frsrdg · H204RR1 · 2015-02-17 00:00:00 — Av betydelse har också varit att de gemensamma kostnaderna inom har ökat från en låg nivå 2013 och att en större andel av dessa har fördelats på verksamhetsgrenen årlig revision. Avgiftsintäkterna har inte ökat i motsvarande omfattning som kostnaderna. Taxorna för årlig revision har under inte höjts motsvarande full kostnadstäckning på lång sikt, detta i syfte att minska det överskott som uppstått , främst åren 2007–2008. Avgifterna kommer därför att ses över för att skapa förutsättningar för en successiv och jämnare höjning i syfte att uppnå full kostnadstäckning över tiden. Effektivitetsrevisionen ska främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. För verksamhetsgrenen effektivitetsrevision innebär detta att inriktningen ska vara relevant och intressant och att granskningen ska hålla en hög kvalitet och nå en hög verkningsgrad. Effektivitetsgranskningarna har följt den inriktning av revisionen som riksrevisorerna har beslutat om och som meddelats till genom granskningsplanen. bedömning är att rapporterna lever upp till de krav på inriktning och kvalitet som har formulerats. Genomförda enkäter om hur de granskade organisationerna uppfattar har visat på ett fortsatt gott resultat. Uppföljningsrapporten visade, i likhet , att granskning ger upphov till förbättringar i den statliga verksamheten. samlade bedömning är därför att de tre målen för effektivitetsrevisionen har uppnåtts. Även resultatet av vår peer review pekar på att effektivitetsrevisionen lever upp till de ställda kraven på kvalitet. Resultatredovisningen nedan bygger på en analys av de 27 publicerade rapporterna . har granskningar huvudsakligen genomförts inom åtta olika granskningsstrategier: offentliga finanser, etablering och integration, statens insatser på skolområdet, statens insatser på hälso- och sjukvårdsområdet, hållbara pensioner, medborgarna och förvaltningen, försvarets förmåga samt staten på marknaden.13 De två sistnämnda har avslutats . Strategierna omfattar flera granskningar för att kunna belysa centrala frågeställningar inom ett verksamhetsområde utifrån olika perspektiv. Ambitionen har fortsatt att vara att utöka antalet granskningar vid sidan av strategierna. Underlag inför valet av strategier och enskilda granskningar tas fram genom återkommande omvärldsanalys och kontinuerliga områdesbevakning. Även valet av nu pågående strategier föregicks av en 13 Granskningsstrategierna beskrivs utförligare i Granskningsplanen /2015. fördjupad analys och framtagande av strategiplan, som legat till grund för arbetet med respektive strategi. har betonat att i ökad utsträckning genom sin effektivitetsrevision bör främja bättre hushållning, resursutnyttjande och ökad måluppfyllelse. Detta har också varit en ambition som ligger i linje med riksrevisorernas strategiska inriktning . Nedan visas utvecklingen utifrån olika granskningsinriktningar. Tabell 6 Antal publicerade granskningar och fördelning mellan olika granskningsinriktningar 2012–2014 Måluppfyllelse, resursutnyttjande och hushållning Styrning och interna processer Redovisning till regeringen och Av tabellen ovan framgår det att huvuddelen av de publicerade granskningarna har en inriktning mot måluppfyllelse, resursutnyttjande och hushållning. I granskningsinriktningen styrning och interna processer ingår sådana granskningar där effektiviteten i de interna processerna har undersökts hos dem som granskas. Detta är områden som har betydelse för såväl måluppfyllelse och resursutnyttjande som hushållning, men där det är svårt att entydigt hänföra slutsatserna till något av dessa områden. Den interna kvalitetssäkringen av effektivitetsrevisionen sker huvudsakligen genom att erfarna kollegor läser förstudier och rapportutkast och gör en oberoende bedömning av kvaliteten utifrån särskilt beslutade kvalitetskriterier. Det finns också ett internt kvalitetsråd som genom egna initiativ och efterfrågestyrd rådgivning ska bidra till höjd kvalitet i granskningsverksamheten. Erfarenheterna av detta kvalitetsarbete, som i huvudsak introducerades , är så här långt goda, och bedömer att granskningsrapporterna är trovärdiga och lever upp till de formulerade kvalitetskraven. I granskningsplanen /15 presenterade resultatet av sin riskanalys av staten. Riskanalysen bygger på kunskap om utvecklingen av den statliga verksamheten och samhällsutvecklingen. Det gäller särskilt förhållanden som påverkar måluppfyllelse och hushållning med resurser och som därmed utgör risker för statliga verksamhetsområden. Riskanalysen är gemensam för hela granskningsverksamheten och är ett viktigt stöd för riksrevisorernas beslut om inriktningen av effektivitetsrevisionen och val av granskningar. I likhet har de som berörts av granskningen getts möjlighet att genom särskilda enkäter lämna sin syn på hur granskningen har genomförts. De frågor som ställs i enkäten har formen av positiva påståenden där organisationen kan ge fyra olika svar: instämmer helt, instämmer i huvudsak, instämmer till viss del samt instämmer inte. För de granskningar som publicerades och som ingick i undersökningen var bedömningen i av de inkomna svaren att man helt eller i huvudsak instämde i påståendena. en ökning jämfört med (), men i nivå med genom- snittet som undersökningen genomförts. En viss variation från år är naturlig, men helhetsintrycket visar att de statliga aktörer som har granskats har en positiv syn på hur har genomfört och kommu- Granskningen ska ha en hög verkningsgrad. upp verkningsgraden genom den årliga uppföljningsrapporten. Uppföljningsrapporten innehöll en djup uppföljning av 15 gransknings- rapporter och en mer översiktlig uppföljning av 23 granskningsrapporter från Uppföljningen visar att flertalet granskningsrapporter har medfört någon form av åtgärd av regeringen eller andra berörda organisa- En viktig del i utvecklingen av effektivitetsrevisionen är det samarbete som inleddes med när det gäller årliga kvalitetsbedöm- ningar av ett urval av granskningsrapporter, så kallad cold review. nomgång som avser rapporter har främst inriktats mot en uppföljning av hur kvaliteten i rapporterna har utvecklats och hur lämnade rekom- mendationer tagits om hand av . kommer att redovisas . Tabell 7 Nettokostnader för effektivitetsrevision 2012–2014 (tkr) Tabell 8 Redovisade timmar för anställd personal inom effektivitetsrevision 2012–201414 Som framgår ovan var kostnaden för effektivitetsrevision i stort oförändrad jämfört med . Antalet redovisade timmar har dock minskat. Skillnaden i utveckling mellan kostnader och nedlagd tid förklaras främst av att gemensamma kostnader har ökat och att en mindre ökning skett av anlitandet av extern kompetens i verksamheten. 14 Timmarna 2013 och 2012 har räknats om på grund av ändrad intern redovisningsprincip. Visstidsanställda har klassificerats om från konsultkostnader till personalkostnader. Omvärldsbevakningens andel av den totala resursinsatsen har som framgår minskat betydligt. Detta har också inneburit att arbete med förstudier och granskningar har kunnat prioriteras. Tabell 9 Kostnader för förstudier och huvudstudier samt styckkostnad per publicerad granskning 2012–2014 (tkr) Upparbetade kostnader vid årets början Kostnad för årets avslutade granskningar - Därav expedierade granskningar - Därav granskningar som inte resulterat i rapporter Styckkostnad för årets avslutade granskningar Tabell 10 Redovisade timmar för förstudier och granskningar samt genomsnittlig insats per publicerad granskning 2012–201415 Upparbetade timmar vid årets början Timmar för årets avslutade granskningar - Därav expedierade granskningar - Därav granskningar som inte resulterat i rapport Snitt timmar för årets avslutade granskningar produktion av granskningsrapporter som publicerats har som framgår ökat, vilket inom ramen för minskade kostnader och nedlagd tid inneburit minskade styckekostnader i verksamheten. Den positiva utvecklingen kan förklaras bland annat av myndighetens tydliga fokus på de åtgärder som riksrevisorerna beslutade om i syfte att öka volymen i verksamheten. Myndigheten har bland annat arbetat med att höja aktivitetsnivån för pågående förstudier och huvudstudier, tydliga mål för omvärldsbevakningens andel av tillgänglig tid samt planeringsramar för genomsnittlig tid att färdigställa en granskning. 15 Timmarna 2013 och 2012 har räknats om på grund av ändrad intern redovisningsprincip. Visstidsanställda har klassificerats om från konsultkostnader till personalkostnader. Målet för utvecklingssamarbetet är att bidra till att stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision i enlighet med internationella revisionsstandarder. Målet bryts ned i tre resultatmål: effektiva revisionsprocesser, användarvänliga rapporter av hög kvalitet och kvalitativa relationer med intressenter. Det internationella utvecklingssamarbetet sker i globala, regionala och bilaterala program i , , västra och . På global nivå har arbetet fokuserat på kapacitetsutveckling inom ramen för INTOSAI-samar- betet. På regional nivå dominerar samarbetet med organisationen för revisionsorgan i engelsktalande (AFROSAI-E). Bilateralt stöder utveckling av metoder och processer inom finansiell revision och effektivitetsrevision samt coachar enskilda revisionsteam. Insatser görs också inom utvecklingen av personalfrågor, it, ledarskap och kommunikation. Projekten har i huvudsak löpt enligt plan. Politisk turbulens och bristande mottagningskapacitet har lett till förseningar i några projekt. sammanfattande bedömning är att goda resultat har uppnåtts. Även har anslaget använts fullt ut. tvingas att tacka nej till förfrågningar om samarbete med revisionsmyndigheter i prioriterade svenska biståndsländer på grund av begränsade resurser. I det följande redovisas resultat och prestationer inom de enskilda projekten . En mer utförlig redogörelse för hur insatserna i ett längre tidsperspektiv bidrar till verksamhetens mål har lämnats till i en särskild resultatrapport.16 är vice ordförande i (), med uppdraget att främja revisionsmyndigheters kapacitetsutveckling. CBC stöder bland annat samarbete mellan INTOSAI:s regioner och medlemmar inom områden som parallellgranskningar, peer review och professionalisering av revisorer. har CBC förbättrat möjligheten till strategisk kommunikation som stöd för kapacitetsutveckling genom en ny webbsida. 16 Resultat av internationella utvecklingssamarbete, dnr 1.2.2-2015-0117. ställer såväl långtidssom korttidsexperter samt finansiella resurser till AFROSAI-E:s förfogande och bidrar därmed till utvecklingen av handböcker, manualer och utbildningsmaterial inom organisationens samtliga strategiska områden. har vidare bidragit till grundutbildningen av ca 150 effektivitetsrevisorer i regionen 2014. Antalet effektivitetsrapporter som producerats i regionen har ökat markant , vilket är en effekt av utbildningen. har också bidragit till att ett fyrtiotal chefer utbildats inom ledarskaps- och organisationsutveckling samt att ett trettiotal medarbetare utbildats i strategiska kommunikations- och personalfrågor. har störst framsteg noterats inom en parallellgranskning mellan åtta revisionsmyndigheter i västra . I övrigt har vi bidragit till kompetenshöjning i vad gäller att granska samt ledarskapskompetens för mellanchefer från fyra revisionsmyndigheter. Inom finansiell revision utbildar utbildare. Denna grupp har blivit alltmer etablerad, och arbetet med genomförande av internationella standarder går framåt. Som ett resultat av stödet inom effektivitetsrevision har tolv granskningar publicerats . Ett nytt samarbetsavtal ingicks . Tre utkast till effektivitetsrapporter har producerats av de team som har coachats av . Ett antal förbättringsförslag vad gäller metod och läsvänliga rapporter har identifierats vid ett erfarenhetsutbyte inom effektivitetsrevision med myndigheterna i och . I har revisionsberättelser enligt god revisionssed tagits fram för sex myndigheter efter coachning från . Vidare har kvalitetssäkring av revisionen i pilotteamen genomförts och avrapporterats. inleddes dessutom ett regionalt samarbete med ASEANSAI17 i syfte att stötta revisionsmyndigheterna i med implementering av internationella standarder. har samarbetet inom finansiell revision lett till att närmare 30 särskilda kvalitetsgranskare utbildats för att sprida kunskapen vidare i organisat- 17 ASEANSAI (Asean Supreme Audit Institutions). Inom effektivitetsrevisionen har en manual tagits fram. ning på chefer på alla nivåer har lett till en större förståelse för chefsrollen i utvecklingen av en revisionsmyndighet. Stöd har också getts för att utveckla intranätet samt relationerna till medier. har det skett en betydande ökning av antalet pågående effektivitets- granskningar som en följd av vår coachning och utbildning. program håller på att etableras. På grund av den politiska turbulensen har det varit svårare att uppnå resultat i projektet; utan ett fungerande parlament har OAGK18 inte haft en mottagare av sina rapporter. Inom den finansiella revisionen har dokumentation av granskningarnas olika faser förbättrats efter coachning från . också inkluderat ett erfarenhetsutbyte med revisionsmyndigheterna i och , i syfte att introducera modern effektivitetsrevision i . Samarbetet fokuserar på att stärka den Palestinska revisionsmyndighetens ka- pacitet att bedriva effektivitetsrevision inom miljöområdet. Två i princip fär- diga rapporter och två förstudierapporter har producerats. har ett ökat fokus på ledningsstöd i revisionsprocessen lett till en utökad förmåga inom NAOT19 inom både finansiell revision och effektivitets- revision samt på antikorruptionsområdet. vision har stärkts ytterligare genom en första gemensam avancerad utbildning för revisionsmyndigheterna i , och . har implementerat internationella revisionsstandarder inom finansiell revision, med visst stöd från . bland annat en utbildning inom kvantitativ revisionsmetodik bidragit till en En medieutbildning har lett till större kunskap hos högre chefer om hur man proaktivt kan använda medierna i spridning av rapporter och resultat. 18OAGK (Office Audit General of Kosovo). 19NAOT (National Audit Office of ). För att förbättra kvaliteten i våra projekt och lära av våra erfarenheter görs utvärderingar regelbundet. har utvärderingar gjorts av AFROSAI- E, Bosnien, och Kosovo. Dessutom har en generell utvärdering av vårt utvecklingssamarbete gjorts av den norska Riksrevisjonen. Tabell 11 Kostnader för det internationella utvecklingssamarbetet – 2014 (tkr) samt uppgifter om när den nuvarande projektfasen avslutas20 Tabell 12 Redovisade timmar för internationellt utvecklingssamarbete –201421 Av tabellerna ovan framgår att antalet nedlagda timmar inom det internationella utvecklingssamarbetet har minskat med ca som nettokostnaderna har ökat med ca . Detta beror främst på ökad konsultanvändning och i viss mån på ökade gemensamma kostnader för som helhet. Varje nedlagd timme har därför belastat projekten med en högre kostnad. 20 Transfereringar avser bidragsutbetalning till vissa av samarbetsländerna, främst till utvecklingssamarbetet i AFROSAI-E (se även not 8). 21 Timmarna 2013 och 2012 har räknats om på grund av ändrad intern redovisningsprincip. Visstidsanställda har klassificerats om från konsultkostnader till personalkostnader. Målet för verksamhetsgrenen omvärldsriktad verksamhet är att befästa och främja revisionens roll, både nationellt och internationellt, samt bidra till ett högt genomslag av verksamhet. Inom den internationella omvärldsriktade verksamheten har deltagit i samarbetet inom INTOSAI, EU och . Vidare har myndigheten hanterat ett flertal bilaterala kontakter, besök och förfrågningar. Verksamheten har i huvudsak genomförts enligt plan och med tillfredställande resultat. De instruktionsenliga uppgifterna, det vill säga Riksrevisorernas årliga rapport, uppföljningsrapport, granskningsplan och remisser, har genomförts enligt plan. Riksrevisorerna har deltagit i ett antal seminarier och konferenser, såväl nationellt som internationellt, främst anordnade av externa aktörer. Som nationell revisionsmyndighet och medlem i INTOSAI, andra multilaterala nätverk och organisationer samt deltar i internationellt samarbete. Året har inneburit ett ökat fokus på systemet för ansvarsutkrävande i EU med anledning av Europeiska revisionsrättens översiktliga analys Luckor, överlappningar och utmaningar: En översiktlig analys av EU:s förfaranden för ansvarsutkrävande och offentlig revision. deltog i det möte i där analysen presenterades och höll ett anförande. Företrädare för , , Europeiska revisionsrätten och deltog. Vid det årliga Kontaktkommittémötet för modererade ett samtal om revision av den gemensamma övervakningsmekanismen för den europeiska banktillsynen. samarbetar i enlighet med Lissabonfördraget med Europeiska revisionsrätten och medverkar med observatörer vid dess granskningsbesök i . genomförde Europeiska revisionsrätten tio sådana granskningsbesök. arbete inom INTOSAI bedrevs främst inom ramen för roll som vice ordförande för . Kommittén har som uppdrag att främja revisionsmyndigheters kapacitetsutveckling bland annat genom att främja samarbete mellan INTOSAI:s regioner och medlemmar inom områden som parallellgranskningar, peer review och professionalisering av revisorer. har även fortsatt sitt engagemang inom ramen för där har varit en aktiv deltagare särskilt i underkommittéerna för utveckling av standarder för såväl finansiell revision som effektivitetsrevision. Som en del i detta engagemang har tillhandahållit personalresurser för en ledamot och en teknisk rådgivare i International Auditing and . INTOSAI:s regionala arbetsgrupp för anordnade en kongress där deltog. hade framträdande roller vid tre av de seminarier som anordnades i samband med kongressen. har myndigheten tagit emot tjugotal internationella besök från främst revisionsmyndigheter, parlament, regeringar och andra myndigheter. Vidare har fyrtiotal förfrågningar och enkäter besvarats från i huvudsak andra länders revisionsmyndigheter. bidrar vidare till utveckling av effektivitetsrevisionen vid den lettiska revisionsmyndigheten genom såväl bilaterala som multilaterala möten. Den nationella delen av denna verksamhetsgren omfattar externa kontakter och seminarier. Dessutom ingår vissa instruktionsenliga uppgifter: Riksrevisorernas årliga rapport, granskningsplanen, uppföljningsrapporten samt remisshantering. Externa kontakter och seminarier lägger stor vikt vid dialog med externa intressenter. En intressentundersökning som genomfördes visar också att närmaste intressenter efterfrågar ökad dialog med myndigheten. Utöver kontakterna med utskott, , myndigheter och andra intressenter i samband med varje enskild granskningsrapport eller inom ramen för den årliga revisionen, har deltagit i ett antal möten, seminarier med mera med externa intressenter. har riksrevisorerna deltagit på bland annat Upphandlingsdagarna, Stora Infradagen, ESV22-dagen, Miljömålsdagarna 2014 och ett seminarium anordnat av Folk & Försvar och Fores. Under Almedalsveckan deltog en riksrevisor i tre olika seminarier. En riksrevisor har föreläst på utbildningar i syfte att öka kunskapen om 22 ESV (). uppdrag och roll, bland annat för högre chefer i staten och inom ramen för SNS23 Samhällsprogram. anordnades en konferens tillsammans med parlamen- tariska råd för att dela erfarenheterna av hantering av gransknings- Seminariet sammanfattades i en skrift24. De viktigaste iakttagelserna från årets granskningar inom effektivitetsrevi- sionen och den årliga revisionen redovisas i den årliga rapporten. redogörs det bland annat för satsning på granskningar inom området Staten på marknaden och myndigheter med delat ansvar. föregående årens årliga rapporter behandlades även myndigheternas beskriv- ningar av arbetet med intern styrning och kontroll. granskningsstrategier och sammanfattningar av de rapporter som publicerats sedan den förra årliga rapporten. Granskningsplanen innehåller en beskrivning av risker för staten och om- världsförändringar som kan komma att påverka granskningens närmare inrikt- Vidare innehåller planen en redovisning av utgångspunkterna för gransk- ningsverksamheten och en översiktlig presentation av den granskningsverk- samhet som bedrivs inom ramen för effektivitetsrevisionen samt de gransk- ningsrapporter som är planerade under riksdagsåret. I uppföljningsrapporten (URA) redovisades resultatet av årets uppföljning av granskningsrapporter och modifierade revisionsberättelser. I URA 2014 re- dovisades en djup uppföljning av 15 granskningsrapporter som hade publice- rats 2009–2010 samt en översiktlig uppföljning av 23 nyare granskningsrap- Eftersom djupa uppföljningar anses ge ett mer utvecklat underlag för att bedöma resultatet av verksamhet har antalet djupa uppfölj- ningar ökat och antalet översiktliga minskat. Som tidigare uppföljningar har visat har flertalet av rapporterna medfört åtgärder som ligger i linje med slutsatser och rekommenda- Uppföljningen av de modifierade revisionsberättelserna visade också att regeringen och de berörda myndigheterna hade vidtagit korrigerande åtgär- 23SNS (och Samhälle). 24Riksdagens behandling av granskningsrapporter, Erfarenheter från ett seminarium i , (ISBN 9789170863608). Kostnader för omvärldsriktad verksamhet 2014 Tabell 13 Kostnader och andra intäkter än anslag och inkomsttitel för omvärldsriktad verksamhet och för internationell uppdragsverksamhet 2012–2014 (tkr) Övrig omvärldsriktad verksamhet, internationellt Nettokostnaderna för den internationella omvärldsriktade verksamheten har ökat med ca , framför allt beroende på ökade kostnader inom EU-samarbetet. har kostnaderna för FAS minskat beroende på att ordförandeskapet avslutades helt , vilket även inneburit att bidragsintäkterna från för denna verksamhet har upphört. Den nationella omvärldsriktade verksamheten ligger i nivå med föregående Tabell 14 Timmar för omvärldsriktad verksamhet och för internationell uppdragsverksamhet 2012–201425 Övrig omvärldsriktad verksamhet, internationellt Internationell verksamhet, avgift Den internationella omvärldsriktade verksamheten har minskat något jämfört med . Det beror bland annat på att ordförandeskapet i FAS avslutades helt . Däremot har fler resurser lagts på EU-arbetet . 25 Timmarna 2013 och 2012 har räknats om på grund av ändrad intern redovisningsprincip. Visstidsanställda har klassificerats om från konsultkostnader till personalkostnader. Tabell 15 Intäkter och kostnader för avgiftsfinansierad internationell uppdragsverksamhet 2012–2014 (tkr) Den internationella uppdragsverksamheten har avsett revision av verksamheten inom Östersjöstaternas råd (). Enligt riksdagsordningen ska för varje valperiod välja ett parlamentariskt råd som ska bestå av en riksdagsledamot från varje partigrupp. Inga suppleanter ska finnas. Med anledning av riksdagsvalet valdes nya ledamöter till det . parlamentariska råd har följt granskningsverksamheten i enlighet med regelverket. Rådet har fått en redogörelse för förslaget till budget för av riksrevisorn med administrativt ansvar. Vidare har information lämnats om årsredovisning , Riksrevisorernas årliga rapport, granskningsplanen 2014/2015 samt det internationella utvecklingssamarbetet. Rådet har också fått information om riskanalys och den riskbedömning som riksrevisorerna har gjort och som är avsedd att ligga till grund för kommande granskningsområden. Riksrevisorerna har informerat om utvecklingen inom granskningsverksamheten. De har också löpande redovisat arbetet i de viktigaste granskningarna och hur granskningsplanen följs. Rådet har haft fem sammanträden . Rådet har också genomfört ett seminarium om erfarenheter av förändrade behandling av granskningar.