frsrdg · H204NR1 · 2015-03-16 00:00:00 — Ut- skottet önskade bredda förslaget från att enbart omfatta mårdhundens spridning till att även omfatta andra invasiva däggdjur. Mot bakgrund av utskottets betänkande över förslaget antog rådet en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar att upprätthålla, samordna och vidareutveckla en långsiktig insats för att hindra spridningen av invasiva däggdjur i , inklusive den pågående insatsen för att stoppa mårdhundens spridning. Även uppmanas att ansluta sig till , och avsiktsförklaring att utveckla ländernas samarbete för att förhindra att mårdhunden sprider sig inom och mellan länderna. Avslutningsvis rekommenderas att vidareutvecklar och stärker det nordiska samarbetet för att samla och förmedla kunskap om invasiva däggdjur i , inklusive mårdhunden, för att utveckla en effektiv reglering och kostnadseffektiva åtgärder för att bevara biologisk mångfald i (rekommendation nr 22–24/2014). Miljö- och naturresursutskottet har haft fokus på miljötillståndet i . Vid utskottets senaste sommarmöten, i /Åbo 2012 och i , hade utskottet möjlighet att fördjupa sina kunskaper om de utmaningar som regionen står inför och förutsättningarna för att uppnå en god ekologisk miljöstatus 2021. Utskottet har genom sitt arbete bidragit till att medel avsatts för uppföljningen av Helcoms åtgärdsplan. Nivån av utsläpp av kväve och fosfor i var som högst 1980, men har de stadigt minskat, främst kväveutsläppen. När det gäller fosforutsläppen är ländernas målsättning att uppnå en god ekologisk status för 2021, men detta är knappast realistiskt med tanke på de betydande mängder fosfor som finns lagrade i sediment på . Utsläppen från jordbruk och avlopp är de huvudsakliga orsakerna till undermåliga status. EU:s avloppsdirektiv är en av utgångspunkterna för regleringen på området. Helcom har antagit en rekommendation om en högre standard än detta med motiveringen att en bättre vattenrening är en kostnadseffektiv åtgärd. Ett antal länder runt har dock ännu inte uppfyllt EU:s direktiv och därmed heller inte Helcoms rekommendationer. Miljö- och naturresursutskottet har mot bakgrund av kunskapsinhämtningen, dels genom utskottets rapportörer för Helcom, dels genom dialog med myndigheter och organisationer i , dragit slutsatsen att trots att jordbruket och avloppsvattnet är de största källorna till föroreningar i Ös- tersjön är det mest kostnadseffektivt att öka reningen av avlopp framför att 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN reducera utsläppen från jordbruket. Mot bakgrund av utskottets förslag antog en rekommendation till regeringarna i , och att kräva att bästa tillgängliga teknik (best available techniques, BAT) används vid rening av avloppsvatten till , särskilt rening av kväve och fosfor vid anläggningar vid . Regeringarna uppmanas också att arbeta för att övriga länder runt tillämpar samma höga krav (rekom- mendation nr 2/2014). Klimatfrågorna har stått högt på utskottets dagordning, och ett antal rekommendationer har antagits på utskottets initiativ. av ett medlemsförslag från (SF), , har utskottet arbetat med frågan om huruvida kan fungera som brobyggare mellan i- och i de globala klimatförhandlingarna. Förslagsställaren anför att om kan tala med en gemensam röst i klimatfrågan kan den rösten bli stark, givet den position redan har i klimatfrågan. kan också peka på tidigare tillitsskapande åtgärder som exempelvis Grönlandsdialogen 2009. Bristande tillit länderna emellan är ett stort hinder i miljöförhandlingarna. Trots att tidpunkten för i , COP 21, närmar sig står många parter långt ifrån varandra. Det gäller inte minst sprickan mellan i- länder och där de fattiga länderna vill se en betydligt högre ambi- tionsnivå från de rika ländernas sida. Önskemål finns om att fler i-länder bl.a. inför hårdare utsläppsregler. I detta sammanhang kan NDF spela en viktig roll, Med hjälp av multilaterala utvecklingsbanker och genom den gröna klimatfonden (, GCF), som redan bedriver denna typ av samarbete, kan pengar från GCF slussas till miljöprojekt i de fattigaste Utskottet delar uppfattningen att tillit länderna emellan är en förut- sättning för att nå långsiktiga klimatmål. Därför önskade man gå vidare med förslaget och etablera kontakt med ansvariga ministrar i såväl i- som . Mot bakgrund av utskottets betänkande antog rådet en rekommendation till regeringar att tillsammans med verka för att fungerar som en brobyggare mellan i-länder och på klimat- Konkret ska det ske genom att ett representativt urval av nordiska ministrar möter sina motsvarigheter från för att undersöka förutsätt- ningarna att nå ett avtal under i . Vidare rekommenderas att de inblandade parterna aktivt arbetar för att bygga upp GCF och undersöker om NDF kan stödja GCF:s verksamhet (rekommen- dation nr 4/2014). har goda erfarenheter av användning av alternativa energikällor. riges och vattenkraft, vindkraft, användning av bioenergi samt geotermiska energi innebär att av 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN energiförsörjning kommer från förnybara energikällor. Det är inte bara en naturens nyck att den siffran har blivit så hög; det handlar också om en medveten politik och strategiska beslut. Användningen av alternativa energikällor ökar behovet av att lagra energin från dessa. De nordiska länderna samarbetar redan brett inom energiområdet. Fyra länder handlar med varandra på en gemensam elmarknad, och det finns ett gemensamt nordiskt energiforskningsinstitut. Ett naturligt steg vore att slå ihop de nordiska forskningsresurserna för energilagring. Eftersom bl.a. sol och vind kan variera i kraft och i styrka är efterfrågan stor på teknik som kan lagra energin. Det gäller framför allt i områden som ligger långt ifrån överföringsnäten. Utskottet pekar på att det inom ramen för Nordiska ministerrådets energiprogram finns ett principbeslut om att utveckla samarbetet om energilagring, men några konkreta planer finns ännu inte. Utskottet anser därför att det är dags att följa upp med en avsiktsförklaring och konkreta åtgärder. Mot bakgrund av utskottets förslag antog rådet en rekommendation till att identifiera forskningsområden inom energilagring där de nordiska länderna har förutsättningar för att tillsammans uppnå goda resultat, och dessutom rekommenderas att ett program utvecklas för att stärka forskning och innovation i fråga om om lagring av förnybar energi. Avslutningsvis rekommenderas ministerrådet att utreda vilka ändringar i regleringen av elmarknaden som behövs för att inkludera ökad användning av lagrad energi (rekommendation nr 21/2014). Den socialdemokratiska gruppen har väckt ett medlemsförslag om att ska utreda och utveckla förslag om organisering och finansiering samt grundläggande kriterier för en gemensam nordisk märkning av hållbara turistdestinationer. Nordiska turistdestinationer och anläggningar som är hållbarhetscertifierade enligt en gemensam nordisk standard skulle kunna locka fler turister till . Förebilden är den svanmärkningen av miljövänliga produkter. Den symbolen har blivit spridd, känd och respekterad. Om ett liknande initiativ skulle kunna tas inom turistområdet skulle inte bara turismen öka och miljön bli bättre utan även arbetstillfällena i glesbygden bli fler. Medlemsförslaget sändes på remiss i de nordiska länderna. De flesta remissinstanserna ställde sig positiva till idén som sådan, men många påpekade också att det handlar om komplexa frågor och att det är väsentligt enklare att klassa en konsumentprodukt som miljövänlig än en hel turistdestination och att det finns behov av en definition av begreppen ”destination” och ”hållbarhet” innan man fortsätter arbetet. Utskottet konkluderade att det trots vissa avvikande meningar finns ett intresse för en gemensam nordisk certifiering av turistdestinationer och turistanläggningar, men att frågan behöver utredas ytterligare. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Som en följd av utskottets betänkande antog rådet en rekommendation till att kartlägga möjligheterna vad gäller inriktning och mål för en sådan ordning i dialog med aktörer som arbetar med att utveckla nationella ordningar och med den nordiska miljömärkningen Svanen. rekommenderas ministerrådet att upprätta ett forum för att utveckla förslag om en gemensam definition av begreppen ”hållbar turism” och” hållbara turist- Forumet ska även ha en rådgivande funktion i det fortsatta ar- betet (rekommendation nr 25/2014). Konflikten om makrillfisket i har pågått , och 2013 vidgades konflikten ytterligare till att gälla även atlantisk-skandinavisk sill då fick importrestriktioner av EU. De berörda kuststaterna har inte kunnat enas om kvoter och beskattning. Att vissa länder tillhör EU och andra inte gör situationen än mer komplicerad. I denna fråga är skiljelinjerna nationella och inte partipolitiska. Konflikten är egentligen inte en fråga för men har varit på utskottets dagordning mot bakgrund av behovet av långsiktigt håll- bara lösningar, både ur ett juridiskt och ett biologiskt perspektiv, och att det handlar om en konflikt mellan nordiska länder som riskerar att försvaga det Vid sessionen 2011 antog en rekommen- dation till att prioritera arbetet med att möjligt hitta en lösning på den pågående konflikten om makrillfisket i och att stärka det vetenskapliga underlaget för bedömning av beståndets stor- lek samt utveckla ett förslag till förvaltningssystem som främjar ett bärkraftigt utnyttjande och reducerar risken för konflikter. visade i sitt svar på rekommendationen stöd till forskningsprojekt med fokus på problemställningen men konstaterade att konflikter om kvoterna inte är en fråga för ministerrådet. Miljö- och naturresursutskottet noterade med tillfreds- ställelse att ministerrådet ökat sitt engagemang för att utveckla kunskap och idéer som kan bidra till en lösning och uttalade även förståelse för att minister- rådet inte kan gå in i förhandlingarna. Utskottet anser att det finns ett fortsatt behov av insatser från det nordiska samarbetet som pådrivare och neutral platt- form för att komma fram till en långsiktigt hållbar lösning. Förslaget debatterades flitigt under sessionen i . gater från menade att denna fråga styrs av internationella avtal som inte bör lägga sig i. Man ifrågasatte också om skulle vara en neutral part i den här typen av förhandlingar. rådet saknar mandat att lösa konflikten var de flesta överens om att dagens regelverk inte fungerar. Pågående klimatförändringar kommer med stor san- nolikhet att ändra förutsättningarna för fisket , och därför behövs nytänkande om man vill behålla en hållbar fiskeverksamhet på lång sikt. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Mot bakgrund av utskottets betänkande antog rådet en rekommendation till att ta initiativ som förbättrar förutsättningarna för långsiktiga och hållbara avtal om förvaltningen av fiskbeståndet i (rekommendation nr 20/2014). Utskottet kommer att fortsätta att följa frågorna om klimat och primärnäringarna, biologisk mångfald, giftfri vardag och EU:s kemikalielagstiftning samt utmaningarna i och . Nya frågor som utskottet kommer att arbeta med är återvinning av plast och avfall inklusive möjliga åtgärder för att reducera plastavfall i havet, utvecklingen av förnybar energi och förvaltningen av vattenresurserna samt försurningen av haven och kustbefolkningens levnadsvillkor. behandlar frågor om ramvillkoren för ekonomi, produktion och handel, inklusive fri rörlighet på marknaden och arbetsmarknaden i . Utskottet arbetar också med frågor om gränshinder på näringspolitikområdet, regionalpolitik, finanspolitik, transportpolitik, innovations- och forskningspolitik, gränshinder, energifrågor, globalisering samt arbetsmiljö och infrastrukturfrågor. Svenska medlemmar har fram till valet varit utskottets ordförande (M), (S) och (S). Efter valet utsågs (S), (S), (M) och (FP) till medlemmar i utskottet. utsågs till utskottets ordförande. fortsatte det sektorsövergripande samarbetet med andra utskott inom rådet. Prioriterade områden har primärt varit kopplade till arbetsmarknadsfrågor i bred bemärkelse, bl.a. ungdomsarbetslösheten, svartarbete, globaliseringens utmaningar samt gränshinder. Ett annat område har varit språket som redskap för ökad arbetskraftsmobilitet och företagande över gränserna. Utskottet har även arbetat med frågorna om stöd till och internationalisering av innovativt nyföretagande. I anslutning till gränshinder har utskottet arbetat med frågor kring veckopendling mellan nordiska länder. Utskottets sommarmöte ägde rum i och med fokus på näringsliv och företagande. Utskottet gjorde studiebesök och mötte företrädare för bl.a. , som informerade om projektet för Näringslivet, den norsk-svenska informationstjänsten Grensetjänsten, och företrädare för i . Vid sommarmötet fick medlemmarna även möta representanter för det finska fackförbundet som belyste problemen med svartarbete. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet fick , , vid sina utskottsmöten in- formation om aktuella frågor inom det näringspolitiska området från ett antal Bland annat mötte utskottet Inlandskommunerna ekonomisk förening samt kommunalrådet i kommun som presenterade det re- har utskottet även mött re- presentanter för och fått redogörelser om bl.a. Nordisk Välfärd, , budgeten och arbetet med erkännandet av Eftersom turistnäringen omsätter stora summor och totalt sett är en stor arbets- givare har utskottet särskilt engagerat sig i frågorna om turism och turistnä- Trots att turistnäringen får stor uppmärksamhet och bred uppbackning både från den privata, organisatoriska och politiska sektorn krymper andel av den totala turismen till . skilt fokuserat på betydelsen av en gemensam marknadsföring av som Utskottet har i detta arbete haft en löpande dialog med bl.a. Visit och även Visit har medverkat i dialogen. Ett utskottsförslag om som turistdestination har arbetats fram under I förslaget rekommenderas att utarbetar en nor- disk marknadsföringsstrategi för inomnordisk och internationell turism i Nor- den, inledningsvis satsar resurser på att marknadsföra och marknadsanpassa i förhållande till ett fåtal konkreta marknader samt bidrar till att skapa ett nordiskt turismnätverk genom att sammanföra relevanta turismaktörer och uppmana dem att samarbeta om att marknadsföra och gemensamma Vidare rekommenderas de nordiska ländernas regeringar att bl.a. se över de nationella regleringarna av turistrådens/visitorganisationernas uppdrag, så att uppdraget i högre grad också inkluderar turismsamarbete inom och en samlad marknadsföring av utåt och inåt. ras även att utveckla jämförbar statistik som visar hur turister rör sig och kon- sumerar i hela (framställning nr 12/2014 och 13/2014). Den nordiska språkförståelsen har i första hand betraktats som en kulturell fråga. Utskottet har önskat vidga synen på språkförståelsens bety- delse och har därför arbetat med frågan om vilken betydelse denna har för mobiliteten på den gemensamma nordiska arbetsmarknaden, och om den minskande nordiska språkförståelsen begränsar möjligheterna att söka ar- bete i ett annat nordiskt land även för skandinavisktalande arbetssökande. skottet har i detta arbete fört en dialog med Nordiska språkkoordinationen och 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottets arbete har utmynnat i en rekommendation till att ge de nationella arbetsmarknadsmyndigheterna i uppdrag att undersöka i vilken grad bristande språkkunskaper i danska, norska eller svenska påverkar arbetssökandes benägenhet att söka ett ledigt arbete i ett annat nordiskt land. Vidare rekommenderas ministerrådet att klarlägga nationella offentliga arbetsgivares språkkrav på arbetssökande som använder ett annat nordiskt språk än myndighetslandets språk samt att kvantifiera den samhällsekonomiska kostnaden för att arbetssökande inte söker eller nekas arbete på grund av bristande språkförståelse. rekommenderas också att, om det visar sig finnas behov av detta, ingå en nordisk överenskommelse som innebär att offentliga arbetsgivare i de delar av där skandinaviska är samhällsbärande ska acceptera danska, norska och svenska som likvärdiga inhemska språk i samband med rekrytering av personal, och att detta bör framgå vid utannonseringen av tjänster (rekommendation nr 28/2014) Ett medlemsförslag från den socialdemokratiska och vänstersocialistiska gröna gruppen om ett ökat fokus på arbetstagarnas rättigheter ledde till en livlig debatt i utskottet. Trots en samsyn om att själva problemställningen var intressant och relevant kunde stora delar av utskottets medlemmar inte ställa sig bakom de premisser och den retorik som användes i medlemsförslaget. Ut- skottet röstade därför om den vidare hanteringen av förslaget. Omröstningen resulterade i lika röstetal, där ordförandens utslagsröst fällde avgörandet. Be- slutet innebar att inte skulle vidta några åtgärder med anledning av förslaget. Medlemmar i den socialdemokratiska och vänstersocialistiska gröna gruppen reserverade sig mot utskottets beslut. Utskottet har arbetat med nytt nordiskt mode och har utarbetat ett förslag om mode och marknadsföring av . Utskottsförslaget resulterade i en rekommendation till att som en del av uppföljningen av den nordiska gröna tillväxtstrategin och den nordiska färdplanen, och i samarbete med mode- och klädbranschens aktörer, utarbeta en form av manifest som slår fast ett visst förhållningssätt till miljö, hållbarhet, material, återvinning, design och etik/socialt ansvar, som dessa aktörer kan uppmanas att ställa sig bakom. Vidare rekommenderas att ministerrådet som en uppföljning på den gröna tillväxtstrategin/färdplanen utarbetar incitament som gör det attraktivt för mode- och klädbranschens aktörer att ställa sig bakom manifestets målsättningar, och att explicit inbegripa hållbart nordiskt mode som en del av marknadsföringsstrategin för (framställning nr 11/2014). Ett medlemsförslag från mittengruppen om fiskodling i recirkulationsanläggningar behandlades i samarbete med miljö- och naturresursutskot- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN För att få en närmare belysning av frågan inbjöds representanter för indu- strin, Aqua Circle i , och forskarvärlden, Tekniske Uni- versitet (DTU), till utskottets möte . Som ett resultat av utskottets behandling av förslaget rekommenderas de nordiska ländernas regeringar att anta ståndpunkten att , med tanke på sin miljömässiga sårbarhet, utgör ett lämpligt pilotområde för recirkula- tionsanläggningar (RAS) och att, inom ramen för EU:s gemensamma fiskeri- politik, arbeta för att utveckling av fiskodling i recirkulationsanläggningar stöds och prioriteras i EU:s gemensamma fiskeripolitik, särskilt för känsliga och övergödningshotade ekosystem som . regeringarna att arbeta för att man inom EU inför ett gemensamt tak för utsläpp av näringsämnen från fiskodling i öppna kassar i samt att de nord- iska länderna/uppmuntrar användningen av lokala råvaror till fiskfoder (rekommendation nr 5/2014). Utskottet ställde sig bakom ett medlemsförslag från mittengruppen om att stärka nordiskt samarbete för att utveckla ett smart nordiskt elnätverk. diska ministerrådet rekommenderas att främja utvecklingen av smarta elnät för den nordiska elmarknaden genom ett långsiktigt gemensamt samarbete med Vidare rekommenderades ministerrådet att utveckla kunskap om incitament för att marknaden aktivt ska kunna driva fram smarta lösningar och underbygga social acceptans, och att inom ramen för EU-samarbetet arbeta för etableringen av gemensamma grundregler, standarder och tekniska krav för att säkerställa en inre marknad för konsumenter och producenter i . det inte inom rimlig tid går att uppnå enighet inom EU bör det genomföras nordiskt (rekommendation nr 3/2014). Mittengruppen väckte ett medlemsförslag om kriterier för en hållbar Förslaget sändes ut på remiss i de nordiska länderna och till Nordmin samt till övriga rådsutskott för synpunkter och förslag. önskade vid sin behandling av förslaget en breddning av perspektivet och en starkare koppling till näringsfrågorna. Utskottet konstaterade att man inte i de- talj kände till nationella lagstiftningar på området. Förslaget resulterade i en rekommendation till att upprätta kriterier för en hållbar nordisk gruv- och mineralnäring, t.ex. i form av en deklaration eller ett manifest där man fastslår förutsättningarna för en ansvarsfull gruv- och mineralnäring, både ur ett miljömässigt- och samhälls- perspektiv och baserat på de nationella och internationella regler och erfaren- heter som redan finns. Målsättningen ska vara att detta ska kunna ligga till grund för kommande regleringar inom EU och på internationell nivå. erna ska även ta hänsyn till natur- och vattenskydd, urbefolkningarnas rättig- heter, den lokala befolkningen och näringarna, gruvarbetarnas säkerhet och 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN rättigheter, rätt hantering av sidomaterial, ersättningsansvar vid skador, infrastruktur och att utbildnings- och kompetensbehov tillgodoses. Vidare rekommenderas att alla relevanta aktörer involveras i arbetet och i dialog med varandra delar erfarenheter, kunskap och skapar transparens för att minimera risken för upprepning av t.ex. negativ miljöpåverkan (rekommendation nr 1/2014). har näringsutskottet och miljö- och naturresursutskottet haft ett gemensamt rapportörskap för att stärka det nordiska samarbetet inom transportområdet. Transportrapportörskapet mötte de nordisk-baltiska transportministrarna i . Vid ministermötet redogjorde rapportörskapet för rådets syn på behovet av gemensamma nordiska transportstrategier. Vid session i hölls ett gemensamt möte där infrastrukturminister (S) deltog. Vid samrådsmötet beslutade de båda utskotten att arrangera ett rundabordssamtal med de nordiska transportministrarna, samt med företrädare för ett urval av berörda kommuner, regioner och näringsliv utmed transportkorridoren –. Vidare beslutades att utskottets medlemmar skulle uppvakta de nationella parlamentens utskott med ansvar för transportfrågor och redogöra för synpunkter. och miljö- och naturresursutskottet har även arbetat med energifrågor i form av ett gemensamt rapportörskap. Rapportörskapets uppgift har varit att bereda inkomna förslag och ta initiativ till nya frågor inom området. Rapportörskapet har diskuterat aktuella frågor med Nordisk energiforskning (NEF ), och arbetat vidare med de utmaningar som flera av de nordiska länderna står inför med anledning av konflikter i samband med utbyggnad av vindkraftverk. deltog energirapportörskapet även i BSPC:s energieffektiviseringsseminarium i . har den tidigare arbetsgruppen för forskning, innovation och utbildning ersatts av ett rapportörskap som består av särskilt ansvariga från näringsutskottet och kultur- och utbildningsutskottet. Rapportörskapet har arbetat med den s.k. kunskapstriangeln – utbildning, forskning och innovation – med fokus på att främja nordisk dialog, samarbete och transparens. Konkreta förslag som rapportörskapet kommer att fortsätta arbetet med är medlemsförslag om skapande av ett tvärnordiskt forskningsprojekt för att dokumentera effekterna av konkurrensutsättning för de nordiska välfärdsstaterna samt medlemsförslag om gemensamma inköp för offentliga myndigheter i de nordiska länderna med särskilt fokus på inköp av läkemedel och medicinsk utrustning samt främjande av innovation inom området. föreslog att följande områden skulle prioriteras i det fortsatta arbetet med gränshinder: Erkännande av yrkeskvalifikationer, byggstandarder, 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN gränsarbetares socialskydd och ersättningar, gränshinder på transportområdet, samt nordiskt samråd i samband med införandet av EU-rättsakter i länderna. inspel till budgeten var att forskning och kom- parativa studier samt arbetsmarknadsområdet och medicinsk forskning bör fredas från nedskärningar. Vidare att språkförståelsen, inte minst kopplat till arbetsmarknaden, kan behöva särskilda resurser. Frågor som utskottet diskuterat att man önskar arbeta med är bl.a. nordisk hamnpolitik, inklusive konkurrensförhållanden och samspelet mellan olika transportslag i , och existerande farleder. Andra frågor man öns-