frsrdg · H304JO1 · 2015-11-06 00:00:00 — Även detta beslut överklagades till , som upphävde beslutet och återlämnade ärendet till bygglovsärendet. kommun och flera sakägare överklagade länssty- relsens beslut till , mark- och miljödomstolen. I ett beslut avvisade mark- och miljödomstolen överklagandena. Efter den ändrade ansökan om bygglov dröjde det drygt 20 månader innan miljö- och byggnämnden fat- tade ett beslut. Som framgått var det dock inte något ställningstagande till an- sökan om bygglov utan innebar att ärendet återremitterades till förvaltningen. Inte heller i besluten och tog nämnden ställning till ansökan om bygglov. De två senare besluten är enligt min uppfatt- ning närmast att jämställa med beslut om anstånd. Nämnden har inte utvecklat skälen för dessa beslut. Enligt 8 kap. 23 § ÄPBL får en byggnadsnämnd besluta om anstånd med att avgöra en ansökan om bygglov bl.a. för att invänta att ett arbete för att anta, ändra eller upphäva en detaljplan, områdesbestämmelser el- ler en fastighetsplan som berör byggnaden eller marken avslutas. I det bygg- lovsärende som är aktuellt här fanns det emellertid inget lagstöd för att besluta om anstånd. Besluten att återremittera ärendet till förvaltningen medförde att handläggningen försenades. Besluten har därför inneburit att handläggningen inte är förenlig med skyndsamhetskravet i 7 § FL. Sedan sökandena hade överklagat nämndens beslut konstaterade i sitt beslut att det inte kunde anses innebära något annat än förhalning och passivitet från nämnden att av- vakta kommunstyrelsens eventuella beslut. förutsatte att nämn- den skulle se till att handläggningen avslutades och att ett slutligt beslut meddelades. Trots uttalanden återremitterade nämnden ärendet på nytt till förvaltningen . I sitt beslut med anledning av överklagandet av nämn- dens sistnämnda beslut redovisade samma inställning och note- rade att nämnden på ett flagrant sätt åsidosatt sina uppgifter. 2 015 /1 6:JO1 P L A N - O C H B Y G G N A D S V Ä S E N D E T Nämndens hantering av ärendet var uppseendeväckande och kan enligt min mening inte uppfattas som annat än ren obstruktion. Jag förutsätter att nämnden avgör ärendet genom ett formligt beslut och emotser en kopia av detta beslut. Allvarlig kritik mot en byggnadsnämnd som, i stället för att ta ställning till en begäran om ingripande enligt , lämnade över ärendet till en medlare (Dnr 6596-2013) Beslutet i korthet: En fastighetsägare gjorde 2004 en anmälan enligt . , efter flera påstötningar, påbörjade nämnden den egentliga handläggningen av ärendet. I stället för att ta ställning till frågor om påföljd och ingripande lämnade nämnden över ärendet till en medlare och noterade därefter ärendet som avslutat. Nämnden får allvarlig kritik. Den 17–genomförde byråchefen på mitt uppdrag en inspektion av i Nynäs- hamns kommun. Vid inspektionen uppmärksammades följande: Ett tillsynsärende inleddes hos nämnden genom en an- mälan om olovlig åtgärd i form av markuppfyllnad på en grannfastighet. kom det in ytterligare anmälningar i ärendet om andra åtgärder på samma fastighet. träffade en företrädare för nämnden an- respektive ägaren till fastigheten i fråga och besiktigade fastigheten. Då kunde det konstateras att vissa olovliga åtgärder hade vidtagits. gjorde den dåvarande plan- och bygglovschefen en be- ställning av en medlartjänst i ärendet. I beställningen angavs bl.a. följande: ”Medlingen berör tvist mellan två fastighetsägare som är gränsgrannar. Tvisten berör inte myndighetsutövning och medlingen syftar till att klargöra och lösa frågor mellan berörda parter.” Av senare anteckningar i ärendet framgår att träffade kommunens medlare bl.a. anmälaren och ägaren till den aktuella fastigheten. antecknades i ärendet att det kunde avskrivas efter medling/förhandlingar. Ärendet var dock, såvitt kunde utläsas, fortfarande inte formellt avslutat vid . JO begärde att miljö- och samhällsbyggnadsnämnden skulle lämna upplys- ningar om och yttra sig över handläggningen av ärendet. I yttrandet skulle nämnden även redogöra för eventuella riktlinjer för användning av medlings- tjänster. Nämnden skulle vidare redovisa sin bedömning av det som kommit fram. P L A N - O C H B Y G G N A D S V Ä S E N D E T 2 015 /1 6:JO1 Vid ett sammanträde beslutade nämnden att anta förvalt- ningens yttrande som sitt eget och överlämna det till JO. Av yttrandet framgick följande (bilagor här utelämnade): Ärendet initierades genom en inkommen anmälan via telefon om att fastigheten 31 genomfört en uppfyllning av sin tomt mot tomt- gränsen till grannfastigheten 30. Av akten framgår att en anonym anmälan inkommit tidigare . Anmälningarna föranledde ingen dokumenterad åtgärd från nämndens sida. Enligt uppgift har dock represen- tanter från kommunens trafiknämnd varit ute på platsen i samband med detta. Därutöver har det parallellt pågått ett ärende beträffande dagvatten- hanteringen i grannskapet. Fastighetsägaren till Haren 29 och 30 var vid det här tillfället i konflikt gällande en VA-ledning, vars kostnadsfördelning de inte kunde enas om. inkommer ytterligare en anmälan från Haren 30 angående ett plank (insynsskydd) mellan Haren 30 och Haren 31. Det går inte att fastställa huruvida nämnden vidtagit någon åtgärd eller inte. inkommer en anmälan om samma plank/insynsskydd samt besvärande vegetation. Anmälaren kompletterar sin anmälan med bil- der för att illustrera situationen. agerar genom att till- skriva fastighetsägaren för Haren 31. I skrivelsen framförs att en anmälan inkommit samt en förfrågan om vederbörande vill bemöta ärendet i sak. Fastighetsägaren till Haren 31 ska kort därefter ha varit i kontakt med nämnden och avgett sin version av situationen. Där uppgavs att det anmälda planket var mer än . Ett drygt halvår därefter har bygglov- handläggaren besökt anmälaren samt tagit mått på de objekt som anförs som besvärande. , det vill säga nästan efter platsbesöket, in- kommer en förfrågan till där fastighetsägaren till Haren 30 efterfrågar att kommunen ska agera ”fysiskt” i ärendet. De uppger att deras infart är blockerad genom grannarnas byggnationer varav den ena fastighetsägaren uppges ha uppfört ett svartbygge. Det avser dels Haren 31 och dennes staket ovanpå stenmuren samt fastighetsägaren till Haren 29 som har byggt ett garage som påstås blockera infarten till Haren 30 (se bi- laga 1 för grafisk illustration av platsen). talar bygglovhandläggaren med anmälaren via tele- fon och handläggaren ska där ha förklarat att preskriptionstiden för planket har löpt ut och att nämnden därför inte ämnar vidta några ytterligare åtgär- der. Fallet ska komma att avskrivas förklarar handläggaren. äger ytterligare ett telefonsamtal rum, där anmälaren uppger att byggnationen är mindre än och meddelar att bild- bevis kommer att framföras. Dessa bilder lämnades också in se- nare. Nämnden bedömde inte att bilderna förändrade sakförhållandet. byter ärendet handläggare. Anledningen är ompriorite- ringar av personalens ansvarsområden där den här typen av ärenden som är av mer komplex karaktär övergår till att hanteras av en senior handläggare. Den nye handläggaren genomför ett möte med fastighetsägarna till Ha- ren 30 . I mötets anteckningar fastslår bygglovhandläggaren att planket sannolikt tillkommit , varför preskription har inträtt. Den påbyggnad som utförts på den gamla stenmuren bedöms vara bygglovspliktig. Påbyggnaden på den äldre stenmuren, , har uppförts för att ta upp den utfyllnad som gjorts på tomten Haren 31 närmast stenmuren. Fastighetsägaren till Haren 31 uppmanas därför att in- komma med en bygglovsansökan för själva påbyggnaden. Påbyggnaden har, konstaterar handläggaren, medfört olägenhet för fastighetsägaren till Haren 30. Utfyllnaden och staketets tyngd har gjort att den gamla stenmu- ren, på ett fåtal ställen, tryckts ut med , vilket inneburit att infarten blivit smalare. 2 015 /1 6:JO1 P L A N - O C H B Y G G N A D S V Ä S E N D E T samlas fastighetsägarna till Haren 31 och Haren 30 till ett möte med bygglovhandläggaren. Efter mötet framför handläggaren i en skrivelse daterad , att nämnden avvaktar fastighetsägarnas gemensamma beslut avseende genomförande av en fastighetsbestämning. En fastighetsbestämning är central för att klargöra parternas ansvarsområ- den. Det råder nämligen oenighet om var fastighetsgränsen är i förhållande till stenmuren. En lösning som lyfts fram av handläggaren är att snedda hörnet till infarten för att öka framkomligheten. I övrigt diskuteras de frågor som berörts tidigare. Någon fastighetsbestämning utfördes inte. På förslag från förvaltnings- chefen anlitades en av kommunens utsedda medlare (se bilaga 2 för riktlin- jer för medlingsfunktionen) för att hantera ärendet. Ett möte mellan fastighetsägarna, bygglovhandläggaren och medlaren genomförs . Dokumentation från mötet visar att fastighetsä- garen till Haren 31 ska inkomma med en bygglovsansökan för den påbygg- nad av muren som uppförts. Det äldre planket däremot, anses preskriberat. Vidare ombeds Haren 31 att avlägsna en del av den störande vegetation som påtalats samt ”justera” stenmuren som förminskar infarten till Haren 30. De beskrivna åtgärderna skulle enligt överenskommelsen verkställas . Fastighetsägarna till Haren 30 avböjde vid tillfället erbjudandet om att förbättra infarten genom att bredda den yttersta delen. Åtgärden skulle med- föra en reducering av Haren 31:s tomt men Haren 30 ville inte bekosta åt- gärden. Medlaren uppfattade vid tillfället att en lösning nåtts och att konflikten torde vara löst. Några månader efter mötet säljer fastighetsägarna till Haren 30 sin bo- stad och flyttar följaktligen därifrån. Ärendet förklarades därefter som av- slutat. Kommunfullmäktige beslutade , Kf 31/2008, att inrätta så kal- lade medlare inom miljö- och byggområdet. Avsikten var att avlasta nämn- dens ordinarie personal i tvister mellan parter. kommun hade vid infört en sådan funktion med positivt utfall. I samband med detta fastställdes ett reglemente (se bilaga 2). I remissen påpekar JO att ärendet ”så vitt kunde utläsas” fortfarande inte var avslutat vid tiden för inspektionen . Iakttagelsen är korrekt så till vida att inget formellt beslut fattats om avslutande av ärendet. Nämnden hade valt att endast notera avslutet i diariet efter den avslutade medlingen. Förvaltningen konstaterar att ärendet har pågått . Den bristfälliga dokumentationen försvårar en kartläggning av vad som hänt un- der ärendets tidiga skede. JO har tidigare påpekat nämndens tillkortakom- manden beträffande registrering av allmänna handlingar i protokollet som följde den inspektion som genomfördes . Nämnden har sannolikt agerat tämligen passivt och inte vidtagit några nämnvärda åtgär- der. Det aktuella ärendet är en mycket infekterad historia med djupa konflik- ter mellan grannarna som pågått . Det är klarlagt att nämnden har konstaterat att en olovlig påbyggnad uppförts på stenmuren. I syfte att åtgärda det ovannämnda valde nämnden att avstå från att vidta några sanktionsåtgärder med stöd av plan och bygg- lagen. Istället valde nämnden en mjukare linje i syfte att nå en samför- P L A N - O C H B Y G G N A D S V Ä S E N D E T 2 015 /1 6:JO1 ståndslösning mellan grannarna samt att åtgärda de oegentligheter som på- träffats. Av dokumentationen framgår det att bygglovhandläggaren uttryck- ligen uppmanat fastighetsägaren till Haren 31 att inkomma med en bygg- lovsansökan för den lovpliktiga påbyggnaden av stenmuren. Den samlade bedömningen utifrån vad som kommit fram är att nämnden sökt uppträda pragmatiskt för att bäst hantera den svåra situation som varit fallet. Det kan fastställas att någon uppföljning inte ägt rum. Förvaltningen föreslår därför att ärendet återupptas för fortsatt handläggning. I ett beslut anförde JO följande: Enligt 11 kap. 1 § första stycket 5 i den äldre (1987:10), ÄPBL, som är tillämplig vid handläggningen av det aktuella ärendet, ska bygg- nadsnämnden övervaka efterlevnaden av lagen samt föreskrifter och beslut som har meddelats med stöd av lagen. Denna skyldighet preciseras i 10 kap. 1 § samma lag. Där anges att ska ta upp frågan om påföljd eller ingripande så snart det finns anledning att anta att en överträdelse har skett av bestämmelserna om byggande i lagen eller av någon föreskrift eller något be- slut som har meddelats med stöd av dessa bestämmelser. När en åtgärd som kräver bygglov, rivningslov eller marklov har vidtagits utan lov, ska nämnden se till att det som har utförts blir undanröjt eller på annat sätt rättat, om inte lov till åtgärden ges i efterhand. När en begäran om ingripande kommer in till en byggnadsnämnd är nämn- den alltså skyldig att så snabbt som möjligt ta ställning till om någon åtgärd ska vidtas. Nämnden har dessutom vissa skyldigheter i förhållande till anmälaren. JO har i flera beslut uttalat att en person i egenskap av ägare till en grannfas- tighet har rätt att kräva prövning i sak av en begäran om ingripande mot en olovlig byggnadsåtgärd. I detta ligger en skyldighet för att behandla begäran och att fatta ett beslut i saken. Om begäran lämnas utan åt- gärd kan fastighetsägaren ha rätt att överklaga beslutet (se t.ex. JO 1980/81 s. 468, dnr 1915-1979, JO 1990/91 s. 337, dnr 3176-1989 och JO 1998/99 s. 440, dnr 3276-1996). Av utredningen framgår att de dåvarande ägarna till fastigheten 30 gjorde ett flertal anmälningar om olovligt byggande på grannfastigheten 31 till nämnden . Genom sina anmälningar inledde de ärenden hos nämnden med en begäran om att nämnden skulle ingripa enligt bestämmelserna i 10 kap. ÄPBL. Trots flera påstötningar från anmälarna drog nämnden ut på handläggningen . Det är självfallet inte god- tagbart att ett ärende som enskilda personer har inlett handläggs . Nämndens passivitet fick sannolikt till följd att preskription inträdde för en av de anmälda åtgärderna. påbörjades den egentliga handläggningen av ärendet. Det kunde då konstateras att olovliga åtgärder hade vidtagits på fastigheten 31. I sitt remissvar har nämnden angett att man valde att anlita en medlare för att ”hantera ärendet” och nå en samförståndslösning mellan grannarna. Sedan medlaren underrättat nämnden om att konflikten torde vara löst markerades ärendet som avslutat i nämndens diarium. 2 015 /1 6:JO1 P L A N - O C H B Y G G N A D S V Ä S E N D E T att det inte återstod någon ytterligare handläggning i ärendet. således inte upp huruvida en bygglovsansökan lämnades in och kom under Frågorna om preskription m.m. avgjordes inte i ett överklagbart be- Jag är mycket kritisk till denna hantering. Nämnden synes vara av uppfatt- ningen att ärendet har rört frågor som slutligt har kunnat lösas genom en över- En byggnadsnämnd kan emellertid inte välja bort sina lagstad- gade skyldigheter som tillsynsmyndighet och underlåta att handlägga ett ingri- Genom en sådan hantering fråntas en anmälare rätten att få sin begäran om ingripande prövad i sak av nämnden och möjligheten att överklaga. Nämnden förtjänar allvarlig kritik. Frågor rörande tiden för överklagande m.m. (Dnr 2675-2014) Beslutet i korthet: I beslutet kritiseras den inte lämnat information enligt 9 kap. 27 § om att handlägg- ningstiden av ett ärende om förhandsbesked hade förlängts. Nämnden får också kritik för att ha gett sökanden besked om att överklagandetiden för- längdes trots att ett sådant beslut inte är möjligt att fatta och för att även på annat sätt ha gett sökanden uppfattningen att han fått anstånd med att över- klaga. Utöver detta innehåller beslutet uttalanden om hur byggnadsnämn- derna bör tillämpa reglerna om mottagningsbevis i 9 kap. 27 § . I en anmälan som kom in till JO framförde . klagomål mot i med anledning av bl.a. hand- läggningstiden av hans ansökan om förhandsbesked och hanteringen av hans överklagande av nämndens beslut. Han skrev bl.a. följande: Han ansökte om förhandsbesked avseende avstyckning och bygglov för ny- byggnation av enbostadshus på sin fastighet. fick han del av nämndens beslut enligt vilket nämnden avslog hans ansökan. skrev han i ett e-postmeddelande till nämnden att han hade för avsikt att över- klaga beslutet när han hade fått all information. Han skrev vidare att så länge det pågick en diskussion borde överklagandetiden förlängas. En tjänsteman be- viljade förlängd överklagandetid t.o.m. . bjöds han till ett möte hos förvaltningen som skulle äga rum . Vid mötet skulle berörda tjänstemän vara närvarande, och han skulle få all inform- ation. Han förutsatte att tiden för överklagande förlängdes till efter mötet. När han direkt efter mötet ville överklaga nämndens beslut fick han beskedet att tiden för överklagande hade gått ut. P L A N - O C H B Y G G N A D S V Ä S E N D E T 2 015 /1 6:JO1 Handlingar i nämndens ärende BR 2013-0028 begärdes in och granskades. JO begärde därefter att skulle lämna upplysningar om och yttra sig över handläggningstiden av ansökan om förhandsbe- sked och hanteringen av hans överklagande. Av yttrandet skulle särskilt framgå hur handläggningen förhöll sig dels till bestämmelsen i 9 kap. 27 § (2010:900), PBL, dels till bestämmelserna i 13 kap. 16 § samma lag och 23 § andra stycket förvaltningslagen (1986:223), FL. beslutade vid ett sammanträde att lämna följande yttrande till JO: Plan- och bygglagens 9 kap. 27 § reglerar hur länge får handlägga ett ärende innan beslut måste fattas. Den maximala handlägg- ningstiden efter det att kompletta handlingar inlämnats är . Dock får handläggningstiden förlängas med om det är nöd- vändigt för utredning i ärendet. Sökanden ska informeras när byggnads- nämnden avser tillämpa förlängd handläggningstid och skälen till denna förlängning. Plan- och bygglagens 13 kap. 16 § reglerar vad som gäller för överkla- gandetid i PBL-ärenden. Förvaltningslagens 23 § reglerar hur och när ett myndighetsbeslut kan överklagas. Ett beslut ska överklagas skriftligt till den myndighet som fattat beslutet och senast från det att sökanden fått del av beslutet. I detta aktuella fall har förlängd handläggningstid enligt PBL 9 kap. 27 § tillämpats. Ärendet är komplext då det handlar om en tänkt byggnation av bostadshus på en tomtplats/fastighet med höjdvariation . Besök på den tänkta byggplatsen samt omfattande kommunicering med den sökande ingick i beredningen av ärendet. Markens allmänna lämplighet för byggnation ska även bedömas. De rent byggtekniska förutsättningarna ska även innefatta tillgänglighetskraven i PBL. Sammantaget innebar detta den något förlängda handläggningstiden i detta ärende. Efter att beslut fattats har detta tillsammans med överklagandebilaga delgetts sökanden . Sökanden har därefter, på egen begä- ran, fått beslut om utsträckt överklagandetid till . JO har uppmanat att berörd befattningshavare även ska ges möjlighet att yttra sig i detta ärende. Tyvärr är detta inte möjligt då aktuell befattnings- havare slutat sin anställning i . anser sig ha uppfyllt såväl PBL:s krav på ärendehan- teringstid som upplysningsplikt till sökanden. Vidare anser nämnden att sökanden väl informerats om hur och när det fattade beslutet skulle kunna överklagas. anser vidare att den överprövning som skett av läns- styrelsen i detta ärende påvisar på att ärende hanterats korrekt och enligt såväl PBL som förvaltningslagens bestämmelser. I ett beslut anförde JO följande: Information om förlängd handläggningstid I 9 kap. 27 § första stycket PBL föreskrivs att ska handlägga ärenden om lov och förhandsbesked skyndsamt och meddela sitt beslut om lov 2 015 /1 6:JO1 P L A N - O C H B Y G G N A D S V Ä S E N D E T eller förhandsbesked från det att den fullständiga ansökningen kom in till nämnden. Om det är nödvändigt på grund av utredningen i ärendet, får tiden förlängas en gång med högst utöver de ursprungliga tio Sökanden ska informeras om förlängningen och skälen för den innan den ursprungliga tidsfristen gått ut. ansökan om förhandsbesked kom in till nämnden 2013, och meddelade sitt beslut , dvs. Det var uppenbarligen en fullständig ansökan eftersom nämn- den inte begärde komplettering från . har i sitt re- missvar uppgett att förlängd handläggningstid enligt 9 kap. 27 § PBL tillämpa- des i det aktuella ärendet. Såvitt framgår av utredningen fick . emel- lertid inte någon information om att nämnden beslutade att en förlängning av tioveckorsfristen var nödvändig. Nämnden kan inte undgå kritik för detta. I 9 kap. 27 § andra stycket PBL finns en upplysning om att bestämmelser om att ett mottagningsbevis ska skickas till sökanden när en fullständig ansökan har kommit in och om innehållet i ett sådant bevis finns i 8 § lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden. I de handlingar som JO rekvirerat från nämnden finns inga anteckningar om att . har fått något mottagnings- Jag har i tidigare beslut (se t.ex. JO 2013/14 s. 529, dnr 4086-2011) ut- talat att det, även om nämndens skyldighet att skicka mottagningsbevis formellt sett bara gäller vissa av lovärendena, är lämpligt att nämnderna tillämpar regeln om mottagningsbevis i 9 kap. 27 § andra stycket PBL generellt. otymplig ordning att särbehandla vissa lovärenden. Och viktigare är att det är till fördel för alla enskilda att få klart besked om när ansökan bedömts som fullständig och när ett beslut således kan förväntas. Det finns emellertid inte skäl att i detta ärende kritisera den inte skickat ett mottagnings- Nämndens åtgärder sedan ärendet avgjorts Enligt 13 kap. 16 § PBL finns bestämmelser om överklagande av byggnads- nämndens beslut om bl.a. förhandsbesked i 23–25 §§ FL. En skrivelse med ett överklagande ska lämnas in till den myndighet som har meddelat det överklagade beslutet från den dag då klaganden fick del av beslutet. prövar om skrivelsen med överkla- gandet har kommit in i rätt tid och ska, om detta är fallet, överlämna skrivelsen och övriga handlingar i ärendet till den myndighet som ska pröva överklagan- Om skrivelsen har kommit in , ska beslutsmyndigheten som regel Av utredningen framgår bl.a. följande: . fick del av byggnads- nämndens beslut om avslag på ansökan om förhandsbeskedet . Därefter skickade . flera skrivelser till nämnden och begärde i en av skrivelserna förlängd överklagandetid eftersom han ville ha svar på frågor. meddelade bygglovschefen att överklagandetiden var förlängd till P L A N - O C H B Y G G N A D S V Ä S E N D E T 2 015 /1 6:JO1 på grund av uteblivet svar från byggenheten. skrev en handläggare till . att han kunde ordna ett möte vid vilket frågor kunde redas ut. hölls ett möte mellan företrädare för nämnden och . avvisade nämnden överklagande som kom in till nämnden . Som angetts ovan räknas tiden för överklagande från den dag då klaganden fick del av beslutet. I det aktuella fallet började överklagandetiden alltså löpa . En myndighet har inte rätt att själv bestämma överklagande- tiden eller hur den ska beräknas (se bl.a. JO 2000/01 s. 495, dnr 4150-1999). Bygglovschefens meddelande om att överklagandetiden förlängdes saknar alltså stöd i gällande bestämmelser. I stället borde . ha informerats om att nämnden inte kunde förlänga överklagandetiden och att ett överklagande skulle lämnas in . . har uppgett att han förutsatte att överklagandetiden förlängdes ytterligare när han bjöds in till ett möte vid vilket företrädare för nämnden skulle svara på frågor. Jag har viss förståelse för att ett sådant missförstånd kunde uppstå. Det finns givetvis ingenting att invända mot att nämnden kom överens med . om ett möte. Bygglovschefens meddelande hade emellertid gett intryck av att nämnden kunde förlänga överklagan- detiden i avvaktan på att den besvarar frågor. Det är därför förståeligt att nämn- dens handläggning kunde uppfattas på det sätt som . gjorde. Enligt min mening borde nämnden ha informerat . om att kraven på utform- ningen av ett överklagande inte är särskilt höga och frågat honom om skrivelsen skulle uppfattas som ett överklagande. Sammanfattningsvis förtjänar kritik även i denna del. Vad . i övrigt anfört ger inte anledning till någon ytterligare åtgärd eller något uttalande från min sida. Kritik mot en av ett villkor i ett förhandsbesked enligt den äldre (Dnr 6167-2013)