frsrdg · H204NR1 · 2015-03-16 00:00:00 — kar se närmare på är Nordpassagen, utvecklingsmöjligheter vad gäller sjö- transport och åtgärder för att skapa effektivare godstransport mellan sjö, väg, järnväg och flyg. Utskottets sommarmöte kommer eventuellt att hållas i där man bl.a. vill studera forskningsanläggningen ESS/MaxLab (European Spallation Source), Medicon Valley-samarbetet, , Seed Funding, infrastruktur/8-miljonersbyen och hälso- forskning/hälsoteknologi, elmarknaden och prissättning. arbetar med hälso- och socialområdet, alkohol, tobak och narkotika, arbetsmarknadsfrågor, vård och omsorg samt bostadspolitik. Ut- skottet behandlar även psykisk ohälsa, barn- och ungdomsfrågor samt familj och funktionsnedsättningar. Svenska medlemmar i välfärdsutskottet har fram till valet varit (S), (KD), (M) och (SD). (ersattes av (SD). Efter valet utsågs (S), (KD) och (SD) till medlemmar i utskottet. var utskottets ordförande fram till valet , och vid utskottets möte valdes till ordförande. valde 2014 att titta närmare på frågor som rör välfärdstjänster i distrikten och glesbygden i med anledning av att de nordiska länderna till stora delar är glest befolkade, vilket ställer stora krav på hälso- och sjukvårdssektorn. Andra frågor som utskottet behandlade var äldres rätt att välja omsorg, ett gränslöst hälso- och socialsamarbete i , barns rättigheter, ett ökat nordiskt samarbete kring au pair-regler, gränshinder inom välfärdsområdet samt den nordiska välfärdsmodellen. Utskottet valde också, i syfte att kunna arbeta mer fokuserat och effektivt, att avskriva ett stort antal rekommendationer och endast upprätthålla ett begränsat antal för fortsatt be- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN handling, däribland social investering i , nordisk alkohol- och tobakspolitik ur ett folkhälsoperspektiv, ett gemensamt nordiskt register för auktoriserad hälsopersonal samt en nordisk handlingsplan om sällsynta diagnoser. Tillgången till välfärdstjänster, oberoende av var man bor, är en central fråga i våra glest befolkade nordiska länder. På många områden existerar redan ett samarbete mellan de nordiska länderna, men ett utökat och bredare samarbete skulle kunna ge invånarna i en tryggare hälso- och sjukvård och därigenom skapa nordisk nytta. valde därför att särskilt belysa området välfärdstjänster i glesbygden och distrikten i och titta på olika lösningar när det gäller bl.a. telemedicin, e-hälsa, välfärdsteknologi, hur kvalificerad hälsopersonal i distrikten säkerställs samt balansen mellan privat och offentlig sjukvård. Utskottet hade bl.a. ett möte med , som på uppdrag av utarbetat en rapport om det framtida nordiska hälsosamarbetet för att diskutera de frågor som berörde utskottets huvudtema. Utskottet välkomnade att det fanns en samsyn om många av de områden som skulle vinna på ett förstärkt nordiskt samarbete, exempelvis högspecialiserad behandling i , ett nordiskt nätverk kring sällsynta diagnoser, ett ökat samarbete för förbättrad folkhälsa samt ett förstärkt nordiskt samarbete inom psykiatri. Mot bakgrund av områdets många aspekter och komplexitet beslutade välfärdsutskottet att avvakta med att väcka ett utskottsförslag och att utifrån ett antal konkreta förslag i rapport arbeta vidare med detta tema även . behandlade två medlemsförslag om dels ett nordiskt ersättningssystem som kan ge äldre rätt att välja omsorg, dels gränslös nordisk sjukvård. Utskottet konstaterade att förslagens intentioner om ett förstärkt nordiskt samarbete inom hälso- och socialsektorn skulle kunna medföra ett nordiskt mervärde men även långtgående ekonomiska konsekvenser för de enskilda nordiska länderna. Mot bakgrund av förslagens omfattning och oenighet i utskottet om behandlingen av förslagen beslutade välfärdsutskottet att sända en skriftlig fråga till de nordiska regeringarna i syfte att bl.a. få en beskrivning av inom vilka områden det existerar ett sjukvårdssamarbete, vilka ekonomiska konsekvenser medlemsförslagen innebär för stater, landsting och kommuner samt att få en konsekvensanalys av förslagen med tanke på gränshinder. för social- och hälsopolitik (MR-S) var i sitt svar positivt till förslagens intentioner om gemensamma nordiska lösningar för kvalitet och säkerhet i hälso-, sjuk- och socialvården. betonades att mycket sker inom detta område, bl.a. genom Strategin för nordiskt samarbete på social- och hälsoområdet samt genom Programmet för en hållbar nordisk 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN välfärd 2013–2015. konstaterade att det inte finns förutsätt- ningar att göra en rättvis bedömning av de ekonomiska eller gränshindersrela- terade konsekvenser som medlemsförslagen skulle innebära. En omröstning i utskottet resulterade i att en knapp majoritet – med reser- vation från den socialdemokratiska och vänstersocialistiska gruppen – beslu- tade att godkänna förslagen och lägga fram dem för behandling på rådets sess- (På grund av tidsbrist vid sessionen sköts välfärdsutskottets frågor fram till temasessionen i .) arbetade 2012 fram ett utskottsförslag om nordisk alko- hol- och tobakspolitik i ett folkhälsoperspektiv. Förslaget innehöll tolv rekom- mendationer med konkreta förslag på åtgärder för att begränsa användningen av alkohol och tobak i . meddelande från Nordiska minister- rådet för social- och hälsopolitik framhölls att det nordiska samarbetet på al- koholområdet har pågått och att den forskning och det arbete som bedrivs i olika forum på detta område motiverade att rekom- mendationen kunde avskrivas. noterade i sitt betänkande att ministerrådet visserligen lyfte fram ett antal existerande projekt och goda initiativ inom detta område, men konstaterade att det finns ett fortsatt behov av ett utökat och konkret nordiskt samarbete om alkohol och tobak. därför att avvakta ett nytt meddelande från ministerrådet 2015. Med anledning av det isländska ordförandeskapet för 2014 träffade välfärdsutskottet social- och samarbetsminister Harðardóttir för ett dialogmöte om aktuella frågor inom social- och hälsoom- Ministern redogjorde för sektorsprogrammet Välfärd och vittomfattande deltagande som fokuserade på fyra huvudområden, däribland social trygghet i en föränderlig arbetsmarknad, förebyggande åtgärder, barn och unga samt hög kvalitet inom social- och hälsosektorn. ett antal exempel på åtgärder som fungerat väl, såsom Barnahuset i för utsatta barn- och ungdomar, bättre tillgänglighet till mediciner samt den s.k. Välfärdsvakten, som är en insamling av information om vilka åtgärder som fungerar bra i samband med kriser. När det gällde frågor som berörde välfärds- utskottets huvudtema välfärdstjänster i glesbygden betonade ministern bety- delsen av den tekniska utvecklingen och olika e-tjänster som ett viktigt kom- plement till den traditionella vården. Ett av välfärdsutskottets prioriterade områden är funktionsnedsättningar och ett tillgängligt och inkluderande samhälle. Utskottet var därför angeläget om att tidigt skapa en parlamentarisk kanal till det nyetablerade Rådet för nor- diskt samarbete om funktionshinder och få möjlighet att komma med inspel till den nya handlingsplanen för funktionshinderssamarbetet. möte bjöds därför projektledaren vid NVC in för att informera om sta- tusen hos funktionshinderrådet och det pågående arbetet med handlingsplanen. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Vid mötet beslutades bl.a. om en fortsatt dialog och ett strukturellt samarbete mellan välfärdsutskottet och funktionshinderrådet. Utskottet beslutade också att lyfta fram arbetet med dessa frågor genom att arrangera en aktivitet i samband med 66:e session i . Arrangemanget, som öppnades av utskottets ordförande , ägde rum i med medverkan av Glada Hudikteatern under temat kultur, synlighet och nordiskt samarbete. såg positivt på att i sin budget avsåg att avsätta medel för att konkretisera det nordiska samarbetet kring de förslag som presenterades i rapport om det framtida nordiska hälsosamarbetet, förnyade insatser mot människohandel samt en undersökning om vad som kan göras för att förhindra att barn och ensamförsörjare hamnar i fattigdom. När det gäller budgeten inom hälso- och socialområdet beslutade välfärdsutskottet att som inspel till budgetgruppen bibehålla sina tidigare prioriteringar, dvs. social dumping, ungas situation på arbetsmarknaden, sällsynta diagnoser, högspecialiserad behandling samt ett nordiskt elektroniskt register för läkare, tandläkare, sjuksköterskor och annan auktoriserad hälsopersonal. De nordiska samarbetsministrarna antog 2014 ett program som syftade till att modernisera och effektivisera det nordiska samarbetet. Detta innebar bl.a. att tidigare kunde göra inspel till budgetprocessen. Mot bakgrund av denna förändring sände välfärdsutskottet ett brev till budgetgruppen med förslag på prioriteringar budget. Förutom de prioriteringar som tidigare framförts ville utskottet även se en satsning på förebyggande arbete och folkhälsa, områden som den nu avvecklade för folkhälsovetenskap (NHV) arbetade med. Att ta bort gränshinder mellan de nordiska länderna är ett viktigt område för välfärdsutskottet, inte minst mot bakgrund av att många av gränshindren finns inom hälso- och socialområdet. deltar i arbete i form av en arbetsgrupp med en medlem från varje fackutskott. Utskottet informerades om att de nordiska socialministrarna diskuterat en omförhandling av det s.k. som behandlar erkännande av vissa yrkesgrupper inom hälsosektorn och veterinäryrket. Gränshindergruppen följde frågan och avsåg att eventuellt väcka ett medlemsförslag om detta . Den socialdemokratiska gruppen i har väckt ett medlemsförslag om ett ökat nordiskt samarbete kring au pair-ordningen i de enskilda länderna. Bakgrunden till förslaget var en kraftig ökning av unga kvinnor i som söker hjälp med eller rådgivning om sin au pair-anställning, 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN detta trots att det i de olika nordiska länderna vidtagits en rad olika åtgärder för att förhindra att någon ska bli utsatt eller utnyttjad. vid sitt möte in representanter från i och Socio- logiska institutionen vid för att få en bättre inblick i pro- Det framfördes att det behövs bättre information – såväl till an- ställda som värdfamiljer – om vad som gäller vid au pair-anställningar och att det var önskvärt med ett gemensamt nordiskt regelverk på detta område. färdsutskottet avser att arbeta vidare med denna fråga då man bl.a. kommer att träffa minoritetsombudsmannen i för att diskutera denna ombads välfärdsutskottet av kontrollkommittén att lämna in för- slag på lämpliga kontrolluppgifter för kontrollkommittén . färdsutskottet har påtalat behovet av en bättre insyn i de projekt som initieras av ministerrådet och välkomnade därför att kontrollkommittén 2014 satte igång en utredning om effekterna av ministerrådets olika projekt. För att förstärka det politiska fokuset på området barn och unga i presenterades vid ett gemensamt möte med medborgar- och konsumentutskot- tet, välfärdsutskottet och kultur- och utbildningsutskottet ett gemensamt ut- skottsförslag om en förstärkning av Barn- och ungdomsstrategin i det nordiska samarbetet som antogs av de nordiska samarbetsministrarna 2009. tades att medborgar- och konsumentutskottet skulle vara huvudansvarigt för förslagets fortsatta behandling och att övriga utskott skulle utse var sin tales- person i ärendet. beslutade vid sitt möte att huvudtemat skulle vara barns och ungas psykiska hälsa och utifrån detta tema fokusera på bl.a. våld mot barn, sexuella övergrepp mot barn och den oroande ökningen av självmord bland unga. Detta är ett område som välfärdsutskottet arbetat med tidigare, bl.a. i form av en ännu inte avskriven rekommendation om huruvida kränkta barn blir sjuka vuxna. Dessa frågor behandlas även i rapport om det nordiska hälsosamarbetet och ligger väl i linje med det danska ordförandeskapsprogrammet för 2015. mer även att arbeta vidare med ett antal frågor som rör årets huvudtema väl- färdstjänster i distrikten i , bl.a. e-hälsa, sällsynta diagnoser, välfärds- teknologi och ett nordiskt läkemedelssamarbete. Andra frågor som välfärdsutskottet kommer att arbeta med 2015 är ungas situation på arbetsmarknaden, alkohol och tobak, hälso- och socialsamarbete i och gränshinder på relevanta områden. Utskottet kommer också även i fortsättningen att ha möten om budgeten med representanter från Nordiska arbetar även vidare inom relevanta områden gentemot , och . 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN utövar den parlamentariska kontrollen över verksamhet som finansieras med gemensamma nordiska medel, inklusive de nordiska institutionerna, samt genomför annan granskning av det nordiska samarbetet som plenarförsamlingen beslutar om. kan därutöver avge utlåtanden till presidium i frågor som rör , andra avtal om nordiskt samarbete, rådets arbetsordning och andra interna bestämmelser. består av en ordförande, en vice ordförande samt fem medlemmar, och var och en av dessa ska ha en personlig ersättare. Svenska medlemmar har fram till valet varit (S) och (MP). Efter valet utsågs (S) och (MP) till medlemmar i kontrollkommittén. fasta uppgifter är att granska danska Rigsrevisionens berättelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper. Därutöver kan kontrollkommittén på begäran av andra rådsorgan eller på eget initiativ genomföra särskilda granskningsuppgifter. Projektverksamheten under är omfattande, och en betydande andel av den nordiska budgeten fördelas till olika projekt. beslutade därför på sitt möte att sätta igång en utredning om effekten av ministerrådets projekt och projekt som genomförs av de nordiska institutionerna. Uppdraget avgränsades till ca 25 projekt inom miljösektorn och inom social- och hälsosektorn som hade avslutats . Det danska företaget , som fick i uppdrag att genomföra utredningen, avlämnade på kontrollkommitténs möte en delrapport med ett antal konklusioner. Bland annat konstaterades att många projekt ökade kompetensen och konkurrenskraften i de nordiska länderna, som det i flera fall var svårt att se vad projektet konkret syftade till. Det saknades också ofta utvärderingar och en politisk uppföljning av projekten. Kommittén beslutade att behandla rapporten vid sitt möte . har kontrollkommittén systematisk gått igenom de runt 30 nordiska institutionerna och samarbetsorganen. Detta arbete fortsatte med besök på () i och NVC i . Syftet med denna genomlysning har varit att få en inblick i institutionernas organisation och arbete i relation till kriteriet ”nordisk nytta”. Efter varje besök har en kort rapport upprättats som sammanfattat kontrollkommitténs allmänna intryck av verksamheten. Rapporterna har, om kommittén funnit det motiverat, även lyft fram synpunkter och observationer som har lett till uppföljande frågor och en grundligare utvärdering. I samband med de många institutionsbesöken har kontrollkommittén kunnat konstatera att Nordiska ministerrådets åttaårsregel – som innebär att personalen med några få undantag kan vara anställd på institutionen i längst åtta 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN år – kan skapa problem i den löpande verksamheten. Mot bakgrund av detta beslutade kontrollkommittén att väcka ett förslag som antogs på Nordiska rå- dets 66:e session i . I förslaget rekommenderas ministerrådet att tillåta de nordiska institutionerna att undanta ett begränsat antal nyckelfunk- tioner från åttaårsregeln, att ge dispens från åttaårsregeln vid föräldraledighet samt att utvärdera erfarenheterna från regeln om möjligheten till förlängning av anställning i Nordgen och Nordregio och undersöka om det finns fler nord- iska institutioner som har samma behov som Nordgen och Nordregio (rekom- mendation nr 19/2014). ombads att uttala sig om Helsingforsav- talets artiklar 47 och 48 om de nationella delegationernas sammansättning i Konkret handlade frågan om och delega- tioner i relation till de självstyrande områdena och om suppleanter kan ersätta de ordinarie medlemmarna i respektive delegation. Eftersom de berörda dele- gationernas tolkning av avtalet skilde sig åt beslutade kontrollkommittén att ge tidigare justitierådet i uppdrag att göra en utvärdering av de I utvärderingen konstateras att det är förenligt med att en medlem eller suppleant ersätts av en medlem eller suppleant från vilken som helst av rådsdelegationerna och att det står delega- tionerna fritt att hantera detta pragmatiskt. Med anledning av Nordiska ministerrådets , där ett stort antal åtgärder föreslås för att modernisera och förbättra det nordiska re- geringssamarbetet, bjöd kontrollkommittén in en representant från ministerrå- det för att redogöra för innehållet i rapporten. Nyckelord i reformarbetet var bl.a. mer konkret politik, en tydligare beskrivning och mer nordisk nytta som resultat av de olika projekten samt en bättre styrning av de nordiska institu- ville också göra budgeten mer tillgänglig för både parlamentariker och ministrar med en bättre framförhållning och tydligare välkomnade att flera av reformförslagen i rapporten berörde frågor som kommittén tidigare påtalat, bl.a. styrningen av institutionerna och projektverksamheten. gjorde 2013 en genomlysning av de fem nordiska kul- turhusen och instituten som drivs av . ningen fann kontrollkommittén att kulturhusen i tämligen hög grad skiljer sig åt när det gäller såväl finansiering och organisation som ambitionsnivå. anledning av detta sände kommittén ett brev till ministerrådet för att klargöra vissa frågor om driften och verksamheten. startat en egen utredning om kulturhusen och att en rapport skulle presenteras på MR-kulturs möte . I rapporten konstateras att verksamheten ge- nerellt håller en hög nivå, att ett stort antal aktiviteter arrangeras och synlig- görs samt att husen inom de flesta verksamhetsområdena genererar nordisk Styrelseformerna bedömdes dock vara onödigt komplicerade i fråga om det ekonomiska och juridiska ansvaret. I rapporten uppmanas också kulturhu- sen att i högre grad sträva efter att nå utanför huvudstadsområdena i respektive 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN avser att följa upp ministerrådets rapport och dess rekommendationer vid ett kommande möte. Till kontrollkommitténs årliga uppgifter hör att granska Rigsrevisionens berättelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens verksamheter och räkenskaper . När det gällde redovisningen för fann Rigsrevisionen att räkenskaperna inte gav skäl till några väsentliga anmärkningar, dock noterade kommittén i sitt betänkande att det fanns problem i den ekonomiska förvaltningen på informationskontoret i , och det förutsattes att ministerrådet skulle rätta till de brister som identifierats. ansåg det även otillfredsställande att det trots påtalande från både Rigsrevisionen och ännu inte fanns en god administrativ praxis för projektverksamheten. Rigsrevisionen riktade inga väsentliga anmärkningar mot och Nordiska kulturfondens räkenskaper , dock påtalade kontrollkommittén i sitt betänkande att kulturfondens egenkapital borde komma upp till en nivå som motsvarar minst tre månaders drift samt att kulturfondens samarbete med Kulturkontakt Nord om arbetet med ministerrådets stödordningar på kulturområdet kunde stärkas i syfte att uppnå en mer kostnadseffektiv administration. Kommittén har, , sänt ett brev till presidium, utskotten, partigrupperna och de nationella delegationerna för inspel till tänkbara granskningsuppgifter . ska bl.a. behandla COWI:s rapport om effekterna av Nordiska ministerrådets olika projekt samt de projekt som sker i de nordiska institutionerna samt titta på vad det organisatoriskt förändrade arbetet med att avveckla gränshinder mellan de nordiska länderna har inneburit. 8 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN Östersjösamarbetet på parlamentarisk nivå äger rum inom ramen för den parla- mentariska (BSPC). Samarbetet syftar till att främja den parlamentariska dialogen i , på såväl nationell som regional nivå, och till att påverka utvecklingen av det samarbete som bedrivs av reger- ingarna genom Östersjöstaternas råd (, ). Syftet med det parlamentariska samarbetet är vidare att uppmärksamma och driva frågor av betydelse för samt att stödja olika initiativ som främjar en miljömässigt och socialt hållbar utveckling i regionen. 1991 på initiativ av och har därefter ägt rum en gång , Efter hand har konferensen fått fastare former. närvarande är elva nationella parlament, elva regionala parlament, Europapar- lamentet samt fyra interparlamentariska organisationer medlemmar. antagit en arbetsordning, etablerat den permanenta kommittén, beslutat att ge ett antal organisationer observatörsstatus etc. Vid den årliga konferensen ges redogörelser för regeringssamarbete som rör regionen – utöver t.ex. arbetet inom den nordliga dimensionen och Vidare behandlas sakområden som bedöms särskilt vik- har främst miljö, energi, arbetsmarknad, rättsligt samarbete, hälsa, välfärd och sjösäkerhet stått på dagordningen. flera av dessa områden har den parlamentariska tillsatt arbetsgrupper med uppgift att ta fram rapporter med politiska rekommenda- Samarbetet tjänar också som ett viktigt forum för kontakter mellan och EU:s medlemsstater i regionen, och bidrar till ett ökat informa- tionsutbyte och nätverksbyggande mellan parlamentariker från samtliga Öster- I den parlamentariska deltar med en dele- gation som består av upp till fem ledamöter. beslutar för varje man- datperiod hur delegationen ska vara sammansatt. 2010–2014 har den partipolitiska fördelningen varit tre för Alliansen och två för den rödgröna oppositionen. Inför varje konferens begärs nomineringar in från partigrupperna, varefter talmannen fastställer delegationens sammansätt- Till konferensen nominerades endast tre ledamöter. Den permanenta kommittén är konferensens fasta politiska organ. har som främsta uppgift att i samarbete med värdlandet förbereda den årliga konferensen, och att förbereda och följa upp den parlamentariska Östersjökon- Den permanenta kommittén samarbetar med Östersjö- staternas råd, regeringarnas organ för samarbetet mellan , och har även kontakter med andra relevanta organisationer som är verksamma i 8 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN Vidare svarar den permanenta kommittén för konferensens finansiering och administration. Den permanenta kommittén består av representanter för samtliga nationella och regionala parlament som deltar, samt därutöver en representant vardera från , och . Kommittén har, i enlighet med tidigare praxis, träffats fyra gånger , varav en i samband med själva konferensen. Den svenska representant i den permanenta kommittén har varit (M), med (S) som suppleant. Vid session valdes till ordinarie representant i den permanenta kommittén. Efter riksdagsvalet valdes (M) till svensk medlem och (S) till svensk suppleant i den permanenta kommittén. utsågs även av presidium till representant i den permanenta kommittén för perioden fram t.o.m. konferensen . Den 23:e parlamentariska ägde rum i , den 24–med rubriken – Strävan efter harmoni, och under värdskap av . Omkring 150 parlamentariker, experter och företrädare för olika organisationer deltog. Konferensen öppnades med ett välkomsttal av senatens talman och hölls i form av fyra sessioner som tog upp olika aktuella samarbetsfrågor i . Den första sessionen ägnas traditionellt, och så även , åt utvecklingen av regerings- och NGO-sam- arbetet i regionen. Vid denna session gjordes ett stort antal inlägg om krisen i . Nästan alla uttryckte, mer eller mindre starkt, kritik mot agerande i det sammanhanget. Representanter för uttryckte också oro för situationen i , men var ensamma om att avvisa kritiken mot det ryska agerandet. Därutöver behandlades läget för och utmaningarna på miljöområdet, kulturarv och i strävan efter en harmonisk och hållbar framtid under var sin session. Konferensen avslutades som brukligt med att deltagarna antog en resolution (bilaga 3). Resolutionen och en rapport från konferensen kan hämtas på . Från deltog (C), (M) och An- ders (S). Vidare deltog (S) och (S) som medlemmar av delegation. I och med konferensen avslutades ordförandeperioden för , .