frsrdg · H304JO1 · 2015-11-06 00:00:00 — Beslutet i korthet: kan ge ett förhandsbesked om bygg- lov. I förhandsbeskedet kan nämnden bestämma de villkor som behövs. En byggnadsnämnd hade i ett beslut om förhandsbesked angett att ”ett villkor för beslutet är att avtal träffas och följs om genomförande av kvartersgata för anordnande av tillfart till de fastigheter som framgår av avtalet”. I JO:s beslut konstateras att innebörden av förhandsbeskedet blev oklar genom villkoret. I själva verket kan beskedet tolkas som att tillstånd vägrats under de förutsättningar som rådde när nämnden meddelade förhandsbeske- det. Under alla omständigheter innebar villkoret att innehållet i förhandsbe- skedet tunnades ut till den grad att beskedet kan anses ha förlorat sin egen- skap av tillstånd. Nämnden får därför kritik. 2 015 /1 6:JO1 P L A N - O C H B Y G G N A D S V Ä S E N D E T . framförde i en anmälan klagomål mot i Sa- lems kommun med anledning av handläggningen av en ansökan om förhands- besked m.m. enligt den äldre (1987:10), ÄPBL. Av anmä- lan med bilagor framgick bl.a. följande: . och . ansökte om förhandsbesked för nybygg- nad av ett enbostadshus på fastigheten 1:117 i . Fastigheten ingick i Heliodalområdet där detaljplanearbete pågick. Planläggningen innebar bl.a. reglering av tillåten storlek på byggnader och i vilken mån avstyckningar kunde medges samt förbättringar av vägar och utbyggnad av kommunalt vatten och avlopp. I en tjänsteskrivelse föreslog miljö- och samhällsbyggnadsförvaltningen att nämnden skulle besluta att som svar på de- ras ansökan om förhandsbesked meddela att bygglov inte kunde medges ef- tersom åtgärden skulle föregås av detaljplaneläggning. meddelade nämnden emellertid följande förhandsbesked: Bygg- och miljönämndens beslut beslutar att som svar på förhandsförfrågan med- dela sökanden att bygglov för uppförande av ett (1) enbostadshus i normal storlek kan påräknas. Ett villkor för beslutet är att avtal träffas och följs om genomförande av kvartersgata för anordnande av tillfart till de fastigheter som framgår av avtalet. Ett avtal, benämnt ”Planeringsavtal”, hade tecknats mellan fastighetsägarna . och . samt kommunen dagen före nämndens beslut, dvs. I avtalet angavs att en avgörande förutsättning för att nämnden skulle kunna ge ett positivt förhandsbesked var att den planerade nybyggnaden inte påverkade det pågående planarbetet negativt. I avtalet angavs vidare att det i detaljplaneförslaget skisserades att den aktuella fastigheten kunde delas upp på flera fastigheter, varav en fastighet var den del som skulle komma att erhålla ett positivt förhandsbesked om bygglov. Detta förutsatte dock att avtalet god- kändes av fastighetsägarna och kommunen innan bygg- och miljönämnden be- slutade om förhandsbeskedet. Enligt planeringsavtalet förband sig fastighets- ägarna att inte motverka att detaljplaneförslaget kunde antas samt att medverka till att en gemensamhetsanläggning för kvartersvägen bildades enligt planför- slaget och att även en samfällighetsförening bildades för utförande och drift av gemensamhetsanläggningen. Överenskommelsen innebar vidare bl.a. att om fastigheten skulle säljas innan detaljplanen antogs skulle köparen godkännas av kommunen. Fastighetsägarna medgav även att vissa markområden kunde överföras till en lämplig fastighet genom fastighetsreglering och utan ersättning från kommunen. Avtalet var förenat med vite för fastighets- ägarnas del. JO begärde in och granskade kopior av handlingar i bygg- och miljönämndens ärende gällande ansökan om förhandsbesked (dnr 2010/0370) och bygglov (dnr P L A N - O C H B Y G G N A D S V Ä S E N D E T 2 015 /1 6:JO1 2012/0036). Därefter begärde JO att nämnden skulle lämna upplysningar om och yttra sig över vilket stöd det uppställda villkoret i förhandsbeskedet hade i ÄPBL. Nämnden skulle vidare redovisa sin bedömning av det som kommit fram. Vid ett sammanträde beslutade nämnden att överlämna miljö- och samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse samt bilagor som yttrande till JO (bilagorna här utelämnade). Av tjänsteskrivelsen framgick föl- jande: Fastigheten omfattas inte av detaljplan. Rubricerad fastighet är inte anslu- ten till kommunalt vatten och avlopp. Kommunstyrelsen uppdrog , § 28, åt bygg- och miljönämn- den att upprätta detaljplan för området Heliodal. Planläggningen innebär bl.a. reglering av tillåten storlek på byggnader och i vilken mån avstyck- ningar kan medges, förbättringar av vägar och utbyggnad av kommunalt vatten och avlopp. Detaljplanen godkändes , § 63, av bygg- och miljönämnden och beräknas antas av Kommunfullmäktige . b) Förhandsförfrågan om nybyggnad på Uttringe 1:117 Ansökan om förhandsbesked om nybyggnad av enbostadshus inlämnades . En prövning av markens lämplighet för bebyggelse och regle- ring av bebyggelsemiljöns utformning ska, enligt 5 kap. 1 § ÄPBL, ske genom detaljplan. Mot bakgrund av att detaljplanearbete pågår för Heliodal ansåg bygg- och miljöenheten i tjänsteskrivelse daterad att det inte fanns möjlighet att medge bygglov innan planarbetet avslutats. Plan- och exploateringsenheten avstyrkte likaså positivt förhandsbesked. Ärendet redovisades i bygg- och miljönämnden där ärendet utgick. Nämndens ordförande motiverade detta med att förvaltningen skulle undersöka om det i planarbetet fanns någon möjlighet att tillmötesgå J:s ansökan om positivt förhandsbesked utan att detaljplaneprocessen på- verkades. Under vanliga förhållanden lämnas varken positivt förhandsbe- sked eller bygglov under pågående detaljplaneläggning. Under vissa för- hållanden kan besluta om anstånd till dess plan- arbetet har avslutats enligt 8 kap. 23 § ÄPBL. Har planarbetet inte avslutats ska ärendet avgöras utan dröjsmål. Planarbetet fortskred varvid det framlades en idé om att förvaltningen skulle ta fram ett planeringsavtal med J. Detta för att möjliggöra för J. att genomföra sitt projekt utan att försvåra den pågående planprocessen. Den stora fördelen med att göra ett undantag i detta speciella fall, var att J. var beredd att upplåta mark för en kvartersgata/gemensamhetsanläggning över fastigheten 1:117. undertecknades av parterna vilket resulte- rar i att byggnation kan genomföras i strid mot rutiner om detaljplanekravet enligt 5 kap. 1 § ÄPBL om ”Prövning av markens lämplighet för bebyg- gelse och reglering av bebyggelsemiljöns utformning ska ske genom detalj- plan för Ny sammanhållen bebyggelse, 2 015 /1 6:JO1 P L A N - O C H B Y G G N A D S V Ä S E N D E T 8.Ny enstaka byggnad vars användning får betydande inverkan på om- givningen eller som ska förläggas inom ett område där det råder stor efterfrågan på mark för bebyggelse, om tillkomsten av byggnaden inte kan prövas i samband med prövning av ansökan om bygglov eller för- handsbesked, …” Bygg- och miljöenhetens samt plan- och exploateringsenhetens yttrande i ärendet 1.Bygg- och miljönämnden beslöt , § 101, att som svar på förhandsförfrågan meddela sökanden att bygglov för uppförande av ett (1) enbostadshus i normal storlek kan påräknas. Beslutet är ett fristående beslut. Undertexten ”Ett villkor för beslutet…” är endast en upplysning och information till nämnden, att avtal redan träffats med J. om genomförande av detaljplanen. Det förelåg således inget hinder för nämnden att fatta beslut i ärendet. 2.Berörda befattningshavare har granskat JO:s underlag och vidhåller riktigheten i kommunens handläggning av ärendet och i beslutsun- derlaget. . kommenterade remissvaret och gav in ytterligare handlingar till JO. I ett beslut anförde JO följande: i beslutade att som svar på och ansökan om förhandsbesked meddela att bygglov för uppförande av ett enbostadshus i normal storlek kunde påräknas. I beslutet angavs att ett villkor för beslutet var att ett avtal träffades och följdes om genomförande av kvartersgata för anordnande av tillfart till de fastigheter som framgick av avtalet. I sitt remissvar har nämnden angett att denna under- text endast var en upplysning och information om att ett avtal redan hade träf- fats med . Om texten hade varit avsedd som en upplysning borde emel- lertid inte ordet ”villkor” ha använts. Texten borde i sådana fall också ha rubri- cerats som ”Upplysningar” eller ”Information”. Som texten har formulerats och beslutet utformats kan den inte tolkas på något annat sätt än just som ett villkor för beslutet. Min granskning har avsett om nämnden har haft stöd i den äldre för att bestämma detta villkor. Det är också den frågan som har re- mitterats till nämnden. Eftersom frågor rörande tolkning och tillämpning av avtalsvillkor kan bli föremål för en domstols prövning har min granskning där- emot inte avsett innehållet i själva det avtal som träffades mellan fastighets- ägarna och kommunen. På ansökan ska ge förhandsbesked om huruvida en åt- gärd som kräver bygglov kan tillåtas på den avsedda platsen (8 kap. 34 § första stycket ÄPBL). Vad som i första hand bör prövas i ett förhandsbesked är om en byggnadsåtgärd över huvud taget kan tillåtas på platsen, dvs. närmast en prövning av markens lämplighet för den avsedda åtgärden (prop. 1985/86:1 s. P L A N - O C H B Y G G N A D S V Ä S E N D E T 2 015 /1 6:JO1 Meddelas det sökta tillståndet får bestämmas de villkor som behövs. Till- ståndet är bindande vid prövning av ansökan om bygglov som görs för beslutet (8 kap. 34 § andra stycket ÄPBL). JO har tidigare uttalat att nämndens prövning av en ansökan om förhands- besked ska avse de förhållanden som råder vid beslutstillfället (JO 1993/94 s. 406, dnr 1518-1993). Detta är viktigt inte minst med hänsyn till att det av ett förhandsbesked klart ska framgå vilka frågor som har avgjorts genom beslutet och vad sökanden har att rätta sig efter. Det kan också bli svårt för nämnden att vid en kommande prövning av en ansökan om bygglov bedöma om sökanden har uppfyllt ett villkor som är beroende av framtida förhållanden till skillnad från ett villkor som relativt enkelt kan kontrolleras genom t.ex. en besiktning. Det villkor som bygg- och miljönämnden har bestämt föreskrev inte bara att ett avtal träffades mellan fastighetsägarna och kommunen, utan också att det följdes. En rimlig tolkning av villkoret är därför att tillståndet skulle föreligga först sedan sökandena medverkat till att det bildats en gemensamhetsanlägg- ning för kvartersvägen och en samfällighetsförening för utförande och drift av denna. Nämndens beslut har alltså villkorats med förutsättningar som inte fö- relåg vid beslutstillfället. Genom utformningen av villkoret blev innebörden av förhandsbeskedet oklar. I själva verket kan nämndens förhandsbesked tolkas som att tillstånd vägrades under de förutsättningar som rådde när nämnden meddelade sitt besked. Under alla omständigheter har innehållet i förhandsbe- skedet tunnats ut till den grad att det kan anses ha förlorat sin egenskap av tillstånd (jämför JO:s uttalanden i inspektionsprotokoll , dnr 1268-2002 samt Mark- och dom i mål P 10164-14). Det aktuella villkoret kan således inte anses vara ett villkor i lagens mening. förtjänar därför kritik. Vad . i övrigt har anfört ger inte anledning till någon ytterligare åtgärd eller något uttalande från min sida. 2 015 /1 6:JO1 Kritik mot ordföranden i en en rättelse av ett beslut i ett justerat nämndprotokoll gjorts (Dnr 581-2013) Beslutet i korthet: Ett beslut av i Nordma- lings kommun blev genom ett förbiseende ofullständigt antecknat i proto- kollet från nämndsammanträdet. Detta upptäcktes inte när protokollet juste- rades. Nämndens ordförande och sekreterare beslutade senare att med stöd av 26 § förvaltningslagen rätta (dvs. i det här fallet komplettera) besluts- punkten i protokollet så att lydelsen överensstämde med det som nämnden hade beslutat. Rättelsen gjordes genom att man lät en ”ny” sida ersätta den sida som innehöll det aktuella beslutet. Den nya sidan innehöll inte någon anteckning om rättelsen. Enligt JO ska det av en handling (t.ex. ett protokoll) som innehåller ett rättat beslut framgå att en rättelse har gjorts och vad som har ändrats. Nämn- dens ordförande kritiseras för att det rättade protokollet saknade uppgift om att en rättelse hade gjorts och vilka uppgifter som hade lagts till. i kommun beslutade vid ett sam- manträde att bl.a. fastställa ”bidrag (grundbelopp) till fristående skolor och enskild barnomsorg per barn/elev inom respektive skol- form för budgetår 2013”. Protokollet från sammanträdet justerades den 12 de- cember 2012 av ordföranden och ytterligare en nämndledamot. I det justerade protokollet hade under § 116 antecknats bl.a. följande: per barn och år per barn och år beslutade nämndens ordförande och nämndens sekre- terare att rätta lydelsen av beslutet i protokollet genom att göra vissa tillägg. Efter att tilläggen (här kursiverade) hade gjorts löd beslutet enligt följande: per barn och år halvt bidrag upp till /vecka per barn och år, halvt bidrag upp till /vecka Två fristående förskolor överklagade nämndens beslut (§ 116) såväl genom s.k. förvaltningsbesvär som enligt reglerna om laglighets- prövning i 10 kap. kommunallagen (1991:900), KL. Båda överklagandena prö- vades av Förvaltningsrätten i . I ett beslut i mål nr 83-13 avvisade förvaltningsrätten det överklagande som innehöll en begäran om granskning av lagligheten av kommunens beslut (lag- lighetsprövning). Som skäl anförde domstolen bl.a. följande: U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 015 /1 6:JO1 har vid sammanträdet (§ 116) beslutat om bidrag (grundbelopp) till fristående skolor och enskild barnomsorg per barn/elev inom respektive skolform för . Detta är ett beslut som får överklagas enligt skollagens bestämmelser som förvaltningsbesvär, vilket innebär att beslutet inte kan överklagas en- ligt bestämmelserna om laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunal- lagen. Förvaltningsrätten kan således inte pröva lagligheten av kommunens beslut enligt kommunallagens bestämmelser. Förvaltningsrättens mål nr 233-13 gällde ett överklagande i sak från de fri- stående förskolorna (s.k. förvaltningsbesvär). Domstolen avslog i en dom över- klagandet. Under rubriken hade förvaltningsrätten antecknat bl.a. följande: Förskolorna […] yrkar att förvaltningsrätten upphäver barn- och utbild- ningsnämndens beslut i den del som avser bidrag till fristående förskola, exklusive lokaler, med per barn och år, halvt bidrag upp till /vecka, alternativt upphäver beslutet i den del som anger ”halvt bidrag upp till /vecka”, samt fastställer ersätt- ningen för fristående förskolor till per barn och år, inklusive lokalersättning, administrationstillägg och momskompensation. kommun, barn- och utbildningsnämnden, vidhåller beslutet. Under rubriken för avgörandet anförde domstolen bl.a. följande: Barn- och utbildningsnämndens protokoll Det beslut som fastställdes i barn- och utbildningsnämnden var ett upprättat förslag av barn- och utbildningsförvaltningen avseende bl.a. bidrag till fri- stående skolor och enskild barnomsorg. Av underlaget för beslutet framgår att förslaget till bidrag till förskola, exklusive lokaler, var per barn och år, halvt bidrag /vecka. Enligt vad som framgår kom den del av beslutstexten i förslaget som angav ”halvt bidrag upp till /vecka” inte med i det protokoll som justerades. Kommunen har senare rättat protokollet i den delen. En myn- dighet har möjlighet att rätta en uppenbar oriktighet till följd av myndighet- ens skrivfel eller liknande förbiseende (jfr 26 § förvaltnings-lagen). Mot bakgrund av förslagets utformning och handlingarna i övrigt måste rättel- sen i efterhand kunna ses som en rättelse enligt den bestämmelsen. Fria förskolors () framförde i en anmälan klago- mål mot barn- och utbildningsnämnden. Klagomålen gällde huvudsakligen att lydelsen av beslutet i nämndens protokoll (§ 116) felaktigt hade ändrats. Till anmälan hade vissa handlingar fogats. Under utredningen hos JO komplette- rade FSO sin anmälan. JO begärde att barn- och utbildningsnämnden skulle yttra sig över det som FSO hade anfört i sin anmälan. Därefter kom det fram att förhållanden som rörde delar av FSO:s klagomål till JO utreddes inom ramen för en förundersökning vid Åklagarkammaren i . Nämnden informerades därför om att nämnden tills vidare inte skulle komma in med ett remissvar. 2 015 /1 6:JO1 U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N hade lagts ner begärde JO på nytt att nämnden skulle komma in med ett yttrande. beslutade att som sitt remissvar ge in ett yttrande som hade undertecknats av barn- och utbildnings- chefen . I yttrandet anfördes bl.a. följande: Till det aktuella sammanträdet och aktuella ärendet skickades ett underlag i form av en tjänsteskrivelse från ekonomikontoret ”Fastställande av interkom- munala ersättningar till fristående skolor och enskild barnomsorg ”. Detta underlag utgjorde också underlag för protokollet. Underlaget visade sig emellertid ofullständigt och en ny tjänsteskrivelse delades ut vid sammanträdet. beslutade ”Fastställa upprättat förslag avse- ende interkommunal ersättning samt bidrag (grundbelopp) till fristående skolor och enskild barnomsorg per barn/elev inom respektive skolform för budgetår 2013. Fastställer även förslaget gällande lokalbidrag för ”. Vid protokollsskrivningen förbisågs att tjänsteskrivelsen kompletterats med två meningar. Ordföranden och utsedd att justera protokollet uppmärk- sammade inte heller att två meningar från tjänsteskrivelsen saknades. Detta upptäcktes när ersättningar skulle betalas ut till fristående förskolor. Ar- betsutskottet och sekreteraren beslutade att rätta protokollet med hänvisning till förvaltningslagen § 26 ”Ett beslut som innehåller en uppenbar oriktighet till följd av myndighetens eller någon annans skrivfel, räknefel eller lik- nande förbiseende, får rättas av den myndighet som har meddelat beslu- tet.” och sekreteraren beslutade också att skriva en ny sida istället för att handskriva den text som skulle kompletteras för att säkerställa lästydligheten. Den person som expedierade protokollet var inte insatt i att en sida rättats och förbisåg att tydligt markera detta. Föredraganden hos JO hämtade per telefon in bl.a. följande kompletterande upplysningar från . Vid arbetsutskottets sammanträde den 17 de- cember 2012 uppmärksammades att det aktuella beslutet var ofullständigt åter- givet i protokollet från nämndens sammanträde . I sam- band med det beslutade nämndens ordförande och nämndens sekreterare att rätta protokollet. Beslutet om rättelsen har inte dokumenterats. Den nämndle- damot som tillsammans med ordföranden hade justerat det ursprungliga proto- kollet (från ) kallades in, och de två justerade den rättade lydelsen. JO:s expedition hämtade in de avgöranden från förvaltningsrätten som har redovisats ovan. FSO kommenterade remissvaret. I ett beslut anförde JO följande: Vid ett sammanträde i en nämnd ska ett protokoll föras på ordfö- randens ansvar (5 kap. 57 § och 6 kap. 30 § KL). Protokollet ska för varje ärende redovisa bl.a. vilka beslut som har fattats (5 kap. 59 § KL). Protokollet ska justeras dagar efter sammanträdet (5 kap. 61 § KL). Justeringen innebär ett intygande av att protokollet korrekt visar vad som har hänt vid sam- manträdet. U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 015 /1 6:JO1 Barn- och utbildningsnämndens beslut (§ 116) om- fattade ersättning för bl.a. posterna ”Pedagogisk omsorg” och ”Förskola exkl. lokaler”. Av utredningen framgår att nämnden vid sammanträdet beslutade att ersättning skulle utgå med ”halvt bidrag för barn med vistelsetid upp till /vecka” för dessa poster. I protokollet från sammanträdet antecknades dock genom ett förbiseende inte den reducerade ersättningen för barn med en vistel- setid . Vid justeringen uppmärksammades inte att redovis- ningen i protokollet var ofullständig. kompletterade nämndens ordförande och nämndens sekreterare det protokollförda beslutet genom att lägga till de aktuella skriv- ningarna om reducerad ersättning. Den rättade versionen av protokollet visade således det som nämnden hade beslutat vid sammanträdet. Rättelsen gjordes med stöd av den bestämmelse om rättelse som finns i 26 § förvaltningslagen (1986:223), FL. Vid rättelsen av protokollet ersattes den sida som innehöll be- slutet, § 116, med en sida där beslutet var korrekt återgivet. Den ”nya” sidan innehöll inte någon anteckning om att en rättelse hade gjorts. Det aktuella beslutet av en nämnd har alltså genom ett förbise- ende blivit ofullständigt återgivet i ett protokoll som har justerats utan att bris- ten har upptäckts. Om ett beslut kan rättas med stöd av 26 § FL beror bl.a. på hur beslutet som sådant får överklagas. Av 31 § FL framgår att 26 § FL inte gäller i sådana ärenden hos myndigheter i kommuner och landsting där besluten kan överklagas enligt reglerna om laglighetsprövning i 10 kap. KL. Enligt 10 kap. 3 § KL ska inte reglerna om laglighetsprövning tillämpas om det i en lag eller i en annan författning finns särskilda föreskrifter om överklagande. Så- dana föreskrifter finns, såvitt är aktuellt här, i 28 kap. skollagen (2010:800). Ordföranden och sekreteraren har uppenbarligen gjort bedömningen att be- slutet kunde överklagas enligt reglerna i skollagen genom s.k. förvaltningsbe- svär och att beslutet i protokollet därför kunde rättas (dvs. i det här fallet kom- pletteras) med stöd av 26 § FL. Förvaltningsrätten har kommit till samma slut- sats och har efter en sakprövning av beslutet avslagit förskolornas överkla- gande. Utan att göra en egen bedömning av överklagandefrågan utgår jag mot den bakgrunden i det följande från att bestämmelsen i 26 § FL om rättelse av beslut har varit tillämplig i det här fallet. Jag begränsar mig därför till följande uttalanden när det gäller myndighetens formella handläggning. Enligt 26 § första stycket FL får ett beslut som innehåller en uppenbar orik- tighet till följd av myndighetens eller någon annans skrivfel, räknefel eller lik- nande förbiseende, rättas av den myndighet som har meddelat beslutet. Av andra stycket framgår att myndigheten innan en rättelse görs ska ge den som är part tillfälle att yttra sig, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon en- skild och åtgärden inte är obehövlig. JO har i ett beslut (JO 2002/03 s. 397, dnr 3337-2001) som gällde vissa rät- telser av beslut i ett protokoll från ett sammanträde i en byggnadsnämnd uttalat bl.a. följande: Rättelse av förbiseendefel skall i princip ske i samma ordning som gäller för det ursprungliga beslutandet. Beroende på felets art får det dock anses möjligt att i en del fall lätta på kravet att en rättelse måste beslutas vid ett 2 015 /1 6:JO1 U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N kommande sammanträde – vad nu gäller kommunala myndigheters beslut i ärenden som inte delegerats. I avsaknad av en närmare reglering i förvaltningslagen på denna punkt, är det på det område med kollektivt beslutsfattande som det här gäller na- turligt att söka utgångspunkter i kommunallagens regler om förfarandet i nämnder vid protokollföring m.m. Att justera ett protokoll innebär att kontrollera riktigheten av detta samt att, efter eventuella ändringar, intyga denna med sin namnteckning. Kontrollen avser vad som har förevarit under sammanträdet. Någon anledning att där- vidlag undanta uppgifter om sakförhållandena i behandlade ärenden före- ligger inte. En annan sak är att justerare kan vara beroende av handläggande tjänstemäns medverkan i sådana hänseenden. Detsamma gäller för övrigt sekreterare, vilka inte omfattas av den uttryckliga regleringen i kommunal- lagen och är att anse som biträden åt ordförande. Som justerare anses ordföranden självskriven (prop. 1990/91:117 s. 193), utöver den eller dem som särskilt utsetts för uppdraget. Mot denna bakgrund bör det enligt min mening krävas att en rättelse av ett justerat protokoll bestyrks av justerarna, om nu inte beslut i den frågan fattas vid ett sammanträde (jfr m.fl., Kommunallagen, upplaga , s. 266, ang. fullmäktiges protokoll), vilket kan anses nödvändigt för rättelser som avser själva innehållet i fattade beslut.