frsrdg · H204NR1 · 2015-03-16 00:00:00 — Utskottet beslutade därför att upprätthålla rekommendationen och dessutom väcka ett kompletterande utskottsförslag där man uppmanar ministerrådet att markera det nordiska genom att anordna en nordisk konferens om urbant friluftsliv 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN 2015 – gärna i , – som har särskilt fokus på barn och unga, natur och hälsa. Målet med konferensen bör vara att etablera en hållbar nordisk strategi för friluftsliv och barn och unga i hela (framställning nr 31/2014). Vid januarimötet tog den socialdemokratiska gruppen ett initiativ om att när- mare undersöka möjligheten till ett nordiskt samarbete om gemensamma in- köp av böcker och medier riktade till invandrare. skottet diskuterade frågan och bjöd vid utskottets sommarmöte i in Flem- ming , direktör på i och , direk- tör på Nasjonalbiblioteket i , till ett möte för att få en presentation av en ny modell för ett nordiskt biblioteksprojekt. Syftet med projektet var att musik, film och även böcker ska kunna laddas ned elektroniskt på en nordisk Inköp, katalogisering och förmedling skulle på så vis kunna samköras och effektiviseras mellan länderna. Det konstaterades vid mötet att ett nordiskt uppstartskapital skulle vara nödvändigt för att kunna realisera pro- jektet – ca . skottet ställde sig positivt till idén och beslutade att, som ett inspel till budgeten , framföra detta önskemål till budgetgruppen. Kultur- och utbildningsutskottet behandlade ett utskottsförslag om Förslaget riktade sig dels mot unga som hamnar utanför ut- bildningssystemet eller en praktikplats, och som senare i livet ska kunna komma tillbaka in i systemet, dels mot vuxna som behöver utveckla sin kom- petens genom hela arbetslivet. Utskottets medlemmar ställde sig positiva till förslaget som ansågs vara högst relevant och aktuellt. Man menade att livs- långt lärande var ett ämne som de nordiska länderna skulle vinna på att sam- arbeta kring – gärna i form av en nordisk strategi som kunde tillgodose att både arbetsgivare och arbetstagare är rustade för att möta framtidens kompetens- Förslaget resulterade i en rekommendation som antogs på sessionen i I rekommendationen uppmanas ministerrådet att göra en nordisk jämförande utvecklingsstudie av möjligheterna för att etablera en nordisk stra- tegi inom ett universellt efter- och vidareutbildningsprogram, gärna med in- spiration från internationella initiativ (rekommendation nr 26/2014). Sport- och idrottspolitik i I samband med temasessionen i mötte utskottet representanter för det isländska som informerade om fördelarna med ett gemensamt nordiskt idrottssamarbete. Genom en utökad nordisk samordning och genom samarrangemang av idrottsevenemang skulle ekonomiska fördelar kunna uppnås, och det skulle även bli lättare att anordna stora evenemang. nordisk modell på detta område kunde även vara till gagn för den nordiska 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet konstaterade att idrottsutövning har många positiva sidoeffekter, med ett starkt inkluderande inslag, vilket motiverar ett stärkt nordiskt samarbete på området. Mot denna bakgrund väckte utskottet ett förslag där ministerrådet rekommenderas att ta fram en idékatalog, kartlägga nya samarbetsmöjligheter så att kan få ett eget inflytande i idrottsrelaterade sammanhang samt arrangera en konferens där ministrar, parlamentariker och idrottsutövare kan diskutera konkreta handlingar och initiativ (rekommendation nr 27/2014). Vid kultur- och utbildningsutskottets möte anordnades ett gemensamt möte med näringsutskottet, välfärdsutskottet och medborgar- och konsumentutskottet där från Nordiska ministerrådets sekretariat informerade om budgetprocessen . hade genomfört ett stort moderniseringsarbete som även innefattat en reformering av budgetprocessen. För vidkommande innebar detta en tidigare dialog med ministerrådet om vilka prioriteringar man ville se i det nordiska samarbetet, dvs. att utskotten kunde lämna in önskemål om budgeten . Vid kultur- och utbildningsutskottets behandling av budgeten uppstod en diskussion om huruvida den planerade besparingen på skulle drabba alla sektorer, eller om det var vissa områden eller budgetposter som avsågs. När det gällde utskottets budgetprioriteringar framkom att områden som livslångt lärande, friluftsaktiviteter, sport och idrott och nordisk kultur i skolan kunde vara möjliga inspel till budgeten . planerar kultur- och utbildningsutskottet att fortsätta arbetet med nordisk kultur i skolan, friluftsliv, sport och idrott. Andra områden som utskottet vill arbeta med är press, journalistik och yttrandefrihet, avgifter i samband med utbildning, ett samisk-internationellt filmsamarbete samt civilsamfundet och frivilligsektorn. Kultur- och utbildningsutskottet planerar att tillsammans med välfärdsutskottet förlägga sina sommarmöten till där man bl.a. avser att möta den nyvalda nordiska samarbetsministern. Det danska ordförandeskapsprogrammet har bl.a. fokus på teman som tillväxt, välfärd och värderingar, och inom dessa finns det många förslag som berör båda utskotten och som kan ligga till grund för kunskapsinhämtning och dialog. Medborgar- och konsumentutskottet behandlar frågor om mänskliga rättigheter och integration, demokrati och självstyre, jämställdhet, konsumentfrågor och livsmedelssäkerhet. Utskottet arbetar också med frågor om organiserad 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN brottslighet och människohandel, skattefrågor, urbefolkningsfrågor samt in- vandrings- och flyktingfrågor. Svenska medlemmar har fram till valet i sep- tember varit (V), (M), (S) och (M). Efter valet utsågs (S), (M), (V), (MP) och (SD) till medlemmar i utskottet. Ordförande i utskottet har varit Medborgar- och konsumentutskottet har fortsatt sitt arbete med fokus på migration och integration, skattefrågor, ett nordiskt konsumentsam- arbete, gränshinder, mänskliga rättigheter (särskilt barn och unga), jämställd- hetsfrågor samt självstyre med fokus på fredsperspektiv och konfliktlösning. När det gäller gränshinder har utskottet fortsatt arbetet med en över- syn av det nordiska skatteavtalet. Utskottets sommarmöte förlades till där det arrangerades ett seminarium i på temat En giftfri vardag. Nordiska statsråd, parla- mentariker, experter och intresseorganisationer diskuterade då problemet med gifter och hormonstörande ämnen i vanliga förbrukningsvaror. och konsumentutskottet konstaterade att detta är en mycket viktig fråga där det finns ett tydligt behov av en gemensam nordisk hållning, inte minst i för- hållande till EU:s kemikalielagstiftning Reach och övrig EU-reglering som styr användningen av kemikalier. Utskottet betonade också att konsumenterna har behov av att få mer information om hormonstörande ämnen som finns i många produkter, bl.a. kläder och leksaker. tet beslutade att arbeta vidare med frågan med sikte på behandling i plenum under temasession i och att även inkludera andra relevanta utskott i rådet. Medborgar- och konsumentutskottet har behandlat en fråga om ett antal norska pensionärer som flyttat till och som anser sig ha blivit felinformerade av i , vilket har medfört stora skatteskul- Mot bakgrund av att ärendet trots fortsatt behandling i utskottet, inte fått någon tillfredsställande lösning beslutade den socialdemokratiska gruppen i att väcka ett medlemsförslag som antogs på rådets temasession I förslaget uppmanas att sätta igång en revision av Överenskommelse och protokoll mellan de nordiska länderna för undvikande av dubbelbeskattning med avsikt att säkerställa tydlighet i reg- lerna samt att undersöka om det är säkerställt att skattemyndigheter och andra relevanta myndigheter förvaltar skatteavtalen likartat och upplyser medbor- garna korrekt och liktydigt om reglerna (rekommendation nr 6/2014). rekommenderar även och regeringar att de två ländernas skattemyndigheter går igenom de norska pensionärernas ärende i 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN avsikt att få fram eventuell felinformation och eventuellt korrigera skatteavtalet (rekommendation nr 7/2014). Mittengruppen väckte 2013 ett medlemsförslag om att stärka barnrättsperspektivet i det nordiska samarbetet. I förslaget framhölls att det fortfarande – även i – finns mycket att göra för att stärka barns rättigheter och att dessa frågor borde få en mer central ställning i det nordiska samarbetet. Medborgar- och konsumentutskottet såg positivt på förslaget och underströk vikten av att arbetet med barns rättigheter är systematiskt och kontinuerligt samt att de nordiska länderna kunde inspirera och påverka de internationella samfunden i dessa frågor. I medlemsförslaget, som antogs på temasession i , rekommenderas att barnrättsperspektivet integreras systematiskt i ministerrådets verksamhet, på justitie- och människorättsområdena samt att ministerrådet initierar ett permanent nordiskt samarbete om nätkriminalitet på områden som t.ex. övergreppsbilder på nätet och gromning (rekommendation nr 8/2014). Mot bakgrund av att över 1 000 textilarbetare i miste livet när en byggnad rasade samman 2013 beslutade medborgar- och konsumentutskottet att väcka ett utskottsförslag om nordiska textilproducenter i låglöneländer för att sätta fokus på oacceptabla löne- och arbetsvillkor. I förslaget framhölls bl.a. att det finns länder där lönenivån är väsentligt lägre och arbetsmiljön generellt är sämre än i t.ex. och att såväl de nordiska staterna som de enskilda företagen har ett ansvar på detta område. Efter en utfrågning av representanter från etisk handel i och beslutade utskottet att sända förslaget på remiss till branschorganisationer och myndigheter i länderna. Remissvarens bredd visade på frågans komplexitet när det gäller ansvarsfrågan för arbetsvillkoren i låglöneländer. uppmanas i den resulterande rekommendationen att bl.a. lämna en samlad skriftlig redogörelse över vad de nordiska länderna gör för att nordiska textilproducenter i låglöneländer ska förbättra förhållandena när det gäller människo- och arbetstagarrättigheter (framställning nr 15/2014). I förslaget rekommenderas även de nordiska regeringarna bl.a. att arbeta för att nordiska företag och verksamheter som har produktion i ansluter sig till säkerhetsavtalet Accord on Fire and Safety in samt att påminna nordiska textilproducenter om existerande relevanta ILO- konventioner (framställning nr 16/2014). Mot bakgrund av 25-årsjubileet av bjöd medborgar- och konsumentutskottet, tillsammans med kultur- och utbildningsutskottet och välfärdsutskottet, in den finska barnombudsmannen till ett möte för en dialog om utveckling och utmaningar inom området barns rättigheter, med fokus på 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN samverkan mellan barnombudsmännen i . Det framkom att man i Nor- den har höga ambitioner på barn- och ungdomsområdet och att utvecklingen generellt varit positiv . Det finns dock stora variationer i hur barn och unga mår i de nordiska länderna. uppleva stark vantrivsel och utanförskap och alltför många går ut utan tillräckliga läs- och skrivkunskaper. I syfte att förstärka det politiska fokuset på området presenterades på mötet ett utkast till ett gemensamt utskottsförslag om en förstärkning av barn- och ungdomsstrategin i det nordiska samarbetet som antogs av de nordiska samar- Förslaget mynnade ut i en rekommendation till Nor- diska ministerrådet att bl.a. utse en barn- och ungdomsansvarig minister med uppdrag att följa upp Strategin för barn och unga i , att mandatet för Nordiska barn- och ungdomskommittén (Nordbuk) ska stärkas samt att för- stärka och säkra den barn- och ungdomspolitiska kompetensen genom kun- skapshöjande insatser för de olika sektorerna (framställning nr 30/2014). beslutades att medborgar- och konsumentutskottet skulle vara huvudansvarigt för förslagets fortsatta behandling. Medborgar- och konsumentutskottet inledde behandlingen av ett utskottsförslag om en nordisk kvalitetsmärkning för likabehandling och jämställdhet i förskolor och skolor. Bakgrunden var att utskottet ville skapa uppmärksamhet kring barns rättigheter och stereotypa könsroller, och syftet med förslaget var att bidra till att pojkar och flickor behandlas mer jämlikt i I utskottsförslaget, som antogs vid temasession , rekommenderas bl.a. att ta fram en kartläggning av könsperspektivet i förskolor och skolor som kan brukas till att stärka likabe- handlingen mellan pojkar och flickor, att införa ett nordiskt kvalitetsmärke (certifikat) som kan tilldelas förskolor och skolor som arbetar målmedvetet med likabehandling och jämställdhet samt att det nordiska samarbetsprogram- met för jämställdhet 2015–2018 innehåller detta initiativ och att ordningen in- arbetas i utbildningen av pedagoger och lärare (rekommendation nr 9/2014). Mot bakgrund av ministerrådets positiva svar beslutade medborgar- och konsumentutskottet på sitt möte att avskriva rekommendationen, men utskottet avser att även i fortsättningen följa utvecklingen av jämställd- hetsarbetet i den nordiska skolmiljön. Medborgar- och konsumentutskottet gavs möjlighet att lämna synpunkter på ministerrådets förslag till nytt samarbetsprogram för det nor- diska jämställdhetssamarbetet 2015–2018: Tillsammans för jämställdhet – ett Utskottet konstaterade i sitt brev till Nordiska ämbetsmanna- kommittén (ÄK-JÄM), som utarbetat programmet, att jämställdhet är en viktig del i den nordiska välfärdsmodellen och att de insatser som görs inom detta 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN område är av hög kvalitet och ger nordisk nytta. Medborgar- och konsumentutskottet välkomnade att en av målsättningarna med samarbetsprogrammet sätter fokus på barns könsroller och könsstereotyper i förskola och skola, helt i linje med utskottets arbete med dessa frågor. Vad gäller ministerrådets målsättning om nolltolerans mot könsrelaterat våld betonade utskottet vikten av rätten till hjälp, inte minst när det handlar om människohandel. Utskottet ansåg också att integreringen av jämställdhetsarbetet i de övriga sektorernas arbete inom ministerrådet var viktiga att stödja. Samarbetsprogrammet antogs vid 66:e session i (rekommendation nr 29/2014). Mot bakgrund av medborgar- och konsumentutskottets inspel till ministerrådet träffade utskottet i samband med sessionen den isländska jämställdhetsministern för att bl.a. diskutera jämställdhet, utbildning och arbetsmarknad och för att få en orientering i relevanta frågor i det isländska ordförandeskapsprogrammet . Medborgar- och konsumentutskottet fortsatte sitt arbete med översynen av den nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster, vars målsättning är att ge nordiska medborgare trygghet när de befinner sig i ett nordiskt land genom att ge dem samma rättigheter som landets medborgare. Upprinnelsen till översynen är att utskottet konstaterat att gör en annan tolkning än övriga nordiska länder av artikel 7 som berör skydd mot hemsändning av nordiska medborgare med behov av socialt bistånd. Medborgar- och konsumentutskottet väckte ett utskottsförslag i syfte att få svar på om konventionen, som tillkom 1994, är i behov av revidering utifrån på detta område (framställning nr 14/2014). Baserat på ministerrådets meddelande över framställningen beslutade utskottet vid sitt möte att upprätthålla två av förslagets fyra rekommendationer: att genomlysa och förbättra konventionen så att den överensstämmer med EU- reglerna och inte möjliggör hemsändning av nordiska medborgare med behov av socialt bistånd samt att inarbeta barns rättigheter i konventionen och säkerställa att den överensstämmer med . Självstyre med fokus på fredsperspektiv och samverkan är ett område som medborgar- och konsumentutskottet uppmärksammat . Utskottet har i samband med detta arbete gjort ett flertal besök i självstyrande områden i för att närmare studera goda exempel på självbestämmanderätt och hur regionala konflikter kan finna fredliga lösningar. Utskottets behandling av denna fråga ledde fram till ett förslag om att dels ta fram en publikation om självstyret i som exempel på fredlig samexistens, dels arrangera en konferens på detta tema. Medborgar- och konsumentutskottet beslutade att engagera som i samråd med utskottet fick huvudansvar för såväl framtagandet 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN av publikationen som genomförandet av konferensen. Konferensen – som ur ett fredsperspektiv ska belysa den historiska, rättsliga och politiska utveck- lingen i de tre självstyrande områdena – beslutades äga rum i i samband med januarimöten . Medborgar- och konsumentutskottet diskuterade vilka priorite- ringar och satsningar man ville se i Nordiska ministerrådets budget . Utskottet framhöll i sitt inspel till budgetgrupp följande om- råden som särskilt viktiga: – ett konkretare nordiskt samarbete mot resistenta bakterier, exempelvis ge- – en uppföljning av temat En giftfri vardag i – en genomlysning av vad som kan göras för att förhindra att nordiska barn med ensamstående vårdnadshavare hamnar i fattigdom. Medborgar- och konsumentutskottet välkomnade att ministerrådet i sitt bud- getförslag planerar att följa upp den s.k. om den framtida nordiska hälsopolitiken där antibiotikaresistens pekas ut som det största häl- Utskottet underströk vikten av konkreta insatser genom ett tvärsekto- riellt och helhetsorienterat arbetssätt där berörda parter inom både human- och veterinärmedicin samverkar i kampen mot multiresistens. att ministerrådet – mot bakgrund av ett svar på en tidigare rekommendation om risker med hormonstörande ämnen – inte hade avsatt några medel till att på nordisk nivå utreda effekterna av dessa ämnen. mentutskottet ansåg det olyckligt att insatserna i arbetet mot människohandel fått reducerade medel i budgeten. Utskottet betonade att kampen mot männi- skohandel kräver internationell samverkan och underströk vikten av ett fortsatt gränsöverskridande samarbete mellan , de baltiska länderna och Ryss- land i denna komplexa fråga. De nordiska samarbetsministrarna antog ett antal förslag som syftade till att modernisera och effektivisera det nordiska samarbetet. innebar bl.a. en tydligare målstyrning av budgeten och att tidi- gare skulle bli involverade i budgetprocessen, dvs. 2014 kunde komma med inspel till budgeten . Mot bakgrund av denna nyordning skickade utskottet ett brev till budgetgruppen med förslag Förutom de synpunkter som tidigare framförts ville utskottet även se en satsning för att stärka barn- och ungdomsperspektivet i det nordiska samarbetet samt att en större del av den totala budgeten skulle gå till det nordiska samarbetet kring jämställdhet. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN kommer medborgar- och konsumentutskottet att ha fortsatt fokus på integration, mänskliga rättigheter, självstyre, konsumentfrågor, brottsbekämpning, demokrati- och jämställdhetsfrågor samt gränshinder på områden som är relevanta för utskottet. Mot bakgrund av utskottets breda ansvarsområde och rådets reformarbete diskuterade utskottet om det kunde vara relevant att fokusera på ett mindre antal prioriterade områden. Det föreslogs att dessa områden kunde vara –mänskliga rättigheter i och internationellt, med särskilt fokus på barn och unga, människohandel och urfolkens rättigheter i –förbättrad konsumentsäkerhet i , inklusive en giftfri vardag och resistensproblematiken (One health). Utskottet diskuterade också möjligheten att involvera fler utskott i uppföljningen av de prioriterade områdena samt att utse en huvudansvarig utskottsmedlem för varje godkänt utskotts- eller medlemsförslag, med uppdrag att följa upp rekommendationerna riktade till ministerrådet och de nordiska regeringarna. Utifrån de föreslagna prioriteringarna föreslogs utskottets sommarmöte fokusera på temat människohandel och förläggas till i . miljö- och naturresursutskott ansvarar för ärenden som rör miljö och natur samt utnyttjande av naturresurser inom ramen för jordbruks-, skogsbruks- och fiskenäringarna. Utskottet arbetar också med energi- och transportpolitik i form av ett delat rapportörskap tillsammans med näringsutskottet. Utskottet fokuserar på såväl nordiska som globala miljöutmaningar. Särskilt uppmärksamt är utskottet på frågor som behandlas inom EU som är av betydelse för de nordiska länderna. Enligt den nordiska miljöskyddskonventionen ska länderna i informera varandra om beslut som kan innebära gränsöverskridande miljöpåverkan. Svenska medlemmar i utskottet har fram till valet varit (FP), (M), (S) och (SD). Efter valet av en ny delegation har (S), (M) och (FP) varit svenska medlemmar av utskottet. Arbetet har resulterat i sex olika rekommendationer från utskottets sida. De handlar om allt från vattenrening till att försöka stoppa mårdhundens spridning i . En av de mer centrala frågorna för utskottet har varit energilagring som ett instrument i klimatpolitiken. Även frågor om fiskenäringen har, precis som 2013, varit i fokus liksom kampen mot hormonstörande kemikalier, s.k. ftalater. Utskottet har särskilt följt arbetet 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN med EU:s nya skogsstrategi och förordningen för ekologisk produktion och aktualiserat de nordiska aspekterna på frågorna vid möten med nordiska med- Utskottet har tillsammans med näringsutskot- tet fortsatt arbetet inom rapportörskapen om transporter och energi. Samrådsmöte med de nordiska miljöministrarna Vid samrådsmötet med de nordiska miljöministrarna, som traditionsenligt ägde rum i anslutning till session i , tog utskottet upp frågorna om klimatpolitiken och de nordiska ländernas roll i de globala klimatförhandlingarna samt möjligheterna att utveckla Nordiska utvecklings- fonden (NDF) som ett redskap i klimatarbetet. Utskottet lyfte vidare frågan om kemikaliepolitiken och åtgärder för att undvika att konsumenterna expon- eras för hormonstörande ämnen, med särskild hänvisning till konklusionerna från seminariet om en giftfri vardag i . aktualiserades avslutningsvis frågan om hållbarhetscertifiering av turistdesti- nationer och att både svanmärkningen och nationella insatser kan användas som inspiration för det vidare arbetet. Miljöministrarna delade uppfattningen att ska vara pådrivande i kli- matarbetet både inom EU och globalt, att det finns en hög grad av överens- stämmelse inom vad gäller synen på kemikalipolitiken och att frågorna prioriteras inom det nordiska samarbetet. tifiering av turistdestinationer aktualiseras på ministerrådets dagordning ge- Vid mötet uppmärksammades att den nordiska svanmärkningen för miljö- vänliga produkter fyllde . antog 2010 en rekommendation om en samnordisk strategi mot Rådet ansåg 2012 att rekommendationen kunde anses som färdigbehandlad för rådets del mot bakgrund av det omfattande samarbete som etablerats och regeringarnas positiva inställning till att vidareutveckla på- gående projektsamarbete, men att man fortsatt skulle följa regeringarnas in- tentioner på området. Mot bakgrund av signaler om sänkt ambitionsnivå hos de nordiska reger- ingarna för att stoppa mårdhundens utbredning väckte (M) ett medlemsförslag om fortsatt nordiskt samarbete för att stoppa mårdhundens spridning och att förhindra att andra invasiva arter får fotfäste i de nordiska länderna. I förslaget anförs att mårdhunden, som ursprungligen kommer från östra , numera finns i och betraktas som ett skadedjur som hotar den biologiska mångfalden. Den kan även sprida sjuk- domar som rabies och dvärgbandmask. En sänkt ambitionsnivå skulle innebära att de ansträngningar som gjorts skulle vara bortkastade. att stoppa en invasiv art i ett tidigt skede är betydligt lägre än att bekämpa den eller hantera riskerna om den väl har etablerat sig. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Medlemsförslaget sändes ut på remiss i de nordiska länderna. Utskottet konstaterade att det finns indikationer på att den förväntade insatsen inte gjorts. Vidare noterade utskottet att det finns en bred enighet om att begränsa mårdhundens utbredning och att de nordiska länderna har undertecknat internationella avtal för att hindra att invasiva arter etablerar sig. Utskottet välkomnar avsiktsförklaringen från , och i detta avseende.