frsrdg · H204NR1 · 2015-03-16 00:00:00 — Det sades också att EU-sanktionerna har en viktig och nödvändig funktion för att markera att det som skett i inte är acceptabelt, men det har också medfört problem för den pågående dialogen med som det inte finns tid och råd att bryta. Som exempel på detta lyftes fram att all EU- 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER och nordisk finansiering av nya miljöprojekt i är lagd på is. liga miljöpartnerskapets framtid är nu helt oviss, och denna miljödialog bör återupprättas, framhölls det. Den vänstersocialistiska gröna gruppen tog upp frågan om den nuvarande säkerhetspolitiska situationen inte bara i , utan också i förhållande till , och och frågan om de nordiska länderna bör upprusta och samarbeta militärt för att säkra intressena i dessa regioner. Frågan lyftes också om detta i så fall skulle gå emot möjligheten till dialog Frågan ställdes också att om både och Nato blir syn- ligare i , och förbereder en gemensam försvars- och säker- hetskonvention – hur kan vi undgå att situationen trappas upp och undgå faran att hamna i upptrappning likt det under det . Gruppen pekade på att idén om en kommission är god, men att befinner sig i en komplicerad Den konservativa gruppen framhöll att agerande tvingat fram motreaktioner, vilket lett till den nuvarande sanktionspolitiken, och att vi ser en ny normbild i med fler kränkningar, fler öv- ningar och en ökad närvaro militärt i luften, på vattnet och under vattnet. gan är vilka säkerhetsgarantier de nordiska länderna ska ha eftersom vi har valt olika säkerhets- och utrikespolitiska lösningar när det gäller EU och Nato – ett starkare bygger långsiktigt på fem länder som alla är med i Nato och Nordisk frihet lyfte fram att de nordiska ländernas samhällsmodell är en bra utgångspunkt för samarbetet mellan våra länder i utrikes, säkerhets- och för- svarspolitiken, och att strategiska och geopolitiska betydelse ökar tack vare den arktiska och världspolitiska omvälvningen. gruppen att en nordisk säkerhets- och försvarspolitik kan ge synergier, framför allt i försvarssamarbetet. Ett förändrat geopolitiskt läge förutsätter ett intensi- Ur en sysselsättnings- och industrisynvin- kel är det möjligt att öka den gemensamma näringsverksamheten mellan våra Vi kunde t.ex. bredda vårt samarbete i frågor om cybersäkerhet. nämndes också att det nordiska krishanteringssamarbetet inte får bli den enda De nordiska länderna bör finna en gemensam linje för att stimu- avslutade med att understryka att idén om en nordisk kommission – ett tätare samarbete inom utrikes- och säkerhetspolitiken – inte är att ersätta EU och Nato utan att göra ett bättre jobb inom dessa organisa- tioner – genom samarbete kan vi bättre ta till vara de nordiska ländernas intres- utrikesminister (F) inledde den internationella debatten med att redogöra för formerna för de nordiska utrikesministrarnas Utrikesministern betonade värdet av att samordna och effektivisera 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER samarbetet med de regionala råden: , och . Vidare lyfte han fram samarbetet inom ramen för FN och det nordiskbaltiska samarbetet (NB8). Utrikesministern fokuserade särskilt på de konflikter som påverkat samarbetet : förhållandet mellan och och framväxt i och . De nordiska länderna har gemensamt kritiserat annektering av med utgångspunkt i folkrätten och understrukit att självständighet och landgränser inte får kränkas. De nordiska länderna bistår gemensamt, var för sig, och inom ramen för internationella organisationer, och har för den ukrainska regeringen understrukit vikten av respekt för demokratiska rättigheter och principer. Samtliga nordiska länder har stöttat EU-sanktionerna mot . Det finns en vilja till ett omfattande och konstruktivt samarbete med , både europeiskt och globalt, men detta är inte möjligt under de nuvarande förhållandena. Principerna för mellanstatliga förhållanden måste accepteras. utgör ett hot, inte bara mot , och utan också globalt. Den isländske utrikesminister uttalade en förhoppning om att de förhandlingar och insatser som pågår ska leda fram till en lösning av konflikten och den växande humanitära krisen. Vidare lyfte han fram det fördjupade samarbetet inom säkerhets- och försvarspolitiken. har ett gemensamt möte med försvarsministrarna hållits med anledning av att och deltog i övningar i samband med övervakningen av . Vid utrikesministrarnas extra möte i antogs ett uttalande om att stärka och fördjupa det utrikes- och försvarspolitiska samarbetet. De nordiska statsministrarnas möte med president i innebar uppstarten av ett säkerhetspolitiskt samråd mellan de nordiska länderna och . Avslutningsvis redovisades utvecklingen av det nordiska ambassadsamarbetet. Den danske utrikesministern (V) anförde att den kommande tidens insatser bör fokusera på att ännu tydligare bidra med konkreta insatser för att lösa de kriser som uppkommer men också att bättre använda den nordiska samhällsmodellen strategiskt i utrikespolitiken. Han framförde även att energifrågan är ett område som kommer att stå i fokus och att har en särskild kompetens på detta område. Den svenska utrikesministern (S) underströk vikten av att vi står upp för den nordiska modellen, att vi kan använda oss av den genom vår samsyn om de humanitära insatserna och att vi kan bidra till politiska lösningar. utrikesminister underströk värdet av den nordiska dialogen och att det nordiska samarbetet inom det utrikes- och säkerhetspolitiska området har revitaliserats. Han pekade på betydelsen av en god förståelse och samordning mellan EU och Nato. Den konservativa gruppens talesperson (M) anförde att om det ukrainska folket önskar medlemskap i bör detta vara det långsiktiga målet, men att det kommer att kräva hårt arbete och stöd från de nordiska länderna. Han påpekade vikten av att från parlamentens talarstolar påtala de brott mot den internationella folkrätten som gjorts. måste bli bättre på att 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER möta den typ av stridsföring där lögner och propaganda används för att nå hybrid eller asymmetri. Han lyfte fram energifrågan som ett av de viktigare Vidare pekade han på vik- ten av att vi agerar för att förhindra att människor reser för att delta i strider för terrorstämplade organisationer och uttalade en förhoppning om att det lag- stiftningsarbete som den svenska justitieministern öppnat upp för på detta om- råde samordnas med övriga nordiska länderna. Den vänstersocialistiska gröna gruppens talesperson lyfte fram att dagens konflikter inte enbart handlar om väpnade konflikter utan också om ekologiska och ekonomiska kriser, terrorism, människoskapade katastrofer, folkmord osv. Han pekade på att den ekonomiska ojämlikheten ökar och skapar grundlag för fascism och rasism också i våra egna samhällen. med sin långa historia av fred och sina ideal om konfliktlösning och folkrätt bör ta på sig en ledande roll för att adressera dessa frågor, också i vårt närområde, och utveckla nya redskap i utrikes- och säkerhetspolitiken. Avslutningsvis lyfte han fram de nordiska ländernas roll för att undvika ytterligare upprustning i . talman pekade på de nordiska ländernas historia av av fred mellan länderna men att utvecklingen i i allra högsta grad angår oss. Han lyfte särskilt fram frågan om den demokratiska utvecklingen i och hur de nordiska parlamenten, inom ramen för arbete, kan bidra till en positiv utveckling när det gäller t.ex. frågor om immunitet för parlamentsledamöterna, oppositionens möjligheter att driva politik, minoritetsfrågor och parlamentens kontrollfunktion gentemot Ett stort antal inlägg i debatten och replikskiften lyfte ytterligare frågorna om /och . Vidare restes frågeställningen om sårbarheten för digitala angrepp och utvecklingen i . till Nato var föremål för en livlig debatt med deltagande av såväl Hans Wall- mark (M) som (S) och (V). försvarsminister lämnade, i egenskap av ordförande för (Nordefco), en redogörelse för det Den ryska aggressionen mot och den på- gående konflikten har ändrat den säkerhetspolitiska bilden i och varit föremål för en nära säkerhetspolitisk dialog om konsekvenserna för det nor- diska försvarssamarbetet och för de enskilda länderna. i understryker behovet av en modernisering och reformering av de na- Avsikten med det nordiska försvarssamarbetet är att stärka och vidareutveckla ländernas militära kapacitet och operativa förmåga genom ett kostnadseffektivt samarbete med flexibla arbetsformer och öppen dialog. Samarbetet har sin utgångspunkt i Vision . stärkts som en arena för säkerhetspolitisk dialog och konsultationer. sionerna har omfattat breda områden, från nationell beredskapsplanering till europeisk säkerhet och globala säkerhetsutmaningar. i där betydelsen av partnerskap underströks och att och i och med lanseringen av det utvidgade partnerskapet får 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER möjlighet till ett förstärkt samarbete. Vidare redogjorde den norska försvarsministern för de nordiska ländernas deltagande i internationella operationer och de gemensamma övningar som ägt rum. Möjligheten att samordna användningen av infrastruktur och anläggningar undersöks och särskild vikt läggs vid kapacitetsutveckling och samarbete på materielområdet. Ett samarbete om de nordiska ländernas transportflyg, övervakning av luftrummet och digital säkerhet är under utveckling. Nordefcos pragmatiska förhållningssätt och flexibla struktur fungerar väl och väcker internationellt intresse. Presidiets talesperson reste frågan om hur det fortsatta samarbetet kan anpassas till den nya säkerhetspolitiska situationen och betonade att försvarssamarbetet måste vara baserat på förmåga och inte på retorik. Hon underströk vikten av att vidareutveckla effektiva försvarslösningar som baseras på en gemensam lägesanalys och förmåga att samordna och leverera samt att hitta former för specialisering och ansvarsfördelning som säkrar den nordiska försvarsförmågan. Mittengruppens talesperson välkomnade det fördjupade samarbetet inom försvarssektorn och hänvisade till det förslag som väckts om att utrikes- och säkerhetsfrågorna ska få en tydligare plats och behandling i . Hon hänvisade till den senaste tidens händelser i samband med Ukrainakrisen och att kostnaderna för försvaret är en påfrestning för ländernas ekonomier, vilket gör det både rationellt och klokt att fördjupa samarbetet när det gäller materielanskaffning, arbetsfördelning osv. Hon lyfte även frågan om ett samarbetet inom ramen för Nato, t.ex. flygövervakningen av . Av- slutningsvis påminde hon om de nordiska ländernas långa samarbete inom ramen för FN och att detta även bör vara en viktig del av den gemensamma nordiska säkerhetspolitiken. Den konservativa gruppens talesperson lyfte fram Cross Border Training North och South som goda exempel på nordisk nytta. Han hänvisade till den incident som ägt rum i och som försvarsmakten beskrivit som en trolig undervattensverksamhet. Vidare hänvisade han till det växande antalet kränkningar och den ökade närvaron från många länder i och vårt närområde och att detta är ett nytt mönster som vi måste förhålla oss till, också i form av ökade anslag. Avslutningsvis reste han frågan om svensk och finskt medlemskap i . Den socialdemokratiska gruppens talesperson underströk allvaret i den ökande militära närvaron i men uttalade ett önskemål om att skulle använda sig av det stora förtroendet för våra länder och spela en mer aktiv roll i medling och fredsförebyggande arbete. Han framförde att i försvars- och säkerhetsarbetet bör diplomatin vara det mest framträdande, och att en förstärkt militär beredskap är ett hjälpmedel. Han lyfte fram exemplet med som en demilitariserad zon och att landskapets särskilda ställning inte hindrar att intensifierar sitt militära samarbete i , i EU och i internationella organisationer, utan att demilitarisering och neutralisering bör ses som en tillgång och en stabiliserande faktor. 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER Den vänstersocialistiska gruppens talesperson erinrade om att de stora avtryck som lämnat internationellt i hög grad varit kopplade till FN-operationer och att ett fortsatt samarbete inom ramen för dessa ger den största nordiska nyttan. Han pekade också på vikten av ett ökat samarbetet i och den utmaning det innebär att utöka det försvarspolitiska samarbetet som ambitionen är att undvika en militarisering av . ningsvis konstaterade han att i förhållande till Nato har skillnaden mellan med- lemmar och icke-medlemmar luckrats upp. Under denna dagordningspunkt presenterade samarbetsminister (Ff) Nordiska ministerrådets arktiska samarbetsprogram 2015– Programmet innehåller fyra tematiska fokusområden för vilka ca 8,5 miljoner danska kronor har avsatts för projekt, åtgärder och initiativ. Från sida restes bl.a. frågorna om budgetmedel till pro- grammet, demografi och infrastruktur, en gemensam nordisk strategi för den arktiska regionen, EU:s förbud mot försäljning av sälprodukter, sjösäkerheten, som ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde, språk och kultur, miljö- Vidare presenterade den färöiska samarbetsministern ministerrå- dets redogörelse om initiativ och insatser för att bekämpa människohandel och de åtgärder som vidtagits inom detta område. Medborgar- och konsumentutskottets talesperson (M) pekade på behovet av att bättre fånga upp de barn som är offer för människo- Den vänstersocialistiska gröna gruppens talesperson neling lyfte fram vikten av att motarbeta sexköp och av att förmedlar goda exempel i arbetet mot människohandel. samarbetsminister (saml) lämnade Nordiska mi- nisterrådets redogörelse om EU-relaterade aktiviteter . framförde att det är viktigt att driva nordiskt forskningssam- arbete, frågor inom energiområdet, samarbetet om jord- och skogsbruksfrågor, arbetet mot antibiotikaresistens och för en giftfri vardag och att det är viktigt att de nordiska fackministrarna involveras tidigt vid utarbetandet av direktiv. I debatten deltog även den danske . Klimat- och miljöpolitik, energifrågor, förvaltning av fiskbestånd, samhälls- och hälsopolitik, jämställdhet, Könbergrapporten och livslångt lärande var några av de ärenden som debatterades under sessionen. På grund av tidsbrist flyttades välfärdsutskottets ärenden fram till rådets temasession 2015. presenterade en redogörelse om klimateffekter på Redogörelsen fokuserade på hur man kan utveckla innova- tioner och skapa incitament för att minimera klimatförändringens kostnader och dess skadliga påverkan på skogsbruket, jordbruket och fisket. lyftes rapporten på primärindustrin fram som ett exempel på hur ministerrådet konkret kunde arbeta vidare med dessa frågor. 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER debatten påpekades bl.a. att de resurser som används till forskning i de nordiska länderna måste optimeras och att betydligt mer kan göras gemensamt i . Mittengruppens talesman (MP) var positiv till att initiativ togs på detta område, men efterlyste mer konkreta och handfasta förslag. Ett ärende som väckte livlig debatt var miljö- och naturresursutskottets förslag om förvaltning av gemensamma fiskbestånd. I förslaget ville man se initiativ som förbättrar förutsättningarna för en långsiktig, hållbar förvaltning av fiskbestånden i . Miljö- och naturresursutskottets talesperson Sjúrður Skaale konstaterade att en majoritet i utskottet var positiva till förslaget, men att det även fanns de som ansåg att frågan inte hörde hemma i . Skaale underströk dock att en så pass långvarig och allvarlig konflikt mellan nordiska länder som detta handlade om inte kunde ignoreras av . Förslaget föranledde ett stort antal debattinlägg som dels tydliggjorde den existerande konflikten när det gäller fiskekvoter och internationella avtal, dels visade på en vilja att finna en tillfredsställande gemensam lösning. Förslaget ledde till en omröstning som utföll med 43 röster för, 12 emot och en som avstod. Under rubriken och miljöpolitik behandlades även ett utskottsförslag om energilagring som instrument i klimatpolitiken. Den vänstersocialistiska gröna gruppens talesperson blickade i sitt anförande framåt och sa att han ville se ett där resurserna utnyttjas effektivt och man tar fram metoder som gör det möjligt att lagra energi från hållbara energikällor. I den efterföljande debatten betonades att energipolitiken är ett område där de nordiska länderna verkligen kan dra nytta av både samarbete och en gemensam god praxis. Det rådde en bred enighet kring förslaget som enhälligt röstades igenom i plenarförsamlingen. Miljö- och naturresursutskottet hade lagt fram ett förslag om långsiktiga gemensamma insatser för att hindra mårdhundens spridning i . Mittengruppens talesperson redogjorde för bakgrunden till förslaget och pekade på att mårdhundens spridning i de nordiska länderna innebär en fara för den naturliga balansen i faunan och att den även kan öka risken för smittsamma sjukdomar och parasiter. Utskottet hade också hört forskare och experter som var eniga i att mårdhundens expansion bör stoppas och att dess utbredning bör minskas. Även kring detta förslag fanns en bred uppslutning i och förslaget röstades igenom utan reservationer. Nordiska ministerrådets redogörelse om jämställdhet gav upphov till en livlig debatt, inte minst när gällde synen på vad jämställdhet innebär och hur man bäst arbetar för ett jämställt samhälle. Redogörelsen presenterades av den svenska barn-, äldre- och jämställdhetsministern som konstaterade att ministerrådet har samarbetat kring jämställdhetsfrågor och att i en internationell jämförelse har nått långt på detta område. Hon betonade dock att även om jämställdhet är en central del av det nordiska varumärket är jämställdhetsarbetet en fortlöpande process som kräver långsiktighet och tydliga målsättningar och problemformuleringar. 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER gruppens talesperson menade att rapporten var ett viktigt underlag i det nordiska jämställdhetsarbetet, men betonade även att Nordiska rådet aktivt behöver arbeta med dessa frågor och att det behövde göras mer kvalitativa analyser än de som fanns med i redogörelsen. uttryckte en oro över vissa skrivningar i redogörelsen och efterlyste bl.a. mer analys och fler perspektiv. Hon ville också se en mer vitaliserad debatt och diskussion om vad jämställdhet innebär. presenterade även Nordiska ministerrådets förslag om ett nytt samarbetsprogram för det nordiska jämställdhetssamarbetet 2015–2018: Till- sammans för jämställdhet – ett starkare . Programmet har två övergri- pande teman: Välfärd och innovation och Det offentliga rummet. var nöjd med att programmet tagits fram i dialog med med- borgar- och konsumentutskott och att stor vikt hade lagts vid en bred och in- Medborgar- och konsumentutskottets talesperson Haapanen tackade för en god dialog och en konstruktiv process i samband med Hon betonade betydelsen av att goda exempel sprids inom och att möjligheterna med ett jämställt samhälle lyfts fram. kard (S) påpekade i ett inlägg att det är aktiva politiska beslut och ett medvetet arbete som lett fram till en betydligt jämnare könsfördelning och bättre representativitet bland de folkvalda än det hade varit om inga beslut I voteringen om samarbetsprogrammet röstade 58 medlemmar för och 1 emot. Den tidigare svenska ministern hade på uppdrag av Nordiska ministerrådet utarbetat en rapport om det framtida nordiska hälsosamarbetet. Vid sessionen presenterade folkhälso-, sjukvårds- och idrottsminister ministerrådets redogörelse om Könbergrapporten. Ministern tackade för rapporten, som innehöll 14 förslag, och redogjorde för ministerrådets planerade uppföljning av några av förslagen. strök vikten av att rapporten hålls levande i debatten även framöver. talesperson (KD) sa att rapporten innehål- ler goda intentioner och att det finns stora möjligheter för ett utvecklat nordiskt samarbete inom dessa områden. Hon påpekade dock, med hänvisning till för- slag nr 12, att det inte finns något som heter ovanliga sjukdomar utan att de vedertagna begreppen är sällsynta diagnoser eller sällsynta sjukdomar. borgar- och konsumentutskottets talesperson (M) tog upp två viktiga områden för ett utvecklat nordiskt hälsosamarbete: antibiotikare- och kemikaliers inverkan på vår hälsa. Hon underströk att de nordiska länderna kan påverka EU i dessa frågor genom en samordning av de samlade Även minister tog i sitt slutanfö- rande upp den ökande antibiotikaresistensen som en viktig och prioriterad Under sakdebatten behandlades även kultur- och utbildningsutskottets för- slag om livslångt lärande och om ett förstärkt nordiskt sport- och idrottssam- Det fanns en bred samsyn kring dessa båda förslag som röstades ige- nom utan reservationer. Detta gällde även för näringsutskottets förslag om 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER språkförståelsens betydelse för mobiliteten på den gemensamma nordiska arbetsmarknaden som även det antogs utan några reservationer. I enlighet med den fastslagna rotationsordningen övertar presidentskapet för 2015. Den isländska delegationen hade nominerat Höskuldur Þórhallsson från mittengruppen till president. Den vänstersocialistiska gröna grupper förde av principiella skäl fram en egen kandidat till presidentposten och begärde omröstning om presidentposten. Efter omröstning med slutna valsedlar valdes Höskuldur þórhallsson från mittengruppen till president . Gudbjartur Hannesson från den socialdemokratiska gruppen valdes till vice president. Den nyvalde presidenten presenterade huvuddragen i det kommande isländska presidentprogrammet som bl.a. bygger vidare på program . De viktigaste elementen i det isländska ordförandeskapsprogrammet framtid som belystes vid sessionen är ett framåtblickande perspektiv med tre fokusområden: det internationella samfundet, välfärdssamfundet och civilsamfundet. Under det första fokusområdet önskar det isländska presidentskapet vidareutveckla arbetet på det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området för att bidra till framtida stabilitet och demokratisk utveckling i närområden. Presidentskapet önskar lyfta frågorna om utvecklingen i och särskilt det västnordiska perspektivet av det nordiska samarbetet. Särskild vikt kommer att läggas vid handelsfrågor. Under det andra fokusområdet vill det isländska presidentskapet särskilt prioritera arbetet inom folkhälsoområdet på för att motverka ökningen av icke-smittsamma kroniska sjukdomar. I det tredje fokusområdet vill presidentskapet särskilt lyfta upp frivilligorganisationernas roll och bl.a. uppmärksamma 50- årsjubileum. Utdelningen av Nordiska rådets priser Finländsk litteratur, isländsk film och miljö, norsk barnprosa och dansk musik hyllades när fem priser överräcktes vid en prisutdelning i . Mottagarna av priserna avslöjades i samband med prisutdelningen . Prisutdelningen skedde i under ledning av programledaren . Mottagarna av littera- tur-, barn- och ungdomslitteratur-, film-, musiksamt natur- och miljöpris deltog i ett specialproducerat program som tv-sändes av SVT och sändes i efterhand på de övriga nordiska ländernas public servicekanaler. Samtliga nominerade var närvarande och fick först då reda på vem som vann Nordiska rådets priser och . Priserna överlämnades av förra årets vinnare , , , , Seita Vuorela och . (För mer information se .) 5 66:E SESSION I DEN 27–30 OKTOBER Den danske komponisten mottog 2014 för verket . är på och överräcktes av förra årets vinnare . I motiveringen skriver att med har den innovativa komponisten (f. 1976) skapat ett enastående och radikalt annorlunda verk. leker virtuost i kryssfältet mellan komposition, installationskonst, elektronik och performance. Den isländske regissören och manusförfattaren och producenten mottog 2014 för filmen och män. är på och överräcktes av förra årets vinnare . I motiveringen skriver att Om hästar och män är en egensinnigt originell film med rötter i den isländska sagotraditionens lakoniska humor. Den handlar om människans starka band med naturen. Den finländske författaren mottog 2014 för romanen 38.