frsrdg · H304JO1 · 2015-11-06 00:00:00 — Det framgår inte av beslut var- för verket valt att sätta tilltro till dessa uppgifter framför rätts- och landinfor- mationen. Av det som har framkommit av utredningen drar jag slutsatsen att Migra- tionsverket och polismyndigheten har olika uppfattningar i frågan om A.R:s utvisningsbeslut går att verkställa. Utredningen visar hur angeläget det är att myndigheterna samarbetar i ärenden av detta slag. Det som har kommit fram visar också betydelsen av att verket lämnar tydliga anvisningar om hur verk- ställighet ska genomföras. I annat fall riskerar verkställighetsprocessen att bli mycket långdragen. Detta kan i sin tur drabba enskilda på ett sätt som inte är acceptabelt, vilket A.R:s ärende är ett tydligt exempel på. Utredningen visar att den handling i vilken förtroendeadvokaten redovisar sitt uppdrag inte har diarieförts hos . Enligt verket beror det på att den innehåller hemliga uppgifter. Jag kan inte uppfatta detta på annat sätt än att handlingen enligt uppfattning omfattas av sekretess. Som jag har redogjort för ovan finns det en ovillkorlig skyldighet att diarieföra sek- retessbelagda handlingar. Dessutom diarieförde verket först den skrivelse som skick- ades till i . Om en handling ska diarieföras vid myndigheten ska detta normalt göras eller dagen efter att den kom in till eller upprättades hos myndigheten. Arbetet med att försöka verkställa A.R:s utvisningsbeslut har pågått under , vilket naturligtvis är mycket otillfredsställande. En av anled- ningarna till den långa handläggningstiden är att flera myndigheter varit inblan- dade i hanteringen av A.R:s ärende. Enligt min uppfattning har ett stort ansvar för att A.R:s utvisningsbeslut inte har kunnat verkställas, och det finns anledning att rikta allvarlig kritik mot verkets handläggning av A.R:s ärende. Jag förutsätter att ger nödvändiga anvisningar för att genomföra verkställigheten eller vidtar andra åtgärder. Verket bör också se över samarbetsformerna med för att undvika att liknande si- tuationer uppstår . Med dessa synpunkter avslutas ärendet. 2 015 /1 6:JO1 Kritik mot en socialförvaltning för att bl.a. ha gjort ett besök på en kvinnas arbetsplats under förhandsbedömningen av en anmälan om oro för hennes barn (Dnr 3986-2013) Beslutet i korthet: Inom ramen för en förhandsbedömning av en anonym anmälan om oro för en sjuårig flicka sökte socialförvaltningen vårdnadsha- varen (mamman) i hennes bostad för att samtala med henne och träffa flickan. Eftersom ingen var hemma sökte förvaltningen i stället upp mam- man på hennes arbetsplats. Där redogjorde handläggarna för anmälan och kom överens med mamman om ett hembesök, som gjordes . Efter en rekommendation från polisen gjordes samtliga besök i närvaro av polis. JO håller med förvaltningen om att det fanns skäl att ta kontakt med mamman under förhandsbedömningen. En sådan kontakt måste emellertid tas med respekt för den enskildes integritet. Förvaltningen kritiseras för att, som en första åtgärd för att få kontakt, oanmäld ha sökt mamman i hennes bostad i närvaro av uniformerade poliser. Förvaltningen får också kritik för att ha sökt upp mamman på arbetsplatsen. En sådan extraordinär åtgärd bör över huvud taget inte komma i fråga inom ramen för en förhandsbedömning. Besöket, som skedde oanmält och tillsammans med uniformerade poliser, innebar en uppenbar kränkning av mammans integritet. JO tillägger att ut- rymmet för ett sådant besök får anses vara mycket begränsat även under en pågående barnavårdsutredning. I en anmälan till JO framförde E.A. klagomål mot socialförvaltningen i Kungs- örs kommun om att förvaltningen hade genomfört ett besök på hennes arbets- plats med anledning av en anonym orosanmälan avseende hennes dotter. Hon uppgav bl.a. följande. Två handläggare från kom tillsammans med flera poliser till hennes arbetsplats. Där redogjorde de för vad en anonym anmälare hade framfört i en orosanmälan avseende hennes dotter. träf- fade hon handläggarna hemma i bostaden. Hon blev kränkt av besöket på ar- betsplatsen. var nystartat och till följd av det inträffade har hon förlorat intäkter och flera kunder. JO begärde inledningsvis att som lån från förvaltningen få eventuella orosan- mälningar samt journalanteckningar avseende E.A:s barn för perioden den 1– 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T Förvaltningen gav in en orosanmälan från gäl- lande E.A:s dotter, född , förhandsbedömning, aktualisering samt en handräckningsbegäran från . JO begärde därefter att i kommun skulle yttra sig över vad som hade framförts i anmälan. myndighetsutskott anförde bl.a. följande: Socialsekreterare och genomför den aktuella da- gen en förhandsbedömning av den inkomna anmälan gällande familjen . och flickan […]. Nedan följer en beskrivning av hur denna förhands- bedömning hanterats samt vilka bedömningar som gjordes. Anmälan inkom till per telefon , . Anmälaren förutsätter anonymitet för att kunna berätta vidare om sin oro för flickans leverne med sin mor och styvfar. Anmälaren uppger rädsla för modern och styvfadern då kännedom finns om kriminalitet och missbruk. Kontakt tas med polismyndigheten, vakthavande befäl i , med anled- ning av ev kännedom om familjen. Familjen är inte aktuell för i . Då utredning enligt kap 11 § 1 SOL inte inletts, hänvisade polisen till sekretessen angående förfrågan om utdrag ur polisre- gisterutdrag. Polisen uppmanade dock till en begäran om assistans vid hembesök med anledning av de uppgifter som inkommit i anmälan. Undertecknade bedömer att ett oanmält hembesök ska göras under da- gen till familjen. Assistans begärs från polismyndigheten. Undertecknade socialsekreterare åker i egen bil tillsammans med två poliser i piketbuss och ytterligare en polis via motorcykel till familjens hemadress. Efter dörrknackning uppdagas att ingen finns i hemmet. Ytterdörren var låst. Ef- ter kommer en granne i närheten fram till oss tjänstemän och för- medlar att det inte står rätt till i familjen. Grannen berättar om haschlukt och uppmanar polisen att kontrollera garaget där en bil står som modern och styvfadern brukar åka i även . Personen som ger oss uppgifterna ut- trycker rädsla och ville helst inte bli inblandad. Beslut tas om att åka till [E.A:s arbetsplats; JO:s anm.] för att där söka modern och om möjligt försöka få henne att stänga lite tidigare för att få möjlighet att genomföra samtal genom hembesök samt träffa flickan för bedömning. Klockan var då ca 17.30. Undertecknade åker till [E.A:s arbetsplats; JO:s anm.] i och parkerar därifrån. Vid ankomsten till studion var de tre poli- serna redan på plats. De hade parkerat på gatan utanför studion. Polisen står och samtalar med styvfadern utanför studion. Vi socialsekreterare gick in följda av en polis. Det var ca fem personer utöver modern i lokalen. Då vi börjar prata med modern har besökarna lämnat lokalen. Vi frågar om möj- ligheten att stänga lite tidigare för att vi behöver samtala med henne med anledning av inkommen anmälan. […] Vi överenskommer att hon skall stänga studion och sammanstråla i hemmet på […]. Hembesöket genomförs av undertecknade med assistans av polisen. Poli- serna var dock aldrig inne i bostaden. Ut informerar om anmälans innehåll och att hembesöket var en förhandsbedömning. S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 Efter samtalet och hembesöket gör undertecknade bedömningen att det inte finns skäl för ingripande enligt LVU § 2 vilket förmedlas till modern och styv- fadern innan avslutar det oanmälda hembesöket. Bedöm- ningen är att utredning bör inledas enligt kap 11 § l SOL gällande flickan. En utredning bör inledas i syfte till att klargöra omständigheterna som fram kommit i anmälan genom att bl. a. ta del av tidigare utredning från kommun samt få möjlighet till enskilt samtal med flickan. Detta framförs till dem båda. Undertecknade gör även bedömningen om att drogtester inte be- höver tas denna dag då ingen av dem visar tecken på påverkan av alkohol eller narkotika. kontaktas jag av socialsekreterarna och får en beskrivning av den anmälan som inkommit. […] I samråd med Socialchefen görs en skydds- och riskbedömning avseende socialsekreterarnas säkerhet och att följa Polisens egna rekommendationer om att begära handräckning fick anses som helt riktigt. Dock ansvarar inte för vilka resurser som sedan Polismyndig- heten avsätter vid dessa ärenden. Dessa baseras helt på information som dom vid det tillfället endast själva hade kännedom om. Att anmälan i detta fall var anonym är en försvårande faktor men den allvarliga karaktären i anmälan och detaljrikedomen i den gav underlag och skapade skyldigheter för omedelbara insatser. Min bedömning är att har agerat enligt gällande lagstift- ning och riktlinjer […]. fick tillfälle att yttra sig över remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. ska utan dröjsmål inleda en utredning av vad som genom en ansökan, anmälan eller på något annat sätt har kommit till nämndens kännedom och som kan föranleda någon åtgärd av nämnden (11 kap. 1 § socialtjänstlagen [2001:453], SoL). En anonym anmälan om oro måste bedömas med stor försiktighet. En sådan anmälan får dock inte avfärdas på grund av att den är anonym, utan det är själva innehållet i en anmälan som är avgörande för hur nämnden ska hantera den. Även en anonym anmälan kan således ligga till grund för en utredning (jfr bl.a. JO 2002/03 s. 229, dnr 1333-2000, JO 2010/11 s. 318, dnr 2798-2008, och JO 2014/15 s. 381, dnr 4133-2011). Frågan om nämnden ska inleda en utredning eller inte avgörs från fall till fall genom en s.k. förhandsbedömning. En utredning bör inte inledas om det redan från början står klart att nämnden inte kan eller bör vidta några åtgärder (se prop. 1979/80:1 Del A s. 562). En förhandsbedömning är inte en mindre utredning utan just en bedömning av om en utredning ska inledas eller inte. Mot den bakgrunden ska nämnden inte vidta några utredningsåtgärder och ska inom ramen för förhandsbedömningen t.ex. inte hämta in uppgifter från någon utomstående (se bl.a. JO 1995/96 s. 312, dnr 4218-1994). 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T En förhandsbedömning måste i första hand grundas på innehållet i anmälan och nämndens tidigare kännedom om barnet eller familjen, t.ex. uppgifter i en personakt eller tidigare anmälningar (se bl.a. prop. 2012/13:10 s. 57–58, SOSFS 2014:6 och JO 2012/13 s. 274, dnr 1909-2010). Under förhandsbedömningen får nämnden ta kontakt med det barn och de vårdnadshavare som anmälan rör (se bl.a. prop. 2012/13:10 s. 58, JO 2010/11 s. 353, dnr 2008-1964). JO har även uttalat att nämnden som en åtgärd inom ramen för en förhandsbedömning under vissa förhållanden inte bara får utan bör kontakta vårdnadshavaren, upplysa om innehållet i anmälan och ge vård- nadshavaren tillfälle att bemöta uppgifterna (se bl.a. JO 1999/2000 s. 238, dnr Liksom vid all verksamhet inom ska nämnden när den genom- för en förhandsbedömning beakta bestämmelsen i 1 kap. 1 § tredje stycket SoL om att verksamhet ska bygga på respekt för människors integri- I detta ligger bl.a. att nämnden måste väga de intrång i den personliga in- tegriteten som en åtgärd från nämndens sida medför mot de intressen som nämnden har att tillgodose. Anmälan och förvaltningens försök att göra ett oanmält hembesök tog socialförvaltningen emot en anonym oros- anmälan avseende E.A:s dotter. I anmälan påstods bl.a. att A.E. samt tilltalade henne på ett kränkande sätt. Anmälaren lämnade även uppgifter om att det förekom kriminalitet samt alkohol- och drogmissbruk i E.A:s bostad. Nämnden inledde inte någon utredning redan på grund av den inkomna an- Däremot ville förvaltningen göra ett hembesök hos E.A. med henne och träffa flickan för bedömning. Efter en rekommendation från polisen begärde förvaltningen assistans av polisen för att genomföra hembesö- Två handläggare från förvaltningen besökte familjens bostad i närvaro av tre uniformerade poliser. Det visade sig dock att ingen var hemma. Som redovisats ovan måste uppgifterna i en anonym anmälan värderas med I detta fall delar jag förvaltningens bedömning att innehållet i anmälan inte kunde lämnas utan avseende och jag anser även att det fanns skäl för förvaltningen att ta kontakt med barnets vårdnadshavare. Hur en sådan kon- takt under förhandsbedömningen ska tas måste avgöras från fall till fall. har bl.a. tidigare kännedom om familjen och karaktären på de uppgifter som I vissa fall kan det vara tillräckligt att per brev kalla vård- nadshavaren till ett möte. I andra fall kan en telefonkontakt vara lämpligare för att antingen direkt kunna samtala med vårdnadshavaren eller för att boka in ett möte vid förvaltningen eller i hemmet. Det kan även förekomma situationer där det finns skäl för att oanmält söka vårdnadshavaren i dennes bo- Oavsett hur kontakten med vårdnadshavaren tas, måste den ske med re- spekt för den enskildes integritet. Som en första åtgärd för att få kontakt med E.A. oanmält i bostaden. Besöket skedde tillsammans med uniformerade poliser, vil- ket givetvis kunde väcka extra uppmärksamhet. Även om uppgifterna i anmä- lan inte kunde lämnas utan avseende var omständigheterna i det aktuella fallet S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 enligt min bedömning inte sådana att det var nödvändigt att under förhandsbe- dömningen söka kontakt med E.A. på det sätt som skedde. I stället borde man ha försökt att i första hand nå henne per telefon eller, i andra hand, på något annat mindre uppseendeväckande sätt. Jag är alltså kritisk till förvaltningens agerande. Besöket på vårdnadshavarens arbetsplats bedrev en egen verksamhet i en lokal i . Då det hade visat sig att ingen var hemma i bostaden beslutade att i stället söka E.A. på hennes arbetsplats. Syftet med det besöket, som också gjordes i sällskap av polis, verkar ha varit att samtala med E.A. samt att bestämma tid för ett hem- besök. När handläggarna kom fram stod tre uniformerade polismän och samta- lade med flickans styvpappa utanför lokalen. En polis följde med handläggarna in i lokalen. Där fanns E.A., hennes dotter och några utomstående personer. Enligt socialnämndens yttrande hade besökarna gått när handläggarna började tala med E.A. Handläggarna redogjorde för anmälan och kom överens med E.A. om att göra ett hembesök, vilket ägde rum . Besöket på E.A:s arbetsplats skedde inom ramen för förvaltningens för- handsbedömning. Att från sida söka upp en vårdnadshavare på hans eller hennes arbetsplats får anses vara en extraordinär åtgärd som över huvud taget inte bör komma i fråga inom ramen för en förhandsbedömning. Utrymmet för att besöka en vårdnadshavare på arbetsplatsen får för övrigt an- ses mycket begränsat även under en pågående barnavårdsutredning. Besöket, som skedde oanmält och tillsammans med uniformerade poliser, har enligt min uppfattning inneburit en uppenbar kränkning av E.A:s personliga integritet. Förvaltningen förtjänar kritik för sitt agerande även i denna del. När hembesöket gjordes verkar det som om förvaltningen, förutom att samtala med E.A., också bildade sig en uppfattning om hemförhål- landena. I detta sammanhang vill jag rent allmänt framhålla att ett hembesök med syftet att kontrollera hemförhållandena får anses vara en sådan utrednings- åtgärd som bör vidtas inom ramen för en inledd utredning och inte under en förhandsbedömning (jfr prop. 1979/80:1 s. 400). har anfört i övrigt leder inte till något uttalande eller någon åtgärd från min sida. Ärendet avslutas med den kritik som uttalats. 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T Allvarlig kritik mot en brister i handläggningen av ett barnärende (Dnr 519-2013) Beslutet i korthet: Efter att en mamma hade ansökt om stöd för sin då 14- åriga dotter inledde en s.k. barnavårdsutredning. I utredningen beskrevs flickans problem förhållandevis utförligt, och utreda- ren bedömde att flickan var i behov av stöd och hjälp. flyttade familjen till en annan kommun. senare avslutade stads- delsnämnden utredningen utan förslag på insatser och utan att ta kontakt med den kommun dit familjen hade flyttat. skyldighet att göra en barnavårdsutredning är en av nämndens viktigaste uppgifter. Enligt 11 kap. 4 § socialtjänstlagen är nämn- den skyldig att slutföra en sådan utredning och fatta beslut i ärendet även om barnet flyttar till en annan kommun. Bestämmelsen ska säkerställa att barn inte hamnar ”mellan stolarna” vid en flytt . Den nya kommunen är på begäran skyldig att hjälpa till med utredningen. Under vissa förutsättningar kan ett pågående ärende även flyttas över till den nya kommunen. har i det här fallet brustit i sin utredningsskyldig- het genom att avsluta utredningen om flickan utan att klarlägga vilka insat- ser hon var i behov av och utan att ta någon som helst kontakt med den nya kommunen. Enligt JO ger hanteringen intryck av att stadsdelsnämnden mer sett till möjligheten att ”bli av med problemet” när flickan flyttade än till skyldigheten att se till att en påbörjad utredning fullföljs. får allvarlig kritik för handläggningen av ärendet. framförde, genom ordföranden i sociala myndighetsut- skottet , i en anmälan till JO klagomål mot stadsdels- nämnd i , i kommun och Socialsty- relsen. Den del av anmälan som rörde behandlades i ett särskilt ärende, dnr 730-2013. JO fattade beslut i det ärendet . När det gäller klagomålen mot anförde bl.a. följande. Ärendet gäller en flicka (.) som är född . Flickan har sedan födseln varit folkbokförd på 24 olika adresser i flera olika kommuner. har vid tio olika tillfällen utrett henne. Flera av utredningarna har avslutats utan någon åtgärd med hänvisning till att familjen har flyttat från kommunen. Det har resulterat i att flickan inte har fått det stöd hon behövde. Flickan flyttade till . Den tidigare kommunen, kommun, avslutade en utredning med hänvisning till att flickan hade flyttat. kommun tog inte någon kontakt med . I utredningen beskrevs att ”[N.N.] behöver få hjälp för sin S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 har hennes fysiska hälsa påverkats kraftigt av hennes störda ätbeteende och det är viktigt att hon får vård för de[t]”. Trots denna beskrivning verkställde inte kommun de insatser som bedömdes som nödvändiga. gjorde flickan ett suicidförsök. Flickan skrevs på grund av suicidförsöket in på en sluten psykiatrisk avdelning . kom det in en anmälan från Barn- och Familjepsykologiskt centrum i , och in- ledde en barnavårdsutredning. fat- tade det sociala myndighetsutskottet beslut om vård på HVB-hem. JO begärde att stadsdelsförvaltning i skulle komma in med upplysningar över det som anfördes i anmälan. stadsdelsförvaltning anförde i ett remissvar bl.a. följande: 1: Varför stadsdelsförvaltning underlät att slutföra påbörjad utredning utan insats då man var medveten om flickans mående? stadsdelsförvaltning underlät inte att avsluta den påbörjade utredningen, det är felaktiga uppgifter. Utredning enligt 11 kap. l & 2 §§ SoL inleddes och avslutades utan förslag på insatser. Utred- ningen avslutades utan förslag på insats då modern inte var intresserad av stöd på frivillig väg genom stadsdelsförvaltning då hon hade flyttat till en ny kommun då utredningen avslutades. Förvaltningen bedömde att det inte fö- relåg skäl för tvingande åtgärder enligt LVU då modern ville ha kontakt med i den nya kommunen och ville att stadsdelsförvaltning skulle vara behjälplig med överföring av information. 2: Varför lämnades ingen begäran till att överta utredningen vid flytten? I det fall åsyftar överflyttning av utredning enligt 11 kap. l & 2 §§ SoL så avslutades den i stadsdelsförvaltning och sålunda gjordes inte heller någon begäran att överta utredningen. I det fall åsyftar överflyttning av ärendet: Utred- ningen avslutades utan förslag på insats. Det framkommer i ut- redningen att modern är hjälpsökande men vill ha stöd genom den nya hem- kommunen. Överenskommelse mellan modern och i är att stadsdelsförvaltning skall vara behjälplig för överföring av in- formationen till den nya kommunen. Innan stadsdelsförvaltningen kontaktar inkommer en begäran om kopior på hand- lingar gällande flickan från då de öppnat utredning enligt 11 kap. l & 2 §§ SoL. Begäran om handlingar inkommer 2012-02- 01. Utifrån att redan har en öppnad och pågående utredning och stadsdelsförvaltningen översänt utredningen daterad tar stadsdelsförvaltningen inga ytterligare kontakter med . kommenterade remissvaret och anförde bl.a. följande. Enligt kommun önskade modern att stadsdelsförvaltningen skulle hjälpa till med överföring av information till den nya kommunen. Trots det önskemålet avslutades utredningen utan kontakt med den nya kommu- nen. Utredningen avslutades efter att flickan gjort ett suicidförsök. 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T Det dröjde innan på eget initiativ kunde begära upplysningar och handlingar från kommun, då varken familjen eller stadsdelsförvaltning lämnade någon information om den tidigare kontakten eller utredningen. Efter en lång historia och ett mönster av att lämna tidigare kommuner när sett behov av vård och modern tackat nej till insatser valde kommun att avsluta ärendet utan åtgärd. Med utgångspunkt från barnperspektivet är vår bedömning att det borde ha prövats om det fanns skäl för ett omhändertagande. JO begärde in journalanteckningar från stadsdelsförvaltning. Efter granskning av anteckningarna begärde JO att skulle yttra sig över det som hade framfört i sin anmälan till JO. anförde i ett yttrande bl.a. följande. Utredning enligt 11 kap. l, 2 §§ SoL inleddes efter att det in- kommit en orosanmälan från socialjouren efter att modern förts med ambu- lans till sjukhus efter ett misstänkt suicidförsök. Modern ansöker också om stöd för [N.N.] i form av en skolform där behandling ingår. Utredningen genomfördes genom enskilda samtal med modern i förvalt- ningens lokaler och . Vidare har kontakter tagits med BUP samt med Kvickentorpsskolan. Utredare har även haft te- lefonkontakt med modern. [N.N.] kallades till de första besöken på social- tjänsten men var inte intresserad av att delta i utredningen. I en gemensam bedömning av socialtjänst och vårdnadshavare gjordes inga ytterligare för- sök att involvera [N.N.] i utredningen med hänsyn till hennes mående. Utredningen avslutades utan förslag på insats. I bedöm- ningen framgår att [N.N.] bedöms vara i behov av stöd på grund av sitt psykiska mående men att modern dragit tillbaka sin ansökan om stöd och inte är intresserad av stöd genom i stadsdelsförvalt- ning utifrån att familjen ska flytta från stad till . Mo- dern är positiv till fortsatt kontakt med i och att i är behjälplig med en överföring av information till den nya kommunen. stadsdelsförvaltning gjorde bedömningen att kriterierna för ett omhändertagande enligt LVU inte var uppfyllda utifrån den information som då fanns på . Familjen hade kontakt med socialtjänst och barn- och ungdomspsykiatrin. Redan i den initiala kontakten med utredare på så berättade modern att familjen planerade för en flytt till där familjen enligt modern har ett privat nätverk som är in- satta i familjens situation och är till stöd för familjen. Modern var hjälpsö- kande och positiv till fortsatt kontakt med men hon ville få det stödet av den nya kommunen. Modern lämnar också samtycke till att barn- och ungdomspsykiatrin i gör en skriftlig överföring till barn- och ungdomspsykiatrin i den nya kommunen. Det hade vid tiden för utred- ningens avslutande inte inkommit någon information gällande flickans suicidförsök [rätteligen , JO:s anm.]. I överenskommelse med modern skulle vara behjälp- lig med överföring av information till kommun. Utredningen avslutades och innan stadsdelsförvaltning kontaktade för en överföring inkommer () en begäran om ko- pior på handlingar då inlett utredning. stadsdelsförvalt- ning hade kunnat vara snabbare med informationsöverföringen till Åtvida- bergs kommun. stadsdelsförvaltning hade dock inte sådan informat- ion som talade för att situationen var akut, vilket framkommit i . S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 kommenterade remissvaret och anförde i huvudsak följande.