frsrdg · H204OSSE1 · 2015-03-10 00:00:00 — Redogörelse till 2014/15:OSSE1 Från delegation vid parlamentariska församling delegation i parlamentariska församling överlämnar sin redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Verksamheten inom parlamentariska församling 2014 ..................... Den parlamentariska dimensionen inom ........................................... 2.1 Församlingens verksamhet och organisation .......................................... 2.1.2 Presidiet (byrån) ................................................................................ 2.1.3 Det ständiga utskottet ........................................................................ Den svenska delegationen............................................................................ 4.2.1 Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden .............................. 4.2.2 Utskott II Ekonomi och miljö.......................................................... 4.2.3 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter............................. Församlingens bidrag till demokratisk utveckling ..................................... 10 Samarbete inom och utom församlingen.................................................. 10.1 Samarbetet i ........................................................ 10.2 Samarbete med andra parlamentariska församlingar .......................... declaration and resolutions .................................................................. VERKSAMHETEN INOM OSSE:S PARLAMENTARISKA FÖRSAMLING 2014 Verksamheten inom parlamentariska församling 2014 1 Framväxten av () () har sitt ursprung i den europeiska säkerhetskonferensen (ESK). ESK etablerades 1975 som ett forum för politiska förhandlingar mellan öst och väst. fick ESK ställning som regional organisation i enligt kapitel VIII. bytte konferensen namn till (). omfattar 57 stater och är en effektiv organisation i det internationella säkerhetspolitiska samarbetet. Organisationen har en vid medlemskrets (från till ), en flexibel struktur och en bred syn på säkerhet. Dess verksamhet omfattar tre dimensioner: den säkerhetspolitiska, den mänskliga (demokrati och mänskliga rättigheter) samt dimensionen för ekonomi och miljö. Tyngdpunkten inom verksamhet försköts från långsiktiga förhandlingar om normbyggande och militära förtroendeskapande åtgärder till konfliktförebyggande och återuppbyggnad. är en i hög grad operativ organisation, och dess flexibla uppbyggnad gör snabba förebyggande insatser möjliga, ofta i nära samarbete med andra internationella organ. finns fältaktiviteter i ett femtontal länder. En betydande del av budgeten går till konkreta fältinsatser. Fältmissionernas arbete är inriktat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, bygga upp demokratiska institutioner och stödja förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Organisationen har kapacitet att verka i olika skeden av en konflikt: förvarning, förebyggande, konflikthantering samt återuppbyggnad respektive utveckling av demokrati och rättsstatens principer. Organisationen har också i allt större utsträckning tagit sig an frågor som sträcker sig över samtliga tre dimensioner, såsom frågorna om människohandel, terrorism och gränsövervakning. Samarbetet med länder utanför det egna geografiska området regleras genom partnerskapsavtal. 2014/15:OSSE1 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM 2 Den parlamentariska dimensionen inom 2.1 Församlingens verksamhet och organisation parlamentariska församling (PF) etablerades 1990 i samband med att fick en fastare institutionell struktur. ska genom dialog bidra till att utveckla och främja konfliktlösningar, bidra till en demokratisk samhällsutveckling, värna rättsstatens principer och stödja demokratiska institutioner i medlemsländerna. Församlingen ska också granska huruvida medlemsländernas regeringar genomför de resolutioner och rekommendationer som församlingen ålägger dem. Målen för församlingens verksamhet anges i dess stadga. Församlingen möts i en årlig plenarsession, ett höstmöte och ett vintermöte då de nationella delegationerna från 57 medlemsländer samlas. Församlingen har 323 ordinarie ledamöter och därutöver ersättare. Antalet medlemmar i de nationella delegationerna är fastlagt i församlingens stadga. Under sessionerna följer församlingen upp hur mål efterlevs, diskuterar aktuella politiska frågor och för en dialog med medlemsländernas regeringsorgan. Beslut i församlingens plenum fattas med majoritet. har tre fackutskott som motsvarar regeringssidans dimensioner. Fackutskotten sammanträder under plenarsessionen, höstmötet och vintermötet. Vid sessionerna förekommer även regionala möten. De baltiska och nordiska delegationerna har då brukat hålla gemensamma lunchmöten. 2.1.2 Presidiet (byrån) Församlingen leds av en president som väljs för ett verksamhetsår med möjlighet till omval en gång. Församlingens presidium (byrå) består av presidenten och nio vicepresidenter som väljs för ett respektive och kan väljas om. En vicepresident kan ingå i presidiet i högst . I byrån ingår också församlingens skattmästare och de tre utskottens presidier (ordförande, vice ordförande och rapportör) samt president emeritus. Byrån möts normalt . 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM 2.1.3 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott utgörs av de nationella delegationernas ordförande och församlingens presidium. Det ständiga utskottet förbereder och beslutar om dagordning för den årliga sessionen och för ett vinterrespektive ett höstmöte. Det beslutar även vilka föreslagna tilläggsämnen som ska tas upp under sessionen och vilka fackutskott som ska bereda dem. Beslut fattas enligt principen konsensus minus en. PF:s sekretariat finns i med en filial i (totalt 19 tjänstemän). Församlingens högste tjänsteman är generalsekreterare () som har lett sekretariatet sedan starten. har sex officiella språk: engelska, franska, italienska, ryska, spanska och tyska. Inom församlingen verkar främst tre partigrupper: socialistgruppen, den konservativa gruppen och den liberala gruppen. Övriga partier såsom kommunistpartier, gröna partier och högerradikala partier möts sporadiskt utan organiserade grupper. De tre partigrupperna har inga egna sekretariat och får inte några finansiella bidrag från församlingen. Partigrupperna sammanträder under de stadgeenliga mötena. 3 DEN SVENSKA DELEGATIONEN 3 Den svenska delegationen I OSSE-delegation ingår åtta ledamöter och lika många ersättare. Dessa väljs av kammaren för en hel valperiod. till hade delegationen följande sammansättning: Delegationens ordförande var (M) och vice ordförande var (S). –Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden: (S), (S), (M) –Utskott II Ekonomi och miljö: (C), (S) –Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter: (M), (S), (FP) –(M) hade fram till plenarsessionen i posten som vice president för församlingen. Hon var dessutom ordförande i arbetsgruppen för . Efter riksdagsvalet valdes följande delegation: Arhe Hamednaca (S) 3 DEN SVENSKA DELEGATIONEN Vid ett konstituerande möte valde delegationen (S) till ordförande och (M) till vice ordförande. Fördelningen på församlingens utskott och särskilda uppdrag för ledamöterna var följande: –Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden: (S), (M), (SD) –Utskott II Ekonomi och miljö: (S), (M) –Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter: (M), Arhe Hamednaca (S), (S) –(S) valdes under sommarsessionen i till vice president för församlingen. –(S) blev under plenarsessionen i vald till ordförande i första utskottet (ett uppdrag som hon lämnade efter riksdagsvalet). –(M) är ordförande i arbetsgruppen för . 4 VERKSAMHETEN UNDER 2014 Vintermötet hölls i den 13–. två möten i plenum. Däremellan träffades de tre utskotten och det ständiga utskottet i separata möten. Därutöver genomfördes ett antal sidomöten. I de tre utskotten presenterade respektive rapportör sitt första utkast till rap- port (vilka sedermera läggs fram vid plenarsessionen) på årets tema +40 Towards human security for all. Första utskottets möte leddes av ordförande (), och rapportören () redogjorde för sin kommande rapport om Wiendokumentet och den demokra- tiska kontrollen av väpnade styrkor. Det andra utskottets möte hölls under ledning av ordförande () och rapportören () som presenterade säkrandet av vatten- och mattill- gången inom OSSE-området som tema för sin rapport. uppmärksammade länken mellan kvinnor och miljö i den särskilda debatten om samarbete inom vattenhantering. Det tredje utskottets möte leddes av ordförande (), och rapportören () talade om migration i vid mening, inklusive gästarbete och människohandel, vilket utgjorde innehållet i hennes rapport. hölls om rättssäkerheten i OSSE-området, i vilken gjorde ett inlägg om situationen i respektive . En särskild debatt om engagerade många talare, och debatten kom inte minst att handla om de internationella organisationernas roll i att bidra till en lösning av konflikten. Ett möte om situationen i kan noteras bland sidoevenemangen. Inom den nordisk-baltiska kretsen arrangerades också ett möte med den azerbajdzjanska delegationen inför värdskap för den årliga Församlingens tjugotredje plenarsession hölls –i . Årets övergripande tema var +40: Towards human security for all. Under sessionen behandlades rapportörsrapporten från respektive utskott med Därutöver fanns 14 resolutionsförslag presenterade av medlemmarna (s.k. Supplementary Items) i skilda frågor, vilka fördelades mel- lan utskotten respektive plenum för behandling. Samtliga texter antogs avslut- ningsvis av församlingen i plenum och finns samlade i en slutdeklaration – Diskussionerna i plenum präglades i hög grad av den pågående krisen i , och ämnet återkom i såväl generaldebatten som i en speciell debatt Den ryska duman företräddes av talmannen Narysjkin och ukrainska av vice talmannen De talade båda i plenum och presenterade mycket olika syn på den ukrainska krisen, men efterlyste stöd för en diplomatisk lösning. nomfördes mellan den ukrainska respektive den ryska delegationen i ljuset av 4 VERKSAMHETEN UNDER 2014 ett förslag om att etablera en interparlamentarisk kontaktgrupp för . En resolution om kränkningar av principerna i röstades igenom efter en lång debatt och trots kraftiga protester från den ryska delegationen. Både och gjorde inlägg i Ukrainadebatten om behovet av fred och demokratisk återuppbyggnad. I plenum hölls också en speciell debatt om extremism, radikalism och främlingsfientlighet. Olika orsaker till dessa företeelser framhölls, däribland religion, nationalism och fattigdom. Från amerikanskt håll betonades särskilt en ökande antisemitism och förföljelse av kristna medan man från ryskt håll framhöll nazism som ett hot. Vidare berördes, inte minst från svensk sida, upprepade gånger bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna i värdlandet . Paneldebatterna inom de tre utskottens områden rörde bl.a. krisen i , kopplingen mellan klimatförändringar och säkerhet samt de humanitära organisationernas verksamhet. () utmanade församlingens president () om presidentposten och lyckades med liten marginal få fler röster än den sittande presidenten. Det var första gången som en president i församlingen inte omvalts . valdes till vice president och valdes till ordförande i första utskottet. lämnade sin post som vice president vid sessionens slut. Det årliga nordisk-baltiska lunchmötet för att diskutera frågor av gemensamt intresse genomfördes under danskt värdskap. Vidare genomfördes ett nordisk-baltiskt möte med företrädare för azerbajdzjanska organisationer för mänskliga rättigheter. Höstmötet hölls i den 3–, och ämnet var : The Role of Parliaments. Diskussionerna inom den politiska och militära dimensionen ägnades helt åt krisen i . berörde i sitt anförande hur avgörande det kommande presidentvalet i skulle bli för landets stabilitet och demokratiska aspirationer. Inom ekonomi- och miljödimensionen diskuterades bl.a. kopplingen mellan klimatförändringar och säkerhet, respektive mänskliga rättigheter. lyfte frågan om den omfattande globala vapenspridningen och vikten av att fler länder ratificerar . Under den tredje dimensionen om mänskliga rättigheter avhandlades ett flertal teman bl.a. den humanitära krisen i och de s.k. frusna konflikterna i . Ständiga utskottet sammanträdde i samband med vintermötet, plenarsessionen och höstmötet. Byrån träffades i och i i anslutning till i staden. OSSE-delegation höll fem möten . 4 VERKSAMHETEN UNDER 2014 Under vintermötet presenterade de tre rapportörerna utkast till sina respektive rapporter, vilka skulle läggas fram vid sommarsessionen. Vid plenarsessionen lade varje rapportör fram en resolution baserad på respektive rapport under det övergripande temat +40: Towards human security for all. Temat syftade på att det 2015 är undertecknades och föregångare ESK bildades. Den framåtblickande diskussionen under sessionen fokuserade på hur organisationen ska gå vidare i sitt arbete för säkerhet och demokratisk utveckling, där arbetet för en säkerhetsgemenskap för är centralt. 4.2.1 Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden Det politiska utskottets möten leddes av dess vice ordförande , . Rapportören () presenterade sitt resolutionsförslag, i vilket hon betonade vikten av att uppdatera befintliga överenskommelser inom när det gäller bl.a. förtroendeskapande åtgärder och vapenkontroll för att möta den nutida militärpolitiska realiteten. I de påföljande diskussionerna berördes att konflikten i hade förstört förtroendet mellan länderna i , och parlamentarikerna uppmanade organisationen att anpassa sig till den nya realiteten och återta sin roll som säkerhetsaktör. Av de 32 ändringsförslag som antogs och skrevs in i den slutliga resolutionen kom 3 från den svenska delegationen. uttryckte i sitt anförande oro över den bristande demokratiska utvecklingen i . Detta möttes av starka protester från den vitryska delegationen, men ändringsförslag (s.k. amendment) antogs. uppmanade församlingen att nära följa den militära upptrappningen i den arktiska regionen och uppmanade att förstärka sitt arbete för fred och stabilitet i området. Dessa båda ändringsförslag röstades igenom. Därutöver diskuterades bl.a. utdragna konflikter i och cybersäkerhet. Utöver huvudresolutionen hade ytterligare fyra resolutioner på det säkerhetspolitiska området föreslagits av medlemmarna och fördelats till första utskottet för behandling. Dessa resolutioner berörde utvecklingen av medlingskapacitet, regionalt samarbete i sydöstra , kampen mot terrorism och fortsatt engagemang i . Under diskussionen om den sistnämnda resolutionen berörde det omfattande behovet av utbildning i . Hon tog också upp den svenska OSSE-delegationens erfarenheter av studiebesöket i som genomförts . Samtliga resolutioner antogs efter votering, varav somliga efter det att några tillägg infogats. Utskottets nya presidium valdes med () som ordförande. Azay Guliyev () omvaldes som vice ordförande och () omvaldes som rapportör. 4 VERKSAMHETEN UNDER 2014 Resolutioner antagna av utskott I: Huvudresolutionen: +40: Towards human security for all Resolution om utvecklingen av medlingskapacitet i Resolution om regionalt samarbete i sydöstra Resolution om kampen mot terrorism Resolution om fortsatta engagemang i 4.2.2 Utskott II Ekonomi och miljö Andra utskottets möten leddes av vice ordförande (). Rapportören redogjorde för sin rapport och resolution, vilken bl.a. behandlade frågor kring vatten-, mat- och energisäkerhet, avsaknaden av agerande vad gäller klimatförändringar och de finansiella institutionernas roll i orsakandet av den ekonomiska krisen. tog upp vikten av kvinnors deltagande i arbetslivet, samt att jämställdhet bör genomsyra alla frågor i församlingen. Hennes båda ändringsförslag på samma tema antogs av utskottet. talade om behovet av att personer med funktionsnedsättning får tillgång till såväl utbildning som till arbetsmarknaden. Även detta ändringsförslag, som var till stöd för ett amerikanskt förslag på samma tema, röstades igenom. Bland de övriga frågor som diskuterades i utskottet kan nämnas migration och behovet av fortsatta investeringar i vetenskap och teknologi. Resolutionen antogs enhälligt med tillägg. Tre ytterligare resolutioner hade fördelats till utskottet och antogs med vissa tillägg. I dessa resolutioner behandlades främjandet av socioekonomiska rättigheter i , uttrycktes stöd för +40-processen med avseende på en stark parlamentarisk dimension och betonades vikten av matsäkerhet. Ett nytt utskottspresidium valdes – () omvaldes till ordförande, () omvaldes till vice ordförande och () valdes till ny rapportör. Resolutioner antagna av utskott II: Huvudresolutionen: +40: Towards human security for all Resolution om stöd och främjande av socioekonomiska rättigheter i OSSE- regionen Resolution om – en region av tillit och ömsesidigt fördelaktig samlevnad Resolution om matsäkerhet, begränsade vattentillgångar och stabiliteten i OSSE-området 4 VERKSAMHETEN UNDER 2014 4.2.3 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter Utskottets vice ordförande () ledde utskottets möten. Rapportören () presenterade sin rapport och resolution som huvudsakligen behandlade migration och migranters rättigheter. Flertalet ändringsförslag berörde den försämrade situationen för mänskliga rättigheter i många av medlemsstater. lade fram ett ändringsförslag med en uppmaning till att frige alla politiska fångar, vilket antogs trots protester från vitryskt och ryskt håll. riktade en uppmaning, vilken godkändes som ett ändringsförslag, till den azerbajdzjanska regeringen att låta öppna OSSE- kontoret i . gjorde ett inlägg om politiska fångar och fängslade journalister i , i synnerhet i och . Därutöver diskuterade utskottet en rad skilda frågor som åtgärder mot diskriminering, flyktingmottagning och situationen för mänskliga rättigheter i en rad OSSE-stater. Resolutionen med ändringsförslag antogs med starkt stöd. De sex övriga resolutioner som tilldelats utskottet berörde immigrationsreformer, skydd av kulturell egendom, åtal mot människohandel med barn, flyktingars situation, bekämpandet av tortyr samt demokratisk kontroll av säkerhetsområden. Även dessa resolutioner godkändes efter diskussion. () omvaldes till ordförande och () omvaldes till vice ordförande. () omvaldes till rapportör för utskottet. Resolutioner antagna av utskott III: Huvudresolutionen: +40: Towards human security for all Resolution om omfattande immigrationsreform Resolution om skydd av kulturell egendom i OSSE-området Hindrande av och åtal mot människohandel med barn för sexuella ändamål Flyktingars situation i OSSE-området Demokratisk kontroll av officiella och privata säkerhetsområden Församlingen beslutar om sin egen verksamhet och budget. Verksamheten finansieras genom bidrag från medlemsländernas parlament och baseras på beräkningar för medlemsländerna. Församlingens budget uppgår till /2015 (budgetåret börjar ). Den svenska delegationens bidrag uppgick till , dvs. 2014/15:OSSE1 6 FÖRSAMLINGENS BIDRAG TILL DEMOKRATISK UTVECKLING 6 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling En viktig uppgift för är att bidra till en fredlig lösning av kriser och att förebygga konflikter. Olösta konflikter hotar stabiliteten, säkerheten och den ekonomiska utvecklingen i medlemskrets och närområden och är ett hot mot välståndet i hela regionen. Församlingens uppdrag är att bidra till breda diskussioner om säkerhetshot och att genom delaktighet och samarbete bistå i att lösa konflikter. 6.1 Församlingens ad hoc-arbetsgrupper Inom församlingen finns en möjlighet att etablera särskilda ad hoc-arbetsgrup- per som kan ta sig an specifika verksamhetsområden. finns dylika för frågor som rör , respektive en översyn av organisationen. Arbetsgrupperna har möjlighet att arrangera möten och sidoevenemang om situationen i det specifika landet. Detta gjordes under ledning i fråga om , i samband med vintermötet liksom under plenarsessionen. Det konstaterades att tillsättandet av en särskild rapportör för som objektivt kan dokumentera händelseutvecklingen i landet var önskvärd. Under arbetsgruppen för översynen av organisationen finns en grupp med ansvar för +40-projektet. Denna har till uppgift att –2015 genomföra en seminarieserie med framåtblickande teman. Seminarieserien är tänkt att avslutas vid jubileumssessionen i då 40-årsjubileet av undertecknande ska högtidlighållas. Ett första seminarium arrangerades i tillsammans med (). Ett andra seminarium ägde rum i i samarbete med (). Under plenarsessionen var flera mötesdeltagare kritiska mot det sätt på vilket projektet bedrevs, dvs. utan politisk insyn i seminarierna och de därpå följande rapporterna då dessa skulle utarbetas av forskare. Församlingens president har rätt att utse församlingens medlemmar till särskilda representanter för en specifik fråga. De utvalda ska avrapportera sin verksamhet vid plenarsessionen. Vid utgången av 2014 hade församlingen följande nio särskilda representanter: –() representant för –() representant för genusfrågor –() representant för bekämpning av människohandel –() representant för gränssamarbete –() representant för södra –() representant för Öst- och –() representant för budgetfrågor inom –() representant för –() representant för antiterrorism Församlingens särskilda representant för genusfrågor, () hade inte möjlighet att delta i plenarsessionen, varför hon ersattes av I sin presentation framhöll den jämna könsfördelningen i och i den som ett Vidare konstaterade hon att hade färre kvinnor på högre poster än vad som varit fallet under föregående år. nationella delegationerna numera uppvisa en bättre könsbalans. gjorde ett inlägg där hon lyfte fram kvinnocentret i som ett exempel på ett lyckat arbete för kvinnors rättigheter och betonade vikten av utbildning som ett verktyg för ökad jämställdhet. Värd för den årliga arbetslunchen om genusfrågor var den azerbajdzjanska delegationen och diskussionstemat var: ”Vilka nya strategier kan vi använda för att förbättra jämställdheten i medlemsländer?” Mötet modererades av som ersatte församlingens särskilda represen- tant för genusfrågor (). gjorde inlägg vid mötet. Fria och rättvisa val är ett centralt instrument för att uppnå demokrati och ett mycket viktigt inslag i församlingens arbete. Sedan församlingens tillkomst har man genomfört valobservationer i samarbete med kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR). Därutöver har valobservationer ofta gjorts i samarbete med (), () och ibland även med Natos parlamentariska församling (Nato PA). utser en ledare (coordinator) för de korttidsobservatörer som företräder de parlamentariska församlingarna. Till uppgifterna hör att avge det gemensamma uttalandet vid presskonferensen efter valet. utser även en ledare för sin delegation. har observerat nio val, varav sju parlamentsval och två presidentval. Ledamöter från OSSE-delegation har deltagit i samtliga observationer. På inbjudan av talmannen har dessutom riksdagsledamöter som inte ingår i OSSE-delegation kunnat delta i valobservationer inom ramen för det deltagarantal som tilldelats den svenska delegationen (den s.k. talmanskvoten). Detta har varit fallet vid fem av de valobservationer som gjorts . utförde omfattande observationer av presidentrespektive parlamentsvalet i . Även från den svenska delegationens sida lades stor vikt vid dessa val, vilket inte minst återspeglas i deltagandets omfattning. hölls parlamentsval i . Från församlingens sida leddes korttidsobservatörerna under valet av (). Från OSSE-delegation deltog (M) och Ja- senko Omanovic (S), medan Arhe Hamednaca (S) och (M) deltog på talmanskvoten. Vid parlamentsvalet i leddes korttidsobservatörerna av Adão (). Den svenska delegationen representerades av (FP) och (M). Parlamentsvalet i observerades av () som ledare för korttidsobservatörerna. (M) och (S) deltog från OSSE-delegationen och (S) på inbjudan av talmannen. Under presidentvalet i leddes korttidsobservatörerna av ().