frsrdg · H204RB1 · 2015-02-09 00:00:00 — Vid rådets tredje möte konstaterade rådets medlemmar att även om motståndskraften i den svenska finansiella sektorn bedömdes som god fanns en gemensam oro – om än i något olika grad – för den höga och stigande skuldsättningen i hushållssektorn. Till mötet bidrog med ett analysunderlag, som också publicerades, om de makroekonomiska effekterna av ett amorteringskrav. Analysen togs fram av avdelningen för finansiell stabilitet och avdelningen för penningpolitik (se även avsnittet Ett fast penningvärde – prisstabilitet). Vid mötet presenterade ett förslag till amorteringskrav. ansåg att förslag kring hur hushållens amorteringsbeteenden skulle kunna förstärkas var ett steg i rätt riktning men att fler åtgärder var nödvändiga för att hantera problemen med skuldsättningen. påpekade också att de svenska bankernas bruttosoliditet är, trots hög riskvägd kapitaltäckning, låg i ett historiskt och europeiskt perspektiv. ansåg därför att de svenska bankernas bör åläggas ett bruttosoliditetskrav på , vilket är högre än minimikravet på . ansåg att kravet skulle införas gradvis . deltar i tillsynskollegiet för , den svenska centrala motparten för derivat. Att det ska finnas ett tillsynskollegium för är reglerat genom , den europeiska lagstiftning som bland annat reglerar centrala motparter inom EU. Tillsynskollegiet har till uppgift att lämna yttranden i auktorisationsförfaranden, men har också löpande tillsynsuppgifter så som utbyte av information, samordning av tillsynsgranskning och fastställande av beredskapsplaner för krissituationer. deltagande i tillsynskollegiet för är en lagstadgad skyldighet enligt . lämnade i ett remissyttrande synpunkter på () slutbetänkande Resolution – en ny metod för att hantera banker i kris (SOU 2014:52). Slutbetänkandet var en utveckling av det delbetänkande som kommittén lämnade 2013, vilket också kommenterade i ett remissyttrande . välkomnade FKK:s förslag i slutbetänkandet. Kommitténs bedömningar delades i stora drag av (för samtliga ståndpunkter i remissyttrandet, se . I delar av FKK:s förslag föreslog dock förtydliganden eller alternativa lösningar. Ett exempel på en alternativ lösning som lyfte fram var att ska involveras i ett tidigt skede när en resolution upprättas. föreslog också att vissa frågor skulle utredas i särskild ordning, exempelvis förutsättningarna för resolution av finansiell infrastruktur. Fördjupad analys av det finansiella systemet Utöver att delta i det löpande internationella och nationella arbetet med utformningen av finansiella regelverk fortsatte att fördjupa analysen av det finansiella systemet i . Det handlade bland annat om att få en bättre bild av de svenska hushållens skulder, studera utvecklingen på betalningsmarknaden och att analysera effekterna och konsekvenserna av de nya regleringar som har genomförts eller kommer att genomföras i svensk lagstiftning som en följd av den internationella finansiella krisen. Strukturomvandling i det finansiella systemet fortsatte att studera vilka strukturella förändringar det svenska finansiella systemet står inför till följd av nya och kommande regleringar och hur den finansiella stabiliteten kan komma att påverkas av dessa förändringar. Inom ramen för detta projekt publicerade ett antal delstudier . Dessa delstudier behandlade frågor kopplade till värdepapperisering, instrument för skuldnedskrivning, skuggbanksektorn och finansieringen av icke-finansiella företag. samlar in nytt datamaterial för att få en bättre bild av hushållens skulder För att få en mer fullständig bild av hushållens skuldsättning samlade in uppgifter om hushållens krediter från de åtta största kreditinstituten. Analyserna av datamaterialet, som bland annat presenterades i den ekonomiska kommentaren Hur skuldsatta är de svenska hushållen?, visade att oavsett om man ser till skuldsatta individer, skuldsatta hushåll eller individer och hushåll med bolån är skuldkvoten hög. Exempelvis var skuldkvoten i genomsnitt för skuldsatta hushåll med bolån. För nya bolånetagare var skuldkvoten . Den genomsnittliga skuldkvoten för hushåll med bolån steg dessutom . För hushåll med bolån visade analysen också att skuldkvoten i genomsnitt var högre än i de tre storstadskommunerna och i övriga landet. Statistiken visade även att fyra av tio låntagare inte minskar sin skuld och att de som gör det minskar den mycket långsamt. analyserar riskerna med virtuella valutor följde och analyserade utvecklingen kring virtuella valutor. Virtuella valutor finns i många former och är oftast avsedda för att användas för betalningar på Internet. Ett exempel på en virtuell valuta är Bitcoin. De övergripande slutsatserna från analys var att virtuella valutor endast används i begränsad utsträckning och att de inte hade haft någon inverkan på det svenska betalningssystemets effektivitet och säkerhet. Som en del av arbetet med finansiell stabilitet kartlägger löpande trender och innovationer på betalningsmarknaden. genomförde två studier i syfte att få bättre kunskap om och förståelse för hur betalningsmarknaden ser ut. Den ena studien var en enkätundersökning om svenska folkets betalningsvanor. Den andra studien var en kartläggning av marknaden för betalningar, tillgången till betaltjänster och vilka brister som finns med den nuvarande marknaden. Resultaten från båda studierna visade att tillgången till betaltjänster generellt är god. En av studierna visade dock att det finns utsatta grupper som behöver hjälp och utbildning och att vissa funktioner och standarder för betalningar behöver förbättras. Den snabba utvecklingen på betalningsmarknaden motiverar också en tydligare ansvarsfördelning mellan olika myndigheter. följer upp hur ramverket kring Stibor fungerar genomförde en omfattande utredning av referensräntan Stibor. Denna utredning visade på ett antal brister i ramverket kring Stibor och utfärdade därför rekommendationer om Stibor till bankerna i det svenska banksystemet. De rekommenderade åtgärderna har vidtagits. I samband med rekommendationerna 2012 åtog sig att återkomma med en ny utvärdering av Stibor för att följa upp reformarbetet och se över hur ramverket kring Stibor fungerar. uppföljning visade bland annat att Stibor har varit rättvisande sedan det nya ramverket trädde i kraft. Det innebär att referensräntan i genomsnitt har stämt överens med de räntor som används i faktiska transaktioner för de löptider som har varit möjliga att göra jämförelser på. Extern utvärdering av avdelningen för finansiell stabilitet Mot bakgrund av organisationsförändring och det faktum att utsågs till makrotillsynsmyndighet tillsattes en extern kommitté som hade i uppdrag att utvärdera för finansiell stabilitet. Gruppen bestod av forskare från utländska universitet och före detta centralbanksforskare. Kommittén hade i mandat att reflektera över roll i arbetet med finansiell stabilitet och att utvärdera kvaliteten på arbetet som avdelningen bedriver. Kommittén ansåg att avdelningens arbete är av god kvalitet. Den gav också rekommendationer för hur arbetet kunde förbättras; bland annat skulle mer resurser läggas på analys till policyarbetet, och samarbetet mellan avdelningen för finansiell stabilitet och avdelningen för penningpolitik borde stärkas. Vidare rekommenderade kommittén att en central databas skapas på där data lagras oberoende av var i banken den används, och att arbetet med finansiell infrastruktur införlivas mer i avdelningens övriga verksamhet. Det svenska finansiella systemet fungerade väl och kunde upprätthålla sina funktioner. De finansiella marknaderna i och i omvärlden uppvisade låga nivåer av finansiell stress. Riskpremierna på flera marknader var historiskt låga trots den ökade geopolitiska oron och den dämpade ekonomiska återhämtningen i både euroområdet och . De svenska bankernas goda lönsamhet, låga kreditförluster och relativt höga kärnprimärkapitalrelationer medförde att de hade god tillgång till marknadsfinansiering till låga kostnader. De svenska bankerna hade därmed inte några problem att förse hushåll och företag med krediter. Utlåningen till hushåll fortsatte att öka , i synnerhet utlåningen till bostadsköp. Utlåningen till företag ökade också men i lägre takt. Den finansiella infrastrukturen var säker och effektiv, men effektiviteten skulle kunna stärkas ytterligare genom förbättringar såväl i enskilda systems verksamhet som i den svenska lagstiftningen. höjde riskviktsgolvet för svenska bolån till , vilket också hade rekommenderat. De svenska storbankerna uppfyllde också rekommendationen om en kärnprimärkapitalrelation på . bedömde liksom tidigare att likviditetsriskerna i storbankerna alltjämt var stora, den strukturella likviditetskvoten (NSFR) var fortfarande . Därtill hade storbankernas offentliga rapportering inte förbättrats i den utsträckning som rekommenderat. En av fyra banker redovisade inte sin bruttosoliditet, två av fyra storbanker redovisade inte sin NSFR och tre av fyra storbanker redovisade inte sina likviditetstäckningsgrader (LCR). Betalningssystemet är ett system för stora betalningar i svenska kronor. Betalningarna genomförs i form av överföringar mellan konton som de olika deltagarna – banker, clearingorganisationer med flera – håller i . För att ska fungera på ett säkert och effektivt sätt krävs bland annat att deltagarna har tillräckligt med kreditutrymme, en väl fungerande säkerhetshantering och väl fungerande tekniska system. RIX-deltagare, transaktioner och omsättning tillkom två nya deltagare i , vilket innebär att det vid utgången av året fanns totalt 27 deltagare i systemet. hanterade i genomsnitt 16 362 transaktioner per dag . Detta är en ökning jämfört med året innan. Den genomsnittliga transaktionen uppgick till . Den dagliga omsättningen var i genomsnitt. Detta innebär en ökning jämfört med föregående år. För att minska risken för att överföringar i inte kan utföras till följd av att deltagare saknar likviditet tillför likviditet genom att lämna kredit till RIX-deltagarna mot säkerheter. Detta innebär att överföringar kan utföras snabbare och att effektiviteten i betalningssystemet därmed ökar. Säkerheterna utgörs främst av svenska och utländska värdepapper, men kan även vara utländsk valuta. Svenska värdepappersaffärer avvecklas på särskilda konton som tillhandahåller. För att underlätta avvecklingen av värdepappersaffärer lämnar även krediter . Euroclear , den svenska centrala värdepappersförvararen, hanterar dessa konton och krediter på uppdrag av . I genomsnitt hade deltagarna i ett kreditutrymme på , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Detta kreditutrymme motsvarade värdet av de säkerheter som deltagarna hade ställt till och som inte utnyttjades som säkerhet för andra krediter som lämnat. Summan av de krediter som samtliga deltagare maximalt utnyttjade per dag motsvarade i genomsnitt av detta kreditutrymme. Vid utgången av 2014 utgjorde säkerställda obligationer av värdet av samtliga säkerheter som ställts till (se diagram 15). fattade beslut om nya principer för säkerheter för krediter i . De nya principerna började träda i kraft med vissa övergångsregler och kom att gälla fullt ut . accepteras inte längre så kallade . Dessutom har möjligheten att använda egna säkerställda obligationer och värdepapper med något lägre kreditvärdighet begränsats så att dessa får uppgå till högst av de totala säkerheterna. Säkerheter pantsatta för kredit i , fördelning på värdepappersslag Det totala värdet av säkerheter pantsatta för kredit i uppgick till . Uppgraderingar i och förbättringar av tekniska system beslutade att tilldela det indiska företaget kontraktet att leverera nya system för säkerhetshantering. Arbetet med att införa det nya systemet har påbörjats, och det förväntas tas i bruk . påbörjades arbetet med att uppgradera tekniska system. Uppgraderingen förväntas tas i drift . För att säkerställa att kan fortsätta att fylla sin roll även om det tekniska systemet skulle fallera, krävs att det finns väl fungerande reservrutiner. genomförde flera reservrutinsövningar, både självständigt och tillsammans med deltagarna. deltog även aktivt i den samverkan kring kontinuitetsfrågor som finns i den finansiella sektorn inom ramen för den finansiella sektorns privat-offentliga samverkansgrupp (FSPOS) samt i en övning i FSPOS regi. har dessutom utrett behovet av och alternativen för mer omfattande lösningar för att ge RIX-deltagarna tillgång till ett fungerande betalningssystem även om driften vid ordinarie driftställen skulle upphöra. Denna utredning beräknas bli slutförd . Eftersom är en kritisk del av det svenska finansiella systemet är kraven på systemet höga. mål för bedöms ha uppfyllts . Ett av målen är att det tekniska systemet ska vara tillgängligt av tiden då det är öppet. Störningar är viktiga att undvika eftersom de kan få svåra konsekvenser för deltagarna. Hur svåra de blir beror på när störningen inträffar och hur långvarig den är. inträffade 1 störning som påverkade tillgängligheten. Denna störning innebar att inte avvecklade transaktioner. Den orsakades av ett fel i inloggningen till systemet för meddelandehantering, SWIFT, som använder. Detta fel har åtgärdats. Sammantaget medförde störningen att var tillgängligt av tiden då betalningar hanteras, vilket innebär att målet om tillgänglighet uppfylldes. inträffade dessutom 15 mindre incidenter i som hade begränsade konsekvenser för deltagarna. tillhandahåller enligt principen att användarna ska stå för alla de kostnader som har för systemet. I detta sammanhang är också en användare och ska stå för sina kostnader. Kravet på full kostnadstäckning mäts , där intäkterna ska vara av kostnaderna +/– . Årets kostnader för verksamheten uppgick till och täcktes till av avgifter. Detta innebär att verksamheten fullt ut täckte sina kostnader. över treårsperioden –2014 var kostnadstäckningen . har även som mål för att kunderna ska vara nöjda. Kravet på kundnöjdhet innebär att av kunderna, representerande av betalningsvolymen, ska vara nöjda. gjordes ingen kundundersökning eftersom de normalt görs . fortsatte att tillhandahålla sedlar och mynt till bankerna och att följa utvecklingen av värdet av kontanterna i cirkulation (utelöpande sedlar och mynt). förberedde också det kommande sedel- och myntutbytet som startar och pågår . Utvecklingen av värdet av kontanter i cirkulation Det totala värdet av kontanter i cirkulation uppgick till vid utgången av 2014 (se tabell 2). Värdet av kontanter i cirkulation styrs av efterfrågan på sedlar och mynt, vilken varierar . Därför kan man med större precision beskriva hur mycket kontanter som finns i cirkulation genom att beräkna ett genomsnitt av kontanternas värde den för årets . Detta genomsnittliga värde uppgick till . Minskningen utgörs till största delen av 1 000-kronorssedlar. Mängden sedlar av övriga valörer har däremot legat på en relativt nivå (se diagram 16). Den vanligaste sedelvalören är 500-kronorssedeln. Den utgjorde av det totala antalet sedlar och stod för av det genomsnittliga värdet av sedlarna i cirkulation, som uppgick till (se diagram 17). var sedlarnas värde (se tabell 2). Det genomsnittliga värdet av mynten i cirkulation uppgick till (se diagram 18). Även var myntens värde (se tabell 2). Den vanligaste myntvalören var 1-kronan. Detta mynt utgjorde av det totala antalet mynt i cirkulation och stod för av det genomsnittliga värdet av mynten i cirkulation . Värdet av sedlar och mynt i cirkulation, miljarder kronor Totalt värde, genomsnitt Mynt (exklusive minnesmynt) Anm. Uppgifterna i tabellen är avrundade. Genomsnittligt värde av sedlar i cirkulation 2012–2014, miljarder kronor Genomsnittligt värde av sedlar i cirkulation, miljarder kronor Genomsnittligt värde av mynt i cirkulation, miljarder kronor Anm. Uppgifterna i diagrammet inkluderar inte värdet av minnesmynt. Fortsatt arbete med nya sedlar och mynt fortsatte arbetet med att förbereda utbytet av sedlar och mynt som kommer att starta . Sedlarna och mynten kommer att bytas ut i två etapper så som rekommenderats av kontantmarknadens aktörer. Det nuvarande 10-kronorsmyntet kommer dock inte att bytas ut. beslutade , efter en framställning från , att de nuvarande 20-, 50- och 1 000-kronorssedlarna ska upphöra att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av . beslutade även att de nuvarande 100- och 500-kronorssedlarna och 1-, 2- och 5-kronorsmynten ska upphöra att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av . tog det nya kontoret för sedelhantering i drift. Kontoret, som ligger i kommun, har därmed ersatt tidigare kontor i och . På det nya kontoret är den övervägande delen av sedelhanteringen automatiserad. De svenska sedlarna förfalskades i liten omfattning (se tabell 3). Värdet av de falska sedlar som togs ur cirkulation uppgick till , vilket är en minskning jämfört med . Antalet falska sedlar som togs ur cirkulation uppgick till 246 stycken, vilket är färre än . Ungefär hälften av förfalskningarna utgjordes av 20-kronorssedlar. får löpande information om hur kontantförsörjningen i samhället fungerar genom kontanthanteringsråd och de arbetsgrupper som är knutna till rådet. I rådet deltar representanter för banker, bankägda bolag, värdebolag, detaljhandel, fackföreningar och berörda myndigheter. hade ett sammanträde . En fråga som togs upp i rådet var regeringens kontanthanteringsutredning som lämnade sitt betänkande. Utredningens uppgift var att se över regelverket för kontanthanteringen i och kartlägga och identifiera eventuella brister i kontanthanteringsprocessen. Utredningen föreslog dels att får det övergripande ansvaret för kontanthanteringen i , dels att en ny lagstiftning utformas för att reglera uppräkningsverksamheten. En annan fråga som diskuterades i var utbytet av sedlar och mynt. bedömer att kontantförsörjningen fungerade väl , att kvaliteten på sedlarna var god och att det finns ett stort förtroende för sedlar och mynt i . En undersökning om svenska folkets betalningsvanor, som genomfördes , visar att av de tillfrågade känner sig trygga när de använder kontanter. Ungefär lika många, , anser att det går snabbt och enkelt att betala med kontanter. Antalet sedlar och mynt Antal sedlar i cirkulation (miljoner stycken) Antal mynt i cirkulation (miljoner stycken) Antal förfalskade sedlar (stycken) Anm. Uppgifterna om antalet sedlar och mynt i cirkulation avser ett genomsnitt och är avrundade. I uppgiften om antalet mynt i cirkulation ingår inte minnesmynt. föll marknadsräntorna på statspapper i flera länder, vilket medförde att värdet på det samlade obligationsinnehavet i valutareserven ökade. Dessutom försvagades den svenska kronan i genomsnitt mot de valutor som valutareserven var exponerad mot. Detta medförde att värdet på guld- och valutareserven ökade ytterligare uttryckt i kronor. Marknadsvärdet på finansiella tillgångar uppgick till vid slutet av 2014. Den totala avkastningen var , medan avkastningen exklusive valutakurseffekter uppgick till . Balansomslutningen ökade med till . utgjordes den övervägande delen av tillgångar, , av guld- och valutareserven (inklusive fordringar på IMF). Den största delen på balansräkningens skuldsida, , utgjordes av upplåning till valutareserven från Riksgälden. Finansiella tillgångar och skulder finansiella tillgångar består av guld- och valutareserven inklusive fordringar på (), tillgångar knutna till penningpolitiska verksamhet, värdepapper utgivna i svenska kronor och derivatinstrument (se diagram 19). I likhet med många andra centralbanker har en guldreserv. Den är i viss mån en kvarleva från tiden med guldmyntfot, då sedlar och mynt kunde lösas in mot en viss mängd guld. finns ingen sådan koppling utan guldet är en finansiell tillgång som i likhet med valutareserven syftar till att säkerställa att kan uppfylla sina uppdrag. Guldreserven bidrar till att motverka svängningarna i värdet på valutareserven eftersom priset på guld inte brukar följa samma mönster som värdet på valutareserven. Guldreserven redovisas under en egen rubrik i balansräkning. Valutareserven består av räntebärande värdepapper i utländsk valuta med hög likviditet och låg kreditrisk, i huvudsak statsobligationer. För att minska marknadsrisken i valutareserven investerar reserven i flera valutor, även sådana som normalt inte används för att intervenera på valutamarknaden eller för att ge likviditetsstöd. Bland tillgångar finns även fordringar på IMF eftersom ansvarar för de skyldigheter som följer av deltagande i fonden. lånar ut pengar till IMF som i sin tur lånar ut pengar till länder med betalningsbalansproblem. Valutareserven och fordringarna på IMF redovisas i balansräkningen under rubriken i utländsk valuta på hemmahörande utanför . håller även tillgångar i form av värdepapper utgivna i svenska kronor. Dessa tillgångar redovisas i balansräkningen under rubriken i svenska kronor utgivna av hemmahörande i . finansiella tillgångar , miljarder kronor Siffrorna i diagrammet visar marknadsvärdet på finansiella tillgångar inklusive upplupna räntor. För att kunna genomföra penningpolitiken kan också hålla så kallade penningpolitiska tillgångar. Dessa tillgångar kan bestå av de fordringar på svenska banker som uppstår när genomför den penning-politiska repan. har dock banksystemet ett likviditetsöverskott som huvudsakligen lånar in antingen via dagslån, så kallade finjusterande transaktioner, eller genom att emittera riksbankscertifikat. Inlåningen innebär att har en skuld till bankerna. Denna skuld redovisas i balansräkningen under rubrikerna Emitterade skuldcertifikat och Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner. tillhandahåller även så kallade stående faciliteter, vilket innebär att bankerna kan låna pengar av respektive placera pengar hos . Denna in- och utlåning redovisas i balansräkningen under posterna Inlåningsfacilitet och Utlåningsfacilitet. har även finansiella skulder i utländsk valuta till Riksgälden. Dessa skulder utgörs av amerikanska dollar och euro som lånat upp från Riksgälden i syfte att förstärka valutareserven. Inlåningen från Riksgälden redovisas i balansräkningen under rubriken i utländsk valuta till hemmahörande i . För att underlätta hanteringen av finansiella risker kan använda derivatinstrument. De derivatinstrument som har positivt värde på bokslutsdagen redovisas i balansräkningen under , medan de derivatinstrument som har negativt värde redovisas under . Förvaltning av guld- och valutareserven Att med kort varsel kunna ge tillfälligt likviditetsstöd i utländsk valuta är det av uppdrag som ställer störst krav på guld- och valutareservens sammansättning. Valutareserven hålls därför till största delen i de valutor där likviditetsstöd kan bli aktuellt och i sådana tillgångar som snabbt kan omvandlas till likvida medel. uppdrag medför att valutareserven är koncentrerad till tillgångar i amerikanska dollar och i euro. uppgick tillgångarna i amerikanska dollar och euro till av guld- och valutareserven (se diagram 20). Guld- och valutareservens sammansättning , miljarder kronor Siffrorna i diagrammet visar marknadsvärdet på guld- och valutareserven inklusive upplupna räntor. För att sprida riskerna och därigenom kunna uppnå en högre riskjusterad avkastning placerade , , en mindre del av reserven i andra valutor än amerikanska dollar och euro. Dessa placeringar utgjordes i huvudsak av brittiska statsobligationer, australiska stats- och delstatsobligationer och kanadensiska stats- och provinsobligationer. Eftersom tillgångar främst består av amerikanska dollar och euro påverkas bankens resultat av hur värdet på dessa två valutor utvecklas gentemot den svenska kronan. Effekten på resultatet motverkas emellertid av att även har skulder i amerikanska dollar och euro. För att ytterligare reducera effekten av valutakursförändringar omvandlades en del av exponering mot amerikanska dollar till exponering mot norska kronor med hjälp av valutaderivat. valutaexponering framgår av diagram 21. valutaexponering , miljarder kronor