frsrdg · H204NR1 · 2015-03-16 00:00:00 — att stödja demokratiska institutioner var centrala teman för mötet. Vid mötet med presidium i fördes en lång diskussion om det fortsatta samarbetet med ryska parlamenta- Vid diskussionen framkom det tydligt att skiljelinjerna snarare är geo- grafiska än partipolitiska när det gäller frågan om samarbete med ryska parla- De svenska parlamentarikerna intog, tillsammans med de is- ländska, en mer restriktiv hållning medan de finländska och norska parlamen- tarikerna förespråkade vikten av en fortsatt dialog på de områden där detta är Presidiets ledamöter betonade vikten av en tydlig markering mot agerande i och kränkningar av andra länders territoriella gränser men ansåg att en fortsatt parlamentarisk dialog är den bästa vägen framåt i relation- Diskussionen utmynnade i beslutet att i likhet med tidigare år bjuda in ryska parlamentariker från statsduman, federationsrådet och PANWR till 66:e session och genomföra det årliga mötet i form av ett temamöte om den ekonomiska utvecklingen i och och med deltagande av Nordiska Investeringsbanken (NIB), men att inte ar- rangera något rundabordssamtal. Vid mötet i anslutning till sessionen fram- kom det att bägge parterna nu var inställda på att genomföra de senarelagda diskuterar kontinuerligt synligheten för resultaten av det politiska arbetet. Vid session i uttalades från politiskt håll ett klart behov av att politisera och modernisera och det nordiska samarbetet. Detta resulterade i att presidiet tillsatte en arbetsgrupp på tjänstemannanivå med uppdrag att göra en översyn av arbetsordning och arbetsformer. Mot bakgrund av arbetsgruppens rapport antogs ett antal förslag vid sessionen i . För att uppnå en bredare diskussion i partigrupperna om hur kan utvecklas till ett mer aktuellt forum för politisk dialog gav presidiet den nytillträdda rådsdirektören i uppdrag att tillsätta och leda en arbetsgrupp på politisk nivå. Särskilt fokus skulle ligga på effektivitet, synlighet och förankring, och förslagen skulle genomföras löpande om 3 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHET 2014 så var möjligt. Reformarbetet har synkroniserats med reformarbetet i . I arbetsgruppen har två representanter från var och en av de nordiska partigrupperna ingått. Medlemmarna från norska Fremskrittspartiet och , som inte ingår i någon nordisk partigrupp, har inte varit representerade i arbetsgruppen. Från svensk sida har (M) deltagit som representant för den konservativa partigruppen och (C) som representant för mittengruppen fram tills den nyvalda öppnade . Vid arbetsgruppens möte deltog (KD) som mittengruppens representant. Mot bakgrund av utvecklingen i och olagliga annektering av beslöt presidiet, på det svenska presidentskapets initiativ, att arrangera en aktuell debatt om den politiska situationen i /i samband med temasessionen i . Efter debatten formulerade en redaktionskommitté ett uttalande. Utvärderingen av debatten visade att detta var ett arbetssätt som man önskade skulle fortsätta. Vid den 66:e sessionen i var ett av de nya inslagen på dagordningen en aktualitetsdebatt med den tidigare norska utrikesministern som inledningstalare. Det politiska arbetet i bygger på samarbetet inom partigrupperna, men traditionellt har beslut fattats med konsensus. Re- formgruppen har vid sina möten diskuterat olika sätt att öka synligheten för de politiska skiljelinjerna. I programmet för 66:e session avspeglade sig denna strävan att vitalisera den politiska debatten genom ett antal nyordningar. Den normala gången har varit att nya medlemsförslag hänvisats till presidiet eller utskotten för behandling innan de debatterats i plenum. Vid sessionen prövade rådet en nyordning genom att de nya medlemsförslagen debatterades i plenum innan de hänvisades för sakbehandling för att på så sätt lyfta fram de partipolitiska aspekterna. Vidare prövades en ordning med elektronisk votering om alla medlems- och ministerrådsförslag oavsett om det fanns en reservation eller inte. På detta sätt ville rådet lyfta fram de olika ståndpunkterna, synliggöra de politiska skillnaderna och främja transparensen i besluten. Frågan om förankringen av rekommendationer i de nationella parlamenten står högt på rådets dagordning. Det finns en önskan om att det nordiska synsättet ska implementeras i parlamenten både före och efter rådets beslut men också en medvetenhet om att parlamenten själva beslutar om sina arbetsformer. Inför uppstarten av reformgruppen konsulterades de nordiska talmännen om sin syn på förankringen av den nordiska politiken i de nationella parlamenten. 3 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHET 2014 Ett antal förslag har diskuterats inom reformgruppen om hur de nationella fackutskotten kan involveras i arbete och hur överensstäm- melsen mellan medlemmarnas nationella utskottstillhörighet och utskottstill- hörigheten i kan förbättras. har en stark önskan om att få en snabbare process från förslag till beslut och genomförande, vilket också överensstämmer med önskemålen i den reformprocess som genomfört. En dialog förs med om bl.a. kortare frister för både och ministerrådet vid hanteringen av rekommendationer. Ett led i denna strävan kunde vara att avsluta samlade partigrupps-, presidie- och utskottsmöten med en kort minisession för att kunna fatta beslut i plenum och därmed snabba på Arbetet med att stärka arbete med EU-frågor och att öka kon- takterna och samarbetet med har varit en aktuell fråga både inom som helhet och inom reformgruppen. förlängning av dessa diskussioner kommer temasession 2015 att äga rum i med planerad medverkan bl.a. av nordiska kommission- ärer och Europaparlamentariker. reformarbete omfattar både det politiska innehållet och de or- Ett stort antal frågor av mer intern karaktär för Nor- har diskuterats inom ramen för reformgruppens arbete. slagen är att några av de samlade partigrupps-, presidie- och utskottsmötena både av tids- och kostnadsskäl förläggs till ett fast ställe i . Reformgruppen lämnade efter sitt möte en rapport till presi- diet med 23 förslag till hur kan vidareutvecklas. handlade rapporten vid sitt möte och beslöt att remittera rap- porten i sin helhet till partigrupperna innan slutligt ställningstagande. 4 TEMASESSION I DEN 8 APRIL 4 temasession i den beslutade att utöver den ordinarie sessionen hålla en temasession . Utgångspunkten är att temasessionerna äger rum i det land som har ordförandeskapet i . Därför arrangerades temasession av den isländska delegationen och hölls i . I samband med temasessionen hölls den 7–möten i presidium och utskott. Enligt beslut av presidiet var ämnet temasession Hållbart utnyttjande av naturens resurser med fokus på långsiktiga och hållbara kriterier för gruvnäringen i och följderna av det internationella avtalet om makrillfisket i . Emellertid gjorde den kris som utvecklade sig i , med bl.a. den olagliga ryska annekteringen av , att presidiet föreslog att utöka dagordningen för sessionen med en aktuell debatt om denna fråga. Under temasessionen antogs ett tiotal rekommendationer av plenarförsamlingen (se bilaga 2). Sessionen öppnades av president (S), . Hon tog inledningsvis upp sessionstemat men ägnade huvuddelen av sitt inledningsanförande åt den aktuella situationen i och åt att redovisa presidiets åtgärder med anledning av den. Inte minst uppehöll hon sig vid de besök i de litauiska, polska, lettiska och estniska parlamenten som hon och vicepresident (M) gjorde . Hon framhöll bl.a. att den aktuella situationen var unik i världen och därmed också unik för . Efter inledningsanförandet gick plenarförsamlingen över till aktualitetsdebatten, som formade sig till ett livligt meningsutbyte med ett tjugotal inlägg om hur skulle kunna bidra till demokratiseringsprocessen i . inledde den aktuella debatten med att konstatera att det över 60-åriga nordiska samarbetet står för öppenhet, demokrati och viljan att finna gemensamma lösningar på svåra problem. Hon pekade på att den aktuella situationen mer än någonsin visade på behovet av dialog och parlamentariskt samarbete, men också på att det allvarliga läget i innebar en stor utmaning för . fick stöd av som betonade vikten av att frågan debatteras i eftersom det inte finns någon manual i det nordiska samarbetet för hur sådana situationer bör hanteras och att något liknande inte har hänt sedan tog upp de utrikes- och säkerhetspolitiska frågorna . 4 TEMASESSION I DEN 8 APRIL poängterade också att inte är en försvars- eller utrikespolitisk union, men en värdegemenskap som verkar i kraft av tron på folkrättens fundament. Flera talare lyfte detta historiska perspektiv och menade att något liknande det som hänt och höll på att hända i inte setts i sedan andra världskriget, och än mindre under de som gått sedan murens och Sovjet- De nordiska länderna var de första att erkänna de fria baltiska staterna, och i den andan menade man att det nordiska samarbetet nu borde Det skulle dessutom vara helt i linje med EU, Nato och de nordiska ländernas respektive ståndpunkter i frågan. Många av temasessionens talare hänvisade till de folkrättsliga grunderna för en reaktion på vad som händer i . De nordiska länderna har, inte minst i skuggan av och det , alltid lagt stor vikt vid respekt för folkrätten. Det sas också, med hänvisning till konflikten mellan och , att det nordiska samarbetet har visat att demokrati och fredligt samarbete är det som bäst gagnar människors frihet och länders ut- Det nordiska samarbetet har en vital dialog med parla- mentariker och andra nätverk i . Det är av största vikt att denna dialog försvaras och bevaras så långt det går, menade man. visa på den öppna dialogen som en fundamental fri- och rättighet i ett demo- Debatten på denna punkt avslutades med att plenarförsamlingen gav i upp- drag åt en redaktionskommitté med en representant för varje partigrupp att, på grundval av debatten, färdigställa ett förslag till uttalande om det aktuella läget Även detta var ett nytt element i arbete. samlingen har endast ett fåtal gånger ställt sig bakom uttalanden som inte grun- dat sig på medlems- eller utskottsförslag, och brukar inte behandla texter som Även det kan ses som en illustration av det unika i situ- I uttalandet från underströks att de nordiska ländernas av fred med varandra bygger på tillit och förtroende över nationsgrän- serna och ett omfattande samarbete på alla nivåer. Den isländska miljö- och naturresursministern in- ledde temadebatten med att presentera Nordiska ministerrådets redogörelse om ett hållbart utnyttjande av naturens resurser. ett bättre och mer ansvarsfullt utnyttjande av biologiska resurser och att grön ekonomisk tillväxt går hand i hand med en hållbar utveckling. nistern framhöll att beslutsfattarna i de nordiska länderna har en plikt att säkra att resurserna utnyttjas på ett hållbart sätt och att det är viktigt att koppla mål- sättningarna till forskning och utbildning. I den efterföljande debatten pekade många talare på vikten av att utvinna fossila och förnybara energikällor på ett ansvarsfullt sätt som inte äventyrar kommande generationers möjlighet att leva ett gott liv. Det påpekades också att de nordiska länderna med fördel skulle kunna sprida sitt kunnande när det gäller vattenrening eftersom rent vatten är 4 TEMASESSION I DEN 8 APRIL en allt större bristvara i en stor del av världen. Under debatten påmindes även om att naturen inte endast är en resurs utan också en källa till inspiration och glädje för människor, och att det är viktigt att hålla fast vid en generös syn på tillgänglighet till skog och mark. Ministern avslutade debatten med att tacka för många konstruktiva och framåtsyftande inlägg och underströk betydelsen av att lyssna på ursprungsbefolkningarna som har lång erfarenhet av att leva med och av naturen och dess resurser på ett respektfullt och hållbart sätt. En annan fråga som debatterades var kriterier för en hållbar nordisk gruvnäring. Det konstaterades att gruvnäringen har blivit en brännande fråga i flera av de nordiska länderna, att det finns en ökad efterfrågan på naturresurser i vår omvärld och att det i sin tur skapar konflikter i förhållande till lokalbefolkningen, turistnäringen och ekosystemen. Rådets medlemmar var överens om att det behövs gemensamma hållbarhetskriterier som tar hänsyn till både miljö- och samhällsperspektivet och att de nordiska länderna kan vara en förebild internationellt på detta område. Det betonades att även om gruvnäringen inte är helt oreglerad kan det göras mer genom att fastställa kriterier som företagen kan ansluta sig till. En målsättning med hållbarhetskriterierna var att de ska kunna ligga till grund för kommande regleringar inom EU och på ett internationellt plan. samarbetsminister redogjorde för statusen för rekommendation om välfärdspolitiskt arbete i och upplyste plenarförsamlingen om att ett nytt ministerrådsförslag om hållbar utveckling i höll på att tas fram. Under den efterföljande debatten underströks vikten av att de 4 miljoner människor som bor i får ett rättmätigt utbyte av resursutnyttjandet och att de arktiska folken ges rätt till självbestämmande och inflytande. Det påtalades också i debatten att de principer som finns beskrivna i FN:s deklarationer, inte minst principen om mänskliga rättigheter, borde skrivas in i alla framtida nordiska texter inom detta område. En fråga som gav upphov till livliga diskussioner var konflikten om fisket av sill och makrill i Nordostatlanten. Konflikten, som inbegriper EU, , , och har funnits på dagordning , då en rekommendation om att finna en snar lösning på den pågående konflikten om makrillfisket i Nordostatlanten antogs av rådet, men någon långsiktig lösning när det gäller principerna om ett hållbart utnyttjande av naturresurserna har inte uppnåtts. Debatten inleddes av den isländske miljö- och naturresursministern som redogjorde för Nordiska ministerrådets arbete för att stärka det vetenskapliga underlaget för beslutsfattande på detta komplexa område. Flera talare uttryckte sin uppskattning för att ministerrådet hade satt igång ett flertal projekt som syftade till att lösa konflikten, men man beklagade att det nordiska samarbetet inte hade kunnat lösa detta problem. Det påtalades också i debatten att de avtal som existerar inom fiskeribranschen inte är anpassade till den dynamiska utvecklingen i havet och att det måste till ett bättre ramverk för förvaltningen av fisket i Nordostatlanten. 4 TEMASESSION I DEN 8 APRIL Inom ramen för temadebatten behandlade rådet även frågor om bruk av bästa tillgängliga teknologi vid rening av kväve och fosfor i anläggningar med utlopp i , utvecklingen av smarta elnät till den nordiska elmarknaden, som brobyggare mellan i- och i de globala klimatförhandling- arna i syfte att förbättra förutsättningarna för ett klimatavtal 2015 samt pilot- projekt med recirkulationsanläggningar för fiskodlingar i . behandlade under temasessionen ett antal generella ärenden, varav den socialdemokratiska gruppens medlemsförslag om ett ökat fokus på arbetstagarens rättigheter gav upphov till en intensiv debatt med ett flertal en- Förslagsställarna ville anordna en konferens som kunde be- lysa problemställningen kring social dumping och arbetet med att utveckla rättvisa konkurrensvillkor för näringslivet, men enighet hade inte uppnåtts vid behandlingen i näringsutskottet. Utskottets talesperson (S) gick i debatten till hårt angrepp mot den konservativa gruppen, mittengruppen och Nordisk Frihet som visserligen delade uppfattningen att frågan var viktig att diskutera, men som uttryckte invändningar mot bl.a. premisserna för för- slaget och yrkade på avslag. Den påföljande voteringen resulterade i att Nor- med knapp majoritet beslutade att inte agera ytterligare med anled- ning av förslaget. En fråga som diskuterades under den allmänna debatten och som funnits på agenda gällde en översyn av de nordiska skatte- Bakgrunden till förslaget är att ett antal norska pensionärer som bosatt sig i anser att de har fått felaktig information från i Sve- rige och därmed åsamkats ekonomiskt lidande. skottet som arbetat med frågan välkomnade att rekommendationen till mi- nisterrådet om dels en revision och ett klargörande av relevanta myndigheters ansvar, dels en korrigering av skattekraven för de drabbade pensionärerna an- togs av plenarförsamlingen. Den allmänna debatten avslutades med ett antal frågor om barns och ungas situation i de nordiska länderna. De förslag som debatterades och antogs av rörde bl.a. en förstärkning av barnrättsperspektivet i det nor- diska samarbetet, en kvalitetsmärkning om likabehandling och jämställdhet i daghem och skolor samt ett förslag om en satsning på friluftsliv och fysisk aktivitet för barn och unga i . 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER 5 66:e session i den 27– session är årets största nordiska forum för dialog mellan parlamentariker, statsministrar och fackministrar från hela . Den 66:e sessionen ägde rum i i enlighet med den rotationsordning som beslutats. talman inledde sessionen med att hälsa välkommen till och understryka värdet av det nära samarbetet mellan de nordiska länderna på alla nivåer och den fria rörligheten mellan länderna. (M) öppnade sessionen i egenskap av president och lyfte särskilt fram de nordiska värdena, t.ex. frihet, öppenhet, mångfald, rättsstat och fredlig konfliktlösning. Det övergripande temat för det inledande toppmötet mellan parlamentariker och statsministrar från hela var det nordiska samarbetet i utveckling, med särskilt fokus på hur de nordiska länderna kan dra ökad nytta av samarbete på utbildningens, integrationens och arbetsmarknadens områden. Utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska frågor hade en framträdande roll vid sessionen, dels vid den traditionella debatten om internationella frågor, dels vid den aktuella debatt som arrangerades som ett nytt inslag med den tidigare norske utrikesministern som gästtalare. Andra nya inslag vid sessionen, som ett led i reformarbetet, var debatten om nya medlemsförslag och att votering genomfördes om samtliga beslutsförslag. Frågestunden genomfördes med deltagande av de nordiska samarbetsministrarna. Det fullständiga protokollet från sessionen finns digitalt på (). Vid sessionen deltog gäster från bl.a. , de parlamentariska Östersjö- och arktiska konferenserna, , ryska statsduman, ryska federationsrådet, nordvästra parlamentariska församling och . I samband med sessionen ägde ett stort antal möten rum på både regeringsnivå och parlamentarikernivå. presidium mötte de nordiska stats-, utrikes- och samarbetsministrarna för en dialog om aktuella nordiska samarbetsfrågor. Utskotten mötte fackministrar för samrådsmöten om aktuella frågor. statsminister inledde med att tala om de nordiska ländernas framtid i en allt mer internationaliserad värld och att samarbetet är viktigare . De nordiska länderna bör dra nytta av det nordiska samarbetet i än högre utsträckning för att bättre kunna uppnå gemensamma mål. Vidare underströks att de nordiska länderna bör presentera som en attraktiv marknadsregion och bygga vidare på det positiva intryck som finns internationellt om som varumärke. En ny strategi för ett gemensamt varumärkesbyggande för tas fram och kan utgöra en plattform för att 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER gemensamt visa upp de nordiska länderna på den internationella arenan och informera om styrkorna i den nordiska modellen. lyfte vidare fram att förslag om ett utökat samarbete inom utrikes- och säkerhetspolitiken är en viktig del, men att även andra om- råden bör identifieras – inom exempelvis hälsoområdet och de förslag som lagts fram av och vad gäller gränshinder. Från parlamentarikerhåll restes frågan om det isländska erkännandet av Pa- lestina som en självständig stat, och huruvida visionen om ett starkare nordiskt utrikespolitiskt samarbete även bör innefatta att alla de nordiska länderna er- statsminister svarade att det bör de enskilda länderna besluta om självständigt. Även frågan om hur man kan skapa en ny nordisk politik för hållbar tillväxt och sysselsättning togs upp, och att lösningen är att de nordiska länderna använder varumärket för att främja en positiv utveckling och öka samarbetet för att uppnå större resultat inom olika områ- Förutom utvecklingen av det nordiska varumärket underströk den danska statsministern vikten av ett ökat fokus på utbildning, då denna ger trygghet och är grunden för välfärden. är i sig själv en förutsättning för demokratins livskraft och det är inom utbild- ningsområdet som den nordiska integrationen nått längst i form av utbyten Den danska statsministern aviserade att under Dan- marks ordförandeskap i 2015 kommer social mobilitet inom utbildningsområdet att vara en prioriterad fråga. Från parlamentarikerhåll restes frågan om möjligheterna för nordiska med- borgare, särskilt äldre, att fritt välja var man önskar uppehålla sig med samma rätt till omsorg och ekonomiskt stöd som landets medborgare. pekade på att denna möjlighet har man redan som EU-medborgare när det gäller att söka behandling i andra EU-länder men att frågan ska disku- teras vidare inom det nordiska samarbetet. Frågan om medlemskap i togs upp, då man i de nordiska länderna valt olika lösningar på detta. om ett erkännande av ställdes till den danska statsministern, huruvida och exempel skulle följas, varpå statsministern svarade att inte kommer att erkänna en palestinsk stat . statsminister talade om utbildning, integration och arbetsmarknad som hela stommen till det nordiska välfärdssamhället, och om den nordiska välfärdsmodellen – å ena sidan en öppen marknad, å andra sidan ett skyddsnätverk. Vikten av det nordiska samhällets öppenhet för nya impulser och sökandet av gemensamma lösningar till gemensamma problem belystes med hänvisning till finanskrisen, som sedan blev en skuldkris och därefter en tillväxtkris. Vikten av att lära av varandra och framtida visioner för att skapa ett nordiskt modernt välfärdssamhälle underströks. öppenheten och sådana värderingar som demokrati, marknadsekonomi, jäm- ställdhet, rättvisa och mänskliga rättigheter betonades. statsministern lyfte frågan om ett gemensamt nordiskt varumärkesbyggande. 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER Från parlamentarikerhåll ställdes frågan om den finländska inställningen till könsneutrala äktenskap, eftersom det ännu inte finns någon sådan lagstiftning i . Statsministern hänvisade till att frågan nu behandlas i finska . Statsministern fick också bl. frågor om som en förbundsstat och om motverkande av gränshinder och vad vi kan göra i för att bättre integrera människor, och särskilt ungdomar, med utländsk härkomst. Statsministern lyfte fram språket som en viktig aspekt och vikten av att på lagstiftningssidan ha mekanismer som underlättar integrationen. lantråd underströk också vikten av sprida den nordiska modellen till andra länder och ge medborgarna bättre, mer jämställda och friskare liv. Hon pekade på att det fortsatt finns allvarliga brister på den nordiska arbetsmarknaden och framhöll att många arbetstagare utnyttjas av oseriösa arbetsgivare som ställer sig utanför de regler som finns på arbetsmarknaden. Enligt behövs det nya grepp och nya strategier för att få in unga på arbetsmarknaden så att också nästa generations arbetstagare blir delaktiga i en arbetsmarknad med rättvisa villkor och löner. Vikten av att unga, invandrare och personer med funktionsnedsättning integreras, så att alla kan vara med och bidra och bygga upp samhället, nämndes också. statsminister reste frågan om utvecklingen av den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. En stor utmaning som lyftes fram är ökningen av grov ekonomisk kriminalitet och grov arbetslivskriminalitet i – och att det finns ett behov av samarbete med andra länder för att vidta åtgärder och minska utnyttjandet. Utbildning och forskning lyftes fram som ett område där genom ett strategiskt samarbete kan fungera som en regional föregångsmodell i europeiska sammanhang. Ett område där samarbetet kan bli än starkare är den oroande utvecklingen att unga reser till för att kriga på den radikala islamistiska sidan.