frsrdg · H304JO1 · 2015-11-06 00:00:00 — På grund av den allvarliga kritiken mot socialnämnden finner jag skäl att sända en kopia av beslutet till Inspektionen för vård och omsorg, , som är ordinarie tillsynsmyndighet för . 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T Fråga om socialnämnden vid omplacering av ett barn som vårdas enligt LVU ska fatta ett formellt placeringsbeslut redan när barnet påbörjar inskolning i ett nytt familjehem (Dnr 224-2013) Beslutet i korthet: Två barn som var omhändertagna enligt LVU skulle om- placeras från ett jourhem till ett familjehem. För att möjliggöra en trygg och bra övergång för barnen bedömde socialnämnden att det var nödvändigt med en inskolningsperiod. Barnen vistades därför i det nya familjehemmet innan beslutet om omplacering fattades. Under hela inskolningspe- rioden hade jourhemsföräldrarna daglig kontakt med familjehemmet. Varje tillfällig vistelse utanför ett familjehem behöver inte föregås av ett placeringsbeslut av nämnden. Även om avsikten med vistelsen i det nya fa- miljehemmet var att den skulle övergå i en stadigvarande placering får bar- nen i det här fallet, mot bakgrund av att det endast varit fråga om , anses ha varit placerade i jourhemmet under inskolningen. JO uttalar därför inte någon kritik mot inskolningen. Däremot kan nämnden inte undgå kritik för att beslutet om omplacering fattades av nämndens ordförande. Den beslutanderätt som ordföranden har är avsedd att användas i akuta situa- tioner. Här var det dock fråga om en omplacering som hade planerats och förberetts . Frågan borde därför i stället ha tagits upp i nämnden eller nämndens utskott. har två barn, A.F., född , och J.F., född . Barnen omhänder- togs med stöd av lagen (1990:52) med särskilda be- stämmelser om vård av unga, LVU, och placerades i ett jourhem. I en anmälan till JO framförde ., som är samboende med , klagomål mot bl.a. i kommun (dnr 5964- 2012). . uppgav bl.a. att hade omplacerat barnen utan att socialnämnden hade fattat något beslut om omplacering. En handläggare hos JO hämtade in muntliga upplysningar från mottagnings- sekreteraren vid i kommun. uppgav bl.a. följande. Barnen placerades tillfälligt i familjehemmet B./J. efter ett ordförandebeslut . beslutade nämndens ordförande att barnen skulle placeras i familjehemmet G./S. Mot bakgrund av vad som hade kommit fram beslutade JO att inte fortsätta utredningen, och ärendet avslutades. . lämnade härefter in en ny anmälan mot i kom- mun. Han uppgav bl.a. följande. De uppgifter som lämnade till JO i ärendet dnr 5964-2012 är delvis felaktiga. Barnen placerades i ett nytt fa- miljehem ungefär innan ett formellt beslut fattades. Eftersom barnen flyttade till det nya familjehemmet innan socialnämnden hade fattat ett beslut S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 om omplacering kunde inte överklaga beslutet och begära inhibition. . och fick inte del av beslutet förrän . . bifogade två e-postmeddelanden till anmälan. Det ena meddelandet hade skickats från till och innehöll föl- jande meddelande. Vill informera dig om att dina barn kommer att skolas in i det nya familje- hemmet, H. och L. i , och 20, med början . kommer de att bo stadigvarande i . kommer att åka till J. och V. och berätta ovanstå- ende för barnen. Därefter kommer de nya familjehemsföräldrarna att komma dit för att presentera sig och träffa barnen. kommer troligen V. att åka och hälsa på i tillsam- mans med barnen. Bedömning görs utifrån barnens behov kring hur inskol- ningen ska fortlöpa. Vi kommer informera barnens nuvarande skola samt dagis om flytten. Vi kommer att se till att barnen får börja på skola/dagis i och att det blir en överlämning från deras nuvarande skola/dagis. Advokaten och jur.kand. lämnade däref- ter, som ombud för ., in vissa kompletteringar till anmälan, bl.a. ett beslut från , dnr 9.2-9309/2012. JO begärde att i kommun skulle yttra sig över vad som hade anförts i anmälan. I ett remissvar anförde nämndens arbetsutskott bl.a. följande. 12.05.21 fattade socialnämndens ordförande beslut om att omplacera J.F. till familjehemmet H.G. Placeringen hos V.B. (jourfamilj) kvarstår fram till detta datum. För att möjliggöra en trygg start i det nya familjehemmet, där den stadig- varande placeringen skulle ske under v. 21, skedde en inskolning av barnen. Informationen delges vårdnadshavare via mail daterat 12.05.08 se akt bilaga 2. Inskolningen skedde enligt följande: besöker barnen i jourfamiljen . följer barnen och hälsar på i det tilltänkta familjehemmet. 12.05.14Barnen vistas hos det tilltänkta familjehemmet H.G. och sover där . 12.05.15Det tilltänkta familjehemmet H.G. åker tillbaka med bar- nen till V.B. Den nya handläggaren träffar barnen i Barnen har önskemål om att sova ytterligare hos det tilltänkta familjehemmet H.G. Detta bedöms vara det bästa för barnen utifrån deras önskemål. 12.05.16 Sker umgänge mellan modern och barnen i jourfamiljen . enligt tidigare uppgjord överenskommelse. Barnen återvänder sedan till det tilltänkta familjehemmet H.G. 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T 12.05.16–12.05.21 Barnen vistas hos det tilltänkta familjehemmet H.G. Barnen är fortfarande placerade hos V.B. under denna inskol- ningsperiod. har daglig kontakt med H.G. under denna pe- riod för att försäkra sig om att det fungerar bra för barnen i det tilltänkta familjehemmet. Synpunkter och bedömning: För att åstadkomma en trygg och bra övergång för barnen till det nya fa- miljehemmet så bedömdes det vara viktigt och nödvändigt med en inskol- ningsperiod. Det tidigare jourhemmet fanns då kvar som stöd under en pe- riod vilket bedömdes vara det bästa för barnen. Utifrån detta skedde således en stadigvarande placering hos H.G. och kommenterade remissvaret och an- förde bl.a. följande. Barnen flyttade till det nya familjehemmet i innan nämnden beslutade om omplacering . Det styrks av att kommunen ansökte om ändrad betalningsmottagare av barnbidraget . I ett beslut anförde JO följande. När ett barn vårdas med stöd av LVU är det socialnämnden som bestämmer hur vården av den unge ska ordnas och var han eller hon ska vistas under vård- tiden. Om nämndens beslut om var den unge ska vistas inte kan avvaktas får ordföranden eller någon annan ledamot som nämnden har förordnat besluta i frågan (11 § LVU). Nämndens beslut i frågan om placering kan överklagas till domstol (41 § LVU). Ett enskilt hem som vid upprepade tillfällen tar emot barn för tillfällig vård och fostran kallas för jourhem. Ett barn får inte vårdas i ett jourhem än räknat från den tidpunkt då nämndens utredning avslutades om det inte finns särskilda skäl (6 kap. 6 § fjärde stycket socialtjänstlagen [2001:453], SoL). En omplacering av ett barn ska föregås av en utredning (11 kap. 1 § SoL). I ärendet om omplacering är vårdnadshavaren part. Av 11 kap. 8 § första stycket SoL och 17 § förvaltningslagen (1986:223) följer att vårdnadshavaren som re- gel ska underrättas om utredningsmaterialet och om sin rätt att yttra sig över det innan ärendet avgörs. omhändertogs med stöd av LVU. Barnen placerades i ett jourhem. fattade arbetsmarknads- och social- nämndens ordförande ett beslut om att omplacera barnen till ett familjehem i . Av remissvaret framgår att barnen ”skolades in” i det nya familjehemmet . . har klagat på att barnen rent faktiskt flyttade till det nya familjehem- met innan nämnden hade fattat ett beslut om omplacering. Det är, som redogjorts för ovan, nämnden som bestämmer var den unge ska vistas . Nämndens beslut om placering kan överklagas. S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 finns inte några bestämmelser som reglerar övergången från ett familjehem till ett annat. Vid åtgärder som rör barn ska emellertid barnets bästa alltid beaktas (1 kap. 2 § SoL, se även 1 § femte stycket LVU). En placering i ett familjehem kräver noggranna förberedelser. Till stor del består förberedelserna av att tillgodose det informationsbehov som finns hos alla berörda. måste vid en placering ha barnets perspektiv för ögonen och kontinuerligt informera barnet om vad som händer, vad som gäller och vad som planeras härnäst. Inför en placering i familjehem är det viktigt att barnet får sådan information att han eller hon kan bilda sig en uppfattning om familjen (se Barn och unga i familjehem och HVB – om socialnämn- dens ansvar och uppgifter, , 2013, s. 174 f.). Det är naturligtvis svårt att generellt uttala sig om hur nämnden på ett bra sätt ska förbereda barn, vårdnadshavare och familjehemsföräldrar inför en om- placering. Vilka åtgärder som bör vidtas skiljer sig åt från fall till fall. Ett sätt att förbereda både barnet och familjehemsföräldrarna kan emellertid vara att successivt ”skola in” barnet och på så sätt vänja barnet vid den nya familjen och den nya miljön. För att möjliggöra en trygg och bra övergång för A.F. till det nya familjehemmet bedömde nämnden att det var nödvändigt med en inskolnings- period. Inskolningen innebar att barnen vistades i det nya familjehemmet innan beslutet om omplacering fattades. Under hela inskolningsperioden hade jourhemsföräldrarna daglig kontakt med det nya familjehemmet. Varje tillfällig vistelse utanför familjehemmet behöver inte föregås av ett placeringsbeslut av nämnden. Familjehemmet bör t.ex. kunna låta barnet bo hos sina mor- eller farföräldrar över en helg eller under ett lov. Det måste alltså vara möjligt för nämnden att tillåta vissa rent tillfälliga vistelser utanför familjehemmet utan att nämnden behöver fatta ett formellt be- slut om var barnet ska vistas. Även om avsikten med vistelsen i det nya familjehemmet var att den skulle övergå i en stadigvarande placering får barnen, mot bakgrund av att det endast varit fråga om , anses ha varit placerade i jourhemmet under in- skolningen. Det finns inte skäl för mig att uttala någon kritik mot inskolningen i det nya familjehemmet. När det gäller beslutet om omplacering som ordföranden fattade vill jag tillägga följande. Enligt huvudregeln i 11 § LVU är det nämnden som ska besluta om var den unge ska vistas. Ordföranden har dock enligt 11 § tredje stycket LVU behörighet att fatta ett beslut om placering eller omplace- ring. Den beslutanderätten är avsedd att användas endast om nämndens beslut i frågan inte kan avvaktas, dvs. i akuta situationer (se prop. 1981/82:8 s. 64 f.). Omplaceringen av A.F. aktualiserades inte från till en annan utan hade planerats och förberetts . Mot den bakgrunden borde frågan om omplacering ha tagits upp i nämnden eller nämndens utskott. För handlägg- ningen i den delen kan nämnden inte undgå kritik. Det som och har anfört i övrigt ger inte anledning till någon ytterligare åtgärd eller något uttalande från min sida. 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T Kritik mot en handläggare vid en socialförvaltning för att hon vid genomförandet av en s.k. vårdnadsutredning agerat på ett sådant sätt att det funnits fog för att ifrågasätta hennes opartiskhet (Dnr 48-2013) Beslutet i korthet: Den som företräder det allmänna ska enligt 1 kap. 9 § regeringsformen iaktta saklighet och opartiskhet i sin verksamhet. Det inne- bär bl.a. att han eller hon ska förhålla sig så att hans eller hennes opartiskhet inte med fog kan ifrågasättas. Detta gäller inte bara hur en sak rent faktiskt har handlagts. Det har också betydelse hur agerandet har uppfattats. JO har funnit ett antal brister under handläggningen av en vårdnadsutred- ning som en familjerättssekreterare vid socialnämnden i har ansvarat för. Bristerna har främst bestått av att uppgifter som talade till moderns nackdel har utelämnats, att faderns begäran om information har hanterats oprofessionellt samt att handläggaren på moderns begäran har upprättat en skrivelse, vilken kan uppfattas som att hon uttalat sig till fördel för modern. JO uttalar i beslutet att bristerna vid en samlad bedömning visar att det fun- nits fog för att ifrågasätta handläggarens opartiskhet. Handläggaren får kri- tik för att inte ha uppfyllt kraven i 1 kap. 9 § regeringsformen. . och har tre barn tillsammans, en son som är född och tvillingflickor som är födda . flyttade med bar- nen till en hemlig ort och de beviljades s.k. skyddade personuppgifter. väckte talan om ensam vårdnad om barnen vid . I en dom beslutade tingsrätten att skulle ha ensam vårdnad om de tre barnen, medan . skulle ha visst umgänge med dem. Något umgänge kom inte till stånd. . väckte därefter talan om en- sam vårdnad vid . Tingsrätten meddelade dom . Vårdnaden om barnen överflyttades då till . Domstolen beslutade om sedvanligt helg- och lovumgänge för . i kommun har genomfört en vård- nads-, boende- och umgängesutredning. Den första utredningen genomfördes på uppdrag av , i samverkan med i Sträng- näs kommun. Den utredningen färdigställdes . Därefter fick social- nämnden i uppdrag av att utföra en utredning tillsammans med i kommun. Ansvarig utredare inom i kommun har varit familjerätts- sekreteraren . Sedan tingsrätts dom från vunnit laga kraft be- slutade i kommun att med stöd av 6 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU, ome- delbart omhänderta barnen. De placerades i ett jourhem tillsammans med S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 flyttade barnen hem till ., och socialnämnden upphävde be- slutet om omhändertagande. väckte talan om ensam vårdnad vid . Tingsrätten meddelade dom och beslutade att . även fortsättningsvis skulle ha ensam vårdnad om barnen. fick visst umgänge. Domen vann laga kraft. Advokat framförde, som ombud för ., klagomål mot social- förvaltningen i kommun. Hon ifrågasatte på flera punkter förvaltningens handläggning i samband med och efter den vårdnads-, boende- och umgänges- utredning som i kommun utförde mellan och (i fortsättningen vårdnadsutredningen). Ia Sveger anförde bl.a. följande. När . blev ensam vårdnadshavare om barnen begärde han att få ta del av samtliga handlingar och uppgifter om barnen från socialförvaltningen. Familjerättssekreteraren behandlade inte hans begäran på ett korrekt sätt. I vårdnadsutredningen har handläggaren valt att bortse från betydelsefull och relevant information. Det framstår som klart att hon har blivit partisk i ärendet och frångått den objektivitet som hon som an- ställd på en myndighet ska iaktta. Handläggaren skrev även på begäran av Ul- rika S. ett ”intyg” som rörde vårdnadsmålet och som ombud gav in till i den rättsprocess som pågick där. Ärendet remitterades till i kommun som i ett remissvar anförde i huvudsak följande: Barnen . och L. har varit aktuella inom i . Ärendet inom i har främst berört familjerät- tens område. Barnen har fram haft skyddade adressuppgifter. Vid barn- och ungdomssektionen, socialförvaltningen i har barnen […] varit föremål för anmälningar gällande misstanke om barn som far illa. Förhandsbedömningar och ställningstaganden att inte inleda utredning enligt 11 kap. SoL har skett vid samtliga tillfällen. har anmälningar om misstanke att barn far illa inkommit till i . Anmälningarna har överförts till i kommun då vårdnadshavaren är folkbokförd där samt att kommun inlett utredning enligt kap. 11 SoL. familjerätt i har i samverkan med social- tjänsten i respektive utfört två vårdnads-, umgänges- och boendeutredningar. Upplysningar enligt har också lämnats i ärendet. Umgängesstöd har beviljats när så varit aktuellt. 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T Bedömning angående det JO-anmälan berör När familjerätten inom utreder vårdnad, boende och um- gänge sker samtal med berörda vårdnadshavare och barn. Samtal med barn sker om det är möjligt med utgångspunkt från ålder och mognad. Uppgifter tas även in från bl.a. förskola och skola. Utredningarna gällande vårdnad, boende och umgänge sker på uppdrag av tingsrätten. När uppdraget är slut- fört avslutas ärendet. Det förekommer att enskilda har kontakt med famil- jerätten efter att ett ärende har avslutats. Samtalen betraktas som rådgivning varför dessa inte journalförs. har haft rådgivningssam- tal med ansvarig familjerättshandläggare . Vid återuppre- pade tillfällen har handläggaren uppmanat att medverka till att umgänge genomförs enligt gällande domar från tingsrätten. I det nu gällande ärendet […] har barnen och modern haft sekretesskyddade adressuppgifter . . erhöll ensam vårdnad om barnen. erhöll en begäran från . om att erhålla samtliga handlingar i ärendet rörande barnen. hade skyddade adressuppgifter . En skriftlig begäran in- kom från ombud, advokat , angående utlämnande av handlingar. Med anledning av att fortfarande hade sekretesskyddade adressuppgifter beslutade socialchef att vissa uppgifter i journalerna skulle vara sekretessbelagda. 2012-09- 27 sändes journaler samt skriftligt beslut med besvärshänvisning till . inkom skriftlig begäran från advokat att erhålla de tidigare journalerna som var sekretessbelagda. inkom via fax skriftlig begäran från advokat om att få ta del av de sekretesskyddade journalerna, orosanmälan , samt uppgifter om kvinnojouren, BUP och förskolan. sände svar via e-post på frågorna om BUP och förskolan. 2012-11- 12 sändes journaler och orosanmälan till ombudet. inkom be- gäran från advokat om ytterligare handlingar i ärendet. Från fa- miljerättens sida var det oklart vilka handlingar det kunde handla om ef- tersom det kunde konstateras att samtliga handlingar redan lämnats ut. Vårdnadsutredningar, domar o dyl. hade . redan erhållit, liksom hans ombud. sände på begäran vårdnadsutredningarna, nya till- kommande journaler efter den senaste begäran samt ett brev som tydlig- gjorde att samtliga handlingar från akterna sänts till . har aldrig haft någon avsikt att undanhålla uppgifter för vårdnadshavare. Då modern till att börja med hade sekretesskyddade adressuppgifter hanterade socialnämnden begäran om handlingar med ut- gångspunkt från det förhållandet. De svar som ansvarig handläggare sedan avgivit gällande förskola, BUP och kvinnojour hänfördes till den vårdnads-, boende- och umgängesutredning som färdigställts . I samband med den utredningen fick rektorn vid förskolan bl.a. frågan om hur länge för- skolan känt barnen, svaret var . Det fanns inget skäl för socialnämn- den att ytterligare ställa frågor om barnen då vistats på fler förskolor. Barnen har aldrig haft någon enskild kontakt via BUP, det är endast modern som haft föräldrastöd. Övriga uppgifter i JO-anmälan När familjerätten i samband med upplysningar eller vårdnads-, boende och umgängesutredningar redovisar uppgifter från kontakter med tas ett socialregisterutdrag. Anmälningar som inkommer angående misstanke om att barn far illa och där ett ställningstagande sker att inte inleda utredning tillförs den kronologiska pärmen. Dessa anmälningar bedöms via barn- och S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 Det innebär att uppgifterna inte finns i socialregistret, var- för de inte heller redovisas i dokumentation från familjerätten. Till familjerätten har ingen information inkommit om att barnen […] skulle haft kontakt med i , via behandlare har däremot tidigare haft anställning vid kvinnojouren i och då haft ansvar för behandling av barn. Angående den skriftliga redovisning som umgängesstödet . sände till socialnämnden betraktades den som minnesanteckningar. En samman- fattande journalanteckning gällande umgänget skrevs, uppgifterna som re- dovisades i utredningen kommunicerades och godkändes av . De uppgifter som ansvarig handläggare lämnat till skedde på direkta frågor från hennes ombud. Svaren på frågorna skedde i huvudsak med utgångspunkt från den bedömning som lämnats i senaste vårdnads, boende- och umgängesutredningen . I anmälan till JO redovisas uppgifter från ett snabbyttrande till att "- uppgifter från i som fram- förde att de var oroliga för hur barnen har det i sin mors vård och vad mo- dern är kapabel att göra...". Ansvariga handläggare från i Lu- leå har inte gjort någon anmälan om oro för barnen, ej heller lämnat någon bedömning angående moderns föräldraförmåga i samband med de kontak- ter som varit med i kommun. Ia Sveger kommenterade nämndens remissvar. Såväl Ia Sveger som socialnämnden har lämnat in handlingar, t.ex. vård- nadsutredningen, aktuella domar, journalanteckningar, barnavårdsutredningar och viss korrespondens. I ett beslut anförde JO följande. Tvistefrågor som rör vårdnad om barn, barns boende och umgänge med barn avgörs ytterst av domstol. Av 6 kap. 19 § , FB, följer att rätten ska se till att dessa frågor blir tillbörligt utredda. Domstolen har möjlighet att ge en socialnämnd i uppdrag att utse någon som kan genomföra en utredning av frågorna. När en sådan utredning har färdigställts kan den part som anser att det finns felaktigheter i utredningen påpeka det för domstolen. Domstolen ska självständigt pröva vilket värde uppgifterna i en utredning har, och domstolen kan ta initiativ till ytterligare utredningsåtgärder. Efter att ha gått igenom handlingarna i ärendet har jag funnit skäl att kom- mentera vissa delar av innehållet i den vårdnadsutredning som en tjänsteman vid socialförvaltningen i kommun har utfört. Jag kommer även att göra några uttalanden om handläggningen av en utlämnandeframställning och begä- ran om upplysningar samt frågan om upprättande av ”intyg” på begäran av en part. Jag avslutar med synpunkter på det som har framförts om att socialför- valtningen vid handläggningen har brustit i kraven på saklighet och opartiskhet. Det finns inga bestämmelser som reglerar vad en vårdnads-, boende- och um- gängesutredning ska innehålla. En allmän utgångspunkt är dock att utredningen 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T ska begränsas till sådant som objektivt sett kan vara relevant för frågans be- Utredningen ger ett viktigt underlag för domstolens beslut. ningen måste därför vara noggrant och omsorgsfullt utförd. alla omständigheter som domstolen bör känna till. Den som är ansvarig för utredningen avgör hur den ska bedrivas. viktigt att utredningsförfarandet i tvister om vårdnad m.m. bedrivs effektivt och Hur noggrant de uppgifter som föräldrarna lämnar till utre- daren ska redovisas och hur mycket information om barnet som ska tas med i redovisningen måste dock avgöras från fall till fall (prop. 1997/98:7 s. 91). I anmälan framförs klagomål mot att handläggaren har underlåtit att redovisa en orosanmälan i vårdnadsutredningen. I vårdnadsutredningen redovisas under rubriken ur socialregister några händelser som ägde rum mellan . annat redovisas två polisanmälningar som förvaltningen har tagit del av, en in- kommen orosanmälan, diverse expedieringar till och be- slutet att förordna . till umgängesstöd. Av de handlingar som har fogats till anmälan framgår det att en anonym anmälare tog kontakt med barn- och ungdomssektionen utifrån oro för de aktuella barnen. I anteckningen från telefonsamtalet noteras i huvudsak följande: Anmälaren uppger att denne har gått förbi lägenheten och det har då varit ett hänglås utanför dörren. Kedjan har gått från handtaget på ytterdörren till ledstången som går uppför trappan. Det har gått att öppna dörren på glänt. Vid ett flertal tillfällen har anmälaren hört barnen inne i lägenheten och har inte hört någon vuxen vara där. De har då varit inlåsta på detta sätt. ett tillfälle har barnet pratat med anmälaren utifrån att de öppnat dörren på glänt och ropade på mamma. Barnen uppgav att de var ensamma hemma. Uppgifterna medförde att socialförvaltningen tog kontakt med och gjorde ett hembesök hos henne. Därefter beslutade förvaltningen att inte inleda Nämnden har i remissvaret anfört att orosanmälningar som inte leder till att en utredning inleds sätts in i en kronologisk pärm och att det inte görs någon notering om anmälan i socialregistret. Av den anledningen redovisades inte den anonyma orosanmälan och inte heller de åtgärder som förvaltningen vidtog i Det svar som nämnden har lämnat stämmer inte med de uppgifter som har redovisats i vårdnadsutredningen. I utredningen redovisas, i motsats till vad nämnden har anfört, en uppgift om en tidigare gjord orosanmälan från en rektor som inte ledde till någon utredning. Det anges inte i remissvaret varför den orosanmälan har redovisats men inte den . Det är naturligtvis viktigt att