frsrdg · H304JO1 · 2015-11-06 00:00:00 — hade handläggaren på Lokalt försäkringscenter (LFC), , kontakt per telefon med chefen för utföraren av assistans som informerade om att assistansen upphörde och att ingen assistans hade utförts efter . LFC-handläggaren hade även kontakt per telefon med den gode mannen som meddelade att det inte var aktuellt med assistansersätt- ning då alla assistenter var uppsagda och A.M. inte hade fått någon assi- stans . Den gode mannen informerade också om att han hade talat med kommunchefen i kommun angående den fortsatta omvårdnaden av A.M. skickade LFC-handläggaren ett kommunicerings- brev till den gode mannen om att övervägde att dra in assistansersättningen. på advokatfirman som ville veta om hade fått meddelande om att A.M. hade tackat nej till särskilt boende. Han ville även veta om assistansersättning fortfa- rande betalades ut. LFC-handläggaren hänvisade honom till den gode man- nen. uppgav då att han hade fullmakt och att han skulle maila över den till . inkom fullmakt som A.M. LFC- handläggaren meddelade då K.S. per telefon att hon ville rådgöra med den gode mannen innan hon kunde lämna ut uppgifterna. informerade un- der samtalet om att det fanns en konflikt mellan K.S. och den gode mannen. Handläggaren gjorde bedömningen att hon behövde kontakta överförmyn- daren innan hon kunde lämna ut de efterfrågade uppgifterna. Detta medde- lades K.S. under samtalet och de kom överens om att hon skulle kontakta överförmyndaren. ringde LFC-handläggaren till i Sö- dertälje kommun som upplyste om följande. Överförmyndaren har ett me- dicinskt underlag som styrker att den försäkrade inte själv kan sörja för sin person och därmed har en god man utsedd samt att det är på gång med prövning av förvaltarskap. Överförmyndarens bedömning var att all kon- takt ska ske med god man då det är han som är behörig att stötta A.M. ringde LFC-handläggaren till K.S. och hänvisade honom till den gode mannen för att få de efterfrågade uppgifterna. och meddelade att han har rätt att få ut uppgifter med hjälp av fullmakten. Han menade att A.M. har rätt att skriva under en fullmakt trots att han har en god man. Han ville veta om A.M. har assistansersättning och om vi känner till att A.M. har tackat nej till särskilt boende. LFC-handläggaren svarade att hon ville diskutera ären- det med specialist. Hon meddelade även att K.S. kommer att få ett skriftligt beslut om hon vidhåller sitt ställningstagande om att inte lämna ut uppgif- terna. kom mail från K.S. Han meddelade att A.M. inte har flyttat in i något boende . Han ville få bekräftelse på att A.M. fortfarande har assistansersättning. anförde att A.M. kan underteckna fullmakter då han har talförmåga och är lindrigt förståndshan- dikappad. S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G 2 015 /1 6:JO1 ringde LFC-handläggaren till den gode mannen och informerade honom om att det hade kommit in en fullmakt från K.S. med begäran om att få uppgift om assistansersättning samt om Försäkrings- kassan känner till att A.M. har tackat nej till boende. Handläggaren fick samtycke från den gode mannen och informerade honom om att hon kom- mer att lämna ut uppgifterna till K.S. ett flertal gånger men fick ingen kontakt och det gick inte att lämna något meddelande. kom ett mail från K.S. där han frågade när han kunde få besked om de begärda uppgifterna. ringde handläggaren åter K.S. utan att få kon- takt. Handläggaren skickade då ett mail och meddelade att Försäkringskas- san känner till att A.M. har tackat nej till boende och att han har assistansersättning. skickades tidigare kommuniceringsbrev även till ombudet . I avsnitt 3.6 i vägledningen (2004:7) och förvaltnings- lagen sägs bland annat att om en försäkrad har en god man, är det normalt den gode mannen som företräder honom eller henne i kontakterna med För- säkringskassan och för hennes eller hans talan. En god man har möjlighet att ge annan person fullmakt att företräda och föra den försäkrades talan inför . Den som har god man förordnad för sig har alltjämt kvar sin rättshandlingsförmåga. I samma avsnitt i vägledningen sägs vidare att JO har konstaterat att en försäkrad som har förvaltare har rätt att ge fullmakt åt en annan person att begära ut handlingar i ett ärende (JO:s beslut, dnr 3078-2010). Även om förordnandet ger en förvaltare rätt att begära och få ut handlingar som rör den försäkrade gör förordnandet alltså inte den försäkrade obehörig att själv vidta samma åtgärd. I avsnittet sägs också att det kan vara lämpligt att för- valtaren informeras om utlämnandet, så att man undviker miss- förstånd mellan förvaltaren och den enskilde. Mot bakgrund av detta anser att oavsett om A.M. har god man eller förvaltare har han rätt att själv begära ut uppgifter eller hand- lingar i sitt eget ärende eller att ge fullmakt till någon annan att göra en sådan begäran. De av ombudet begärda uppgifterna lämnades till honom via mail efter sammanlagt . i efterhand borde handläggaren ha skickat de efterfrågade uppgifterna till ombudet som fick del av ombudets fullmakt. Reglerna kring utlämnande av allmän handling, sekretessprövning, partsinsyn, fullmakt och godmansförordnande kommer att gås ige- nom med alla handläggare på LFC . I ett beslut anförde chefsJO Fura följande: Av 16 § förvaltningslagen (1986:223), FL, följer att den som är part i ett ärende har rätt att ta del av det som har tillförts ärendet, om detta avser myndighetsut- övning mot någon enskild. Rätten att ta del av uppgifter gäller med de begräns- ningar som följer av 10 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G En begäran om att ta del av uppgifter i ett ärende ska handläggas i enlighet med de allmänna regler som enligt 4 och 7 §§ FL gäller för myndigheternas serviceskyldighet och ärendehantering. Det innebär bl.a. att en begäran om att ta del av uppgifter ska hanteras så skyndsamt som möjligt. Av utredningen i ärendet framgår att A.M. hade lämnat fullmakt åt advoka- ten K.S. att företräda honom hos bl.a. . hade god man när fullmakten upprättades. vände sig K.S. till Försäk- ringskassan och frågade om uppgifter som rörde A.M:s assistansersättning. Han fick till svar att myndigheten, trots fullmakten, inte kunde lämna ut de efterfrågande uppgifterna utan den gode mannens samtycke. Efter att ha hämtat in den gode mannens samtycke skickade de begärda uppgif- terna till K.S. Som tar upp i sitt remissvar har JO i ett tidigare beslut konstaterat att en person som har förvaltare har rätt att själv begära att få del av handlingar. I beslutet konstaterades vidare att den som har förvaltare är oför- hindrad att utfärda en fullmakt som ger en annan person behörighet att vidta de åtgärder som huvudmannen själv, förvaltarskapet till trots, är behörig att vidta (se JO 2012/13 s. 350). I det här fallet var det fråga om godmanskap. Den som har god man behåller sin fulla rättshandlingsförmåga och har möjlighet att själv vidta rättshandlingar som t.ex. att ingå avtal eller upprätta fullmakter även inom de områden som förordnandet om god man avser. hade god man saknade därmed be- tydelse, och skulle därför ha hanterat K.S:s begäran på samma sätt som om A.M. själv framfört den. förtjänar kritik för den felaktiga och långsamma hanteringen av K.S:s begäran. Kritik mot för hanteringen av en begäran om omprövning (Dnr 3491-2014) Beslutet i korthet: I en anmälan till JO framfördes klagomål mot Pensions- myndigheten med anledning av myndighetens hantering av en begäran om omprövning av ett beslut i ett ärende om bostadstillägg. Vid granskningen av det aktuella ärendet framkom bl.a. att Pensionsmyn- digheten inte hade tillämpat ändringsreglerna i 113 kap. 3 § socialförsäk- ringsbalken. Med anledning av detta uttalar JO i beslutet att Pensionsmyn- digheten på eget initiativ bör ta ställning till om det finns förutsättningar för att ändra ett beslut med stöd av 113 kap. 3 § socialförsäkringsbalken inför en omprövning och att en sådan ändringsprövning bör göras regelmässigt i de fall den tvåmånadersfrist som gäller för omprövning har löpt ut innan avvisning sker. Det ska också framgå av journalanteckningarna att en änd- ringsprövning har gjorts. kritiseras för att omprövningsbegäran hanterats bristfälligt. S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G 2 015 /1 6:JO1 I en anmälan, som kom in till JO , framförde H.E. klagomål mot med anledning av myndighetens hantering av en be- gäran om omprövning av ett beslut i ett ärende om bostadstillägg. Hon uppgav att hon begärde bostadstillägg från men fick det avvisat med motiveringen att hon får pension från . I ett brev skrev hon att den ersättning hon får egentligen är ett krigsskadestånd och att den inte ska räknas med som inkomst vid beräkningen av bostadstillägg. har aldrig svarat på hennes klagomål. Inledningsvis begärde JO in handlingar från och granskade dessa. Anmälan remitterades därefter till myndigheten för yttrande. I sitt remissvar anförde föl- jande: beviljade H.E. bostadstillägg . I ett beslut drog Pensionsmyn- digheten in H.E:s bostadstillägg . Anledningen var att vi fått information från om att H.E. hade beviljats retroak- tiv pension. Hennes sammanlagda inkomst blev därför för hög för att hon skulle kunna få fortsatt bostadstillägg. Informationen kommunicerades inte med H.E. innan beslutet fattades. ringde H.E:s son till med frågor kring H.E:s bostadstillägg. Det framgår inte av våra journalanteckningar vilka frågor sonen hade. ringde H.E. till . Hon menade att ersättningen från är ett krigsskadestånd som inte ska tas med i beräkningen av bostadstillägg. skickade hon ett e-brev till där hon återigen anförde att krigsskadeståndet inte ska ligga med vid beräkningen av bostadstillägg. avslutade ärendet med det in- komna e-brevet med motiveringen att H.E. inte hade bostadstillägg. ringde H.E:s son till . Han me- nade att e-brevet från ska ses som en begäran om omprövning av beslutet om att inte bevilja H.E. fortsatt bostadstillägg. Han fick då in- formation om att begäran kommit in . skickade H.E:s son ett e-brev till Pensionsmyndig- heten. Han angav återigen att han skickat en begäran om omprövning men att inget hade hänt. avvisade omprövningsenhet överklagandet eftersom det kommit in . Omprövningsenheten me- nade dock att beslutet om att krigsskadeersättningen skulle ligga till grund vid beräkningen av bostadstillägg var felaktigt och överlämnade därför ärendet till våra bostadstilläggshandläggare för omräkning. beslutade i enlighet med 113 kap. 3 § socialförsäkringsbalken att ändra H.E:s bostadstillägg. Eftersom bostadstillägg var beviljat , avsåg rättelsebeslutet pe- rioden – . H.E. beviljades i beslutet bostadstillägg med för perioden – och med för perioden – . Vi har därefter inte fått in någon ny ansökan om bostadstillägg från H.E. 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G fick information om att H.E. beviljats retroaktiv pension från . Det fanns inget i den information vi fick som indi- kerade att det inte skulle röra sig om en sådan pension som skulle ligga till grund vid en prövning av bostadstillägg. Vi gjorde därför inte fel när vi lade pensionen till grund för en omräkning av H.E:s bostadstillägg. Enligt 103 kap. 3 § socialförsäkringsbalken hade vi ingen skyldighet att kommunicera uppgiften om pensionen med H.E. Vi kan därför inte se att vi handlat felaktigt i den delen heller. När vi fick in e-brevet från H.E. , borde vi hanterat det som en begäran om omprövning. Det betyder att e-brevet skulle ha skickats vidare internt till vår ärendemottagning. Ärendemottagaren skulle sedan ha lagt upp ett omprövningsärende. Det är alltid vår omprövningsenhet som prövar om en begäran kommit in i rätt tid, det är varken upp till våra ären- demottagare eller vår kundservice att göra en sådan prövning. Så har inte skett i det här fallet, vilket vi beklagar. H.E. gavs möjlighet att kommentera remissvaret. I ett beslut anförde chefsJO Fura följande: Av utredningen framgår att H.E. skickade ett e-brev till i vilket hon uttryckligen angav att saken gällde ompröv- ning av bostadstillägg. Jag instämmer i bedömning att myndigheten, redan när e-brevet kom in, borde ha förstått och tolkat det som att det innehöll en begäran om omprövning av beslutet om indragning av bostadstillägg samt följaktligen ha hanterat skrivelsen som en omprövningsbegäran. Inför en omprövning bör på eget initiativ ta ställning till om det finns förutsättningar för att ändra beslutet med stöd av 113 kap. 3 § socialförsäkringsbalken. Såvida inte beslutet kan ändras helt enligt den enskil- des begäran genom en sådan ändring ska ärendet omgående lämnas vidare för en fullständig prövning i sak, dvs. läggas upp som ett omprövningsärende. Som en inledande åtgärd i handläggningen av ärendet ska då bl.a. göras en prövning av om omprövningsbegäran kommit in i rätt tid. Om den tvåmånadersfrist som gäller för omprövning har löpt ut bör därför regelmässigt pröva om beslutet kan ändras med stöd av 113 kap. 3 § socialförsäkringsbalken innan avvisning sker. Det ska framgå av journalanteckningarna att en ändrings- prövning har gjorts (se vidare JO:s inspektionsprotokoll , dnr 5996-2013 s. 1 och 8). Jag vill i detta sammanhang även påminna om att för det fall finner att en begäran om omprövning har kommit in , ska detta meddelas den enskilde skriftligt. Ett sådant avvis- ningsbeslut ska dessutom vara försett med fullföljdshänvisning (se 21 § för- valtningslagen [1986:223]). I detta fall gjorde inte någon ändringsprövning med anledning av den aktuella omprövningsbegäran. En sådan prövning kom till stånd först , efter initiativ av H.E:s son. S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G 2 015 /1 6:JO1 fattade inte heller något formellt avvisningsbeslut. Jag ser allvarligt på det in- träffade. Pensionsmyndigeten ska kritiseras för sin bristfälliga hantering av H.E:s omprövningsbegäran. Det som i övrigt har framkommit i ärendet föranleder inte något uttalande från min sida. kritiseras bl.a. för brister i motiveringen av ett beslut om bostadstillägg (Dnr 1900-2014) Beslutet i korthet: hade begärt in kompletterande uppgifter i ett ärende om bostadstillägg och därefter skickat en påminnelse om att uppgifter saknades. Sedan tidsfristen för kompletteringen hade löpt ut beslutade att avslå ansökan. Följande beslutsmo- tivering angavs: ”Du har inte inom utsatt tid kommit in med de uppgifter har begärt av dig. Din ansökan ska därför avslås.” Ef- ter att ha begärt omprövning och fått besked om vilka uppgifter som sakna- des begärde den enskildes ombud anstånd till . Anstånd beviljades t.o.m. . JO har inga invändningar mot att Pen- sionsmyndigheten prövade ärendet i sak men påpekar att motiveringen inte var korrekt eftersom den egentliga grunden för avslaget var att det inte fanns något underlag som styrkte rätten till bostadstillägg. En motivering ska dess- utom hänvisa till de föreskrifter som myndigheten har tillämpat. Någon så- dan hänvisning fanns inte i det aktuella beslutet. JO uttalar kritik mot Pen- sionsmyndigheten för den bristande motiveringen. När det gäller ompröv- ningsärendet anser JO att myndigheten hade kunnat vara mer generös i fråga om det begärda anståndet. När det gäller omprövningsärendet framkom vi- dare att det hade dröjt en månad innan påbörjade handläggningen. JO är kritisk till den inledande passiviteten. I en anmälan som kom in till JO anförde B.R. bl.a. följande: hade fattat beslut i hans mors ärende om bostadstillägg utan att modern hade fått veta om att ärendet behövde kompletteras. Han be- gärde för sin mors räkning omprövning av beslutet. ombads han att komplettera ärendet . Han begärde då omgå- ende anstånd till . meddelade Pensions- myndigheten att anstånd endast hade beviljats t.o.m. . Ärendet remitterades till som uppmanades att yttra sig över det som B.R. I sitt remissvar anförde myndigheten följande: 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G har anmält till JO eftersom han menar att han i ett ärende om omprövning av sin mors ansökan om bostadstillägg fått på sig att inkomma med kompletterande uppgifter. kom en ansökan om bostadstillägg in till Pensions- myndigheten avseende M.R. Ansökan avsåg tiden och var en så kallad förstagångsansökan. hade fått hjälp med ansökan av sin son B.R. skickade vi en begäran om komplettering till M.R:s folkbokföringsadress. Eftersom vi inte fått in några kompletteringar skickade vi en påminnelse till samma adress . beslutade att avslå M.R:s ansökan. Grunden för det var att hon inte kommit in med de uppgifter vi hade begärt, och som vi behövde för att kunna fatta ett beslut om bostads- tillägg. kom en begäran om omprövning in från B.R. Som grund för sin begäran angav han att hans mor är gravt synskadad och att han inte har hittat breven om begärd komplettering. yrkade att Pen- sionsmyndigheten skulle återta beslutet om avslag samt sända en kopia av begäran om komplettering. Ärendet fördelades på en omprövningshandläggare . Begäran om omprövning kom in till ungefär 3,5 må- nader efter beslutsdag men handläggaren ansåg den ändå ha kommit in eftersom uppgift saknades om när den enskilde hade tagit del av beslutet. skickade vi en begäran om komplettering till B.R. Begäran av- såg tidigare begärda handlingar samt en fullmakt för B.R. Kompletterings- tiden sattes . via e-post förlängd kompletteringstid. angav att han fått del av vår begäran först och begärde anstånd till . I stället för begärda , beviljades B.R. anstånd med att komma in med begärda komplettering från den dag B.R. tagit del av vår begäran. kom samtliga be- gärda handlingar in. beslutade om bostadstillägg för perioden – . Beslutet verkställdes genom en retroaktiv utbetalning . Till att börja med noterar vi att det tog för Pensionsmyndig- heten att påbörja handläggningen av omprövningsärendet. Anledningen till det är att vi vid tillfället hade hög arbetsbelastning. Med tanke på att B.R. beviljats anstånd med att komma in med begärd komplettering menar vi dock att ärendet har slutbehandlats inom rimlig tid. I 110 kap. 4 § social- försäkringsbalken finns angivet vilka uppgifter en ansökan om bostadstill- lägg ska innehålla. Till vår blankett för ansökan om bostadstillägg finns en instruktion som anger vilka bilagor som alltid ska bifogas ansökan. Den informationen finns även på vår webbplats samt tillgänglig hos vår kund- service. Som handläggande myndighet har en utrednings- plikt. Enligt våra rutiner ska vi därför alltid skicka en begäran om komplet- tering till sökanden samt en påminnelse om begärd komplettering inte kom- mer in. Vi ger normalt en kompletteringstid . Vi har dessutom en bevakningstid . Därefter går ett påminnelsebrev ut. S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G 2 015 /1 6:JO1 har dessutom alltid möjlighet att kontakta handläggaren för begäran om yt- terligare tid. Begäran om komplettering ska skickas till sökandens folkbokföringsa- dress. Om det av ansökan framgår att sökanden haft en behjälplig vid ansö- kan, ska vi kontakta även den personen. I journalen till grundärendet saknas uppgift om sådan kontakt gjordes i det här ärendet. En sådan kontakt borde dock ha tagits. Även om inte B.R. har tagit del av våra kompletteringsbrev har han i vart fall tagit del av vårt avslagsbeslut. Han borde därför vid begäran av omprövning ha varit medveten om varför vi avslagit M.R:s begäran och därmed haft god tid på sig att ta fram begärda uppgifter. Vi fattade grundbeslutet . hade alltså haft på sig att ta fram de uppgifter som vi hade begärt. I omprövningsärendet fick B.R. dessutom på sig att komma in med uppgifterna till . Omprövningsärendet har handlagts enligt gällande rutiner. De uppgifter vi begärt in har dessutom normalt inte varit svåra att ta fram med några dagars varsel. En komplette- ringstid borde därför vara tillräckligt. har dessutom bevil- jats ytterligare kompletteringstid. handlingar i ärendet hämtades därefter in och granskades. I ett beslut anförde chefsJO Fura följande: Av 110 kap. 4 § socialförsäkringsbalken, SFB, framgår att en ansökan ska in- nehålla de uppgifter som behövs i ärendet. Enligt väg- ledning om Bostadstillägg och Äldreförsörjningsstöd innebär detta att en ansö- kan ska vara komplett och kontrollerad innan ett beslut kan fattas i ärendet. I vägledningen sägs också att uppgifterna i en förstagångsansökan om bostads- tillägg alltid måste styrkas med handlingar från t.ex. , bank och hyresbolag (jfr Vägledning 2010:5, version 4, s. 90). utredningsansvar regleras i 110 kap. 13 § SFB där det föreskrivs att myndigheten ska se till att ärendena blir utredda i den omfatt- ning som deras beskaffenhet kräver. Det innebär att ska leda utredningen i ärendet och se till att nödvändigt material kommer in (jfr prop. 2008/09:200 s. 554 f.). Det betyder inte att myndigheten alltid själv måste ombesörja utredningen. Vid en ansökan om en förmån är det t.ex. rimligt att sökanden har huvudansvaret för att visa att förutsättningarna för ett bifall är uppfyllda. Skulle utredningen i ansökningsärendet behöva kompletteras i något avseende, ingår det emellertid i myndigheternas allmänna serviceskyldighet att ge anvisningar om det. Av 110 kap. 10 § SFB framgår att om en ansökan är så ofullständig att den inte kan läggas till grund för någon prövning i sak ska den handläggande myn- digheten avvisa den. Skyldigheten att avvisa en ansökan är begränsad till fall där det – trots vägledning från handläggarens sida – inte går att få fram de upp- gifter om de faktiska förhållandena som behövs för att en meningsfull prövning över huvud taget ska vara möjlig. Vilka brister som bör leda till avvisning 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G måste avgöras från fall till fall. Möjligheten att avvisa en ansökan ska alltså användas med försiktighet. Så snart det finns en möjlighet att göra en sakpröv- ning ska ansökan i stället bifallas eller avslås. Det går t.ex. att sakpröva ett ärende om det står helt klart vad den enskilde begär men trots uppmaning inte kommer in med de handlingar eller kompletterande uppgifter som behövs för att styrka rätten till förmånen (jfr prop. 2008/09:200 s. 554 och Försäkrings- kassans Vägledning 2004:7, version 9, s. 67). När en myndighet avgör ett ärende som avser myndighetsutövning mot nå- gon enskild ska beslutet, enligt 20 § förvaltningslagen (1986:223), innehålla de skäl som har bestämt utgången. Det finns undantagssituationer när skälen kan utelämnas men någon sådan situation är inte aktuell i det här fallet. Vilka krav som kan ställas på en motivering skiftar beroende på beslutets karaktär. Ett beslut som får stor betydelse för den enskildes liv och ekonomi kräver naturligtvis utförligare motiveringar än enkla rutinbeslut. Vissa grund- läggande krav bör emellertid alltid vara uppfyllda. JO har tidigare uttalat att det är den egentliga motiveringen som ska anges och att den föreskrift som den grundar sig på ska återges (se JO 2000/01 s. 388). I ärendet i fråga hade För- säkringskassan i ett beslut om avslag på en ansökan om underhållsstöd som enda motivering angett att sökanden inte hade kommit in med en komplette- ring. Den egentliga motiveringen – att föräldrarna ansågs sammanbo – hade däremot inte kommit till uttryck i beslutet. hade inte heller hänvisat till den bestämmelse som anger att rätt till underhållstöd förutsätter att föräldrarna inte bor tillsammans. Av utredningen i ärendet framgår att M.R. har lämnat uppgifter om sina ekonomiska förhållanden men att hon trots begäran inte styrkt uppgifterna med kopior av bl.a. hyresavtal och årsbesked från bank. I en sådan situation är sakprövning möjlig. Jag har alltså inte några invändningar mot att har prövat ärendet i sak. Motiveringen i grund- beslutet lyder emellertid ”Du har inte inom utsatt tid kommit in med de uppgif- ter har begärt av dig. Din ansökan ska därför avslås”. Det framgår inte av beslutet vilka föreskrifter har tilläm- pat. Det framgår inte heller vilka uppgifter saknade. Det finns alltså ingenting i motiveringen som visar att myndigheten faktiskt har gjort en sakprövning. Även i sitt remissvar anför att grunden för avslaget var att M.R.