den (samma 2013), för män däremot (2013: ). Medianvärdet för sökande är dock lägre för båda könen: för kvinnor och för män 12. Karriäråldern har ökat i förhållande till , vilket innebär att yngre forskare inte har klarat sig lika bra som . Det är i och för sig inte egendomligt, eftersom erfarenhet rimligtvis bör öka förmågan att skriva ansökningar av hög kvalitet. Å andra sidan bygger RJ:s långsiktiga policy och mångåriga erfarenhet på att en bedömning som i första hand avser ansökningarnas kvalitet ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNINGSSTÖDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2014 och originalitet (och inte tidigare prestationer, så kallad track record), är positiv för de yngre forskarnas möjligheter att framgångsrikt konkurrera om anslag. Om denna utveckling fortsätter kan RJ behöva överväga insatser för att förbättra de yngre forskarnas möjligheter. De begränsningar i rätten att söka projektanslag som infördes får full effekt . En forskare får enbart ingå i en enda ansökan som projektledare eller som projektdeltagare. kan den forskare som i egenskap av projektledare eller projektdeltagare har fått avslag i följd inte söka följande år. Avsikten med båda åtgärderna är att uppmana de sökande att noga överväga vilken forskningsidé som är deras bästa och att satsa på den. På så sätt kan ansökningarnas genomsnittliga kvalitet öka och arbetsbördan för beredningsgrupperna förhoppningsvis minska. Som framgår av tabell 5 och 6 är de beviljade anslagens spridning på lärosäten (eller motsvarande) och på olika ämnen stor. Tabell 5 Beviljade projektansökningar och det totala antalet ansökningar 2014 (belopp tkr) fördelade efter ämnesområde och kön global hälsa, socialme- gerontologi, medicinsk/ 2014/15:RJ1 ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNINGSSTÖDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2014 juridik (exklusive juri- dik och samhälle) sociologi (exklusive so- cialt arbete, socialpsy- ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNINGSSTÖDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2014 2014/15:RJ1 sive studier av offentlig Tabell 6 Beviljade projektansökningar fördelade efter anslagsförvaltare 2014 (belopp tkr) 2014/15:RJ1 ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNINGSSTÖDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2014 Infrastruktur för forskning rör insatser för att möjliggöra framtida forskning inom samhällsvetenskap och humaniora.