frsrdg · H304JO1 · 2015-11-06 00:00:00 — samtliga relevanta uppgifter redovisas i en vårdnadsutredning. Vad som är re- levant måste avgöras från fall till fall. Enligt min mening är dock uppgifter till om oro för barns levnadsförhållanden från någon som står helt utanför föräldrarnas konflikt något som ofta bör redovisas. S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 lämnades till förvaltningen var objektivt sett av sådan art att de borde ha nämnts i utredningen. Uppgifterna lämnades till förvaltningen innan vårdnadsutredningen avslutades. Nämnden har inte gjort gäl- lande att familjerätten inte underrättades om anmälan. Det är därför förvånande att anmälan inte nämndes i utredningen. Om familjerätten inte fick del av upp- gifterna i anmälan finns det anledning för nämnden att se över hur den interna kommunikationen fungerar i ärenden som rör barn. Redovisning av uppgifter om förskola och referenter Anmälaren anser att redovisningen i vårdnadsutredningen av barnens förskole- placering har varit bristfällig. Redovisningen har enligt anmälaren gett intryck av att barnen endast gick på en förskola trots att de när utredningen färdigställ- des hade varit inskrivna på fyra olika förskolor i samma kommun. Till anmälan fogades ett brev från , Hägerns förskola, där han uppgav att barnen hade haft fyra förskoleplaceringar, varav en pla- cering (dag- och nattförskola) hade gällt parallellt med de övriga tre. I vårdnadsutredningen antecknas i den här delen, under , att omstruktureringar i barnomsorgen ledde till att barnen fick byta för- skola och att de går i förskola . Handläggaren har under rubriken redovisat en sammanfattning av svar på frågor ställda till personal på förskolan. Av sammanfattningen framgår bl.a. att perso- nalen har känt barnen , att de är i förskolan och att det inte finns något i barnens situation som oroar personalen. Nämnden har i remissvaret anfört att rektorn vid förskolan fick frågan hur länge förskolan hade känt barnen och att svaret var . Därmed fanns enligt nämnden ingen anledning att ställa ytterligare frågor om huruvida barnen hade vistats på fler förskolor. Jag vill återigen framhålla att en vårdnadsutredning ska användas som ett underlag vid domstolens prövning. Utredningen bör därför innehålla en be- skrivning av de faktiska förhållanden som barnet lever under, så att domstolen kan skapa sig en uppfattning om hur barnets situation ser ut. En redovisning av barnets förskole- eller skolsituation är viktig information som bör finnas med. Vanligen innehåller utredningen också information om barnet som personal vid förskolor och skolor har lämnat. Av flera anledningar, bl.a. för att kunna be- döma om barnet är tryggt i sin nuvarande situation och för att kunna värdera de uppgifter som personalen har lämnat, är det självklart viktigt för domstolen att känna till om barnet har gått på flera förskolor och om relationen mellan barnet och personalen är väletablerad eller inte. Utifrån det som har kommit fram kan jag konstatera att vårdnadsutredningen inte ger en rättvisande bild av hur barnomsorgen för dessa barn såg ut, vilket inte är tillfredsställande. Man kan av utredningen även dra den felaktiga slut- satsen att referentsamtal har hållits med personal vid förskolan, trots att det i själva verket var förskolans rektor som lämnade uppgifterna. Jag kan i sam- manhanget inte undgå att notera att rektorn året innan hade anmält oro för bar- nen. Jag har tagit del av underlaget till den anmälan, och där framkom det att förskolans personal hade känt oro för barnen då de bl.a. 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T hade bristande hygien och saknade lämpliga kläder. Detta borde ha lett till ett ingående samtal med förskolans personal. Nämnden har inte lämnat en till- fredsställande förklaring till bristerna i utredningen i denna del. Redovisning av uppgifter från umgängesstöd beslutade om visst umgänge mellan . och barnen med umgängesstöd. i kommun fick i uppdrag att utse en person som skulle medverka vid umgänget och förordnade . till sådan person. Det framgår av de handlingar som jag har haft tillgång till att . träffade tillsammans med barnen vid fyra tillfällen, s.k. inskolningsträffar. Efter det tredje och fjärde tillfället ringde . till handläggaren för att redogöra för hur det hade gått på träffarna. I anmälan görs gällande att de uppgifter som . har lämnat till utredaren i telefonsamtal har antecknats på ett missvisande sätt och att viktig information har utelämnats till fördel för . Vidare har anmälaren riktat klagomål mot att den redogörelse som . skrev och skickade till förvaltningen i de- cember 2011 inte skickades vidare till den tingsrätt som handlade det pågående vårdnadsmålet. Under rubriken med umgängesstöd i vårdnadsutredningen redo- görs för ett samtal med . enligt följande: . meddelade undertecknad, att han inte kommer kunna fullfölja sitt uppdrag. Han upplever att han fått en bra kontakt med samtliga barn och utifrån den erfarenhet han har av andra uppdrag skulle detta kunna ha fungerat. är alltid noga med att förklara för barnen att han kommer vara med då de träffar pappa och att pappa ser fram emot och vill få träffa dem. Det som hindrar honom att utföra uppdraget är att barnen säger att de inte vill träffa pappa . [Barnet; JO:s anmärkning] W. uttrycker också att pappa slår. . kan inte utifrån barnens negativa svar att träffa pappan se någon möjlighet att det skulle kunna genomföras något möte. . har i den skriftliga redogörelsen utförligt beskrivit vad som hände vid varje möte med och barnen. Utöver det som har antecknats i vård- nadsutredningen har . beskrivit moderns agerande i inte helt positiva or- dalag. . har antecknat att han både den 10 och ringde till ansvarig handläggare och berättade vad som hade hänt och att han kände sig utnyttjad av . har i remissvaret anfört att skriftliga redogörelse be- traktades som en minnesanteckning. Vidare har nämnden anfört att det skrevs en sammanfattande journalanteckning som . fick ta del av och också god- kände. Av dokumentationsskyldigheten enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), SoL, följer att uppgifter som en myndighet får och som har bety- delse för ärendets avgörande ska antecknas. Det finns inget krav på ett orda- grant återgivande, men det ligger i sakens natur att anteckningen måste ge ut- tryck för det som uppgiftslämnaren har berättat. Utifrån det underlag som jag har tillgång till konstaterar jag att uppgifterna i vårdnadsutredningen stämmer med det som . själv har redovisat. Däremot har handläggaren inte gjort S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 några noteringar om det som . har uppgett om agerande. Även om det naturligtvis kan vara svårt att ta till sig alla uppgifter vid ett telefonsam- tal anser jag att den anteckning som gjordes i det här fallet bättre borde ha åter- speglat det som . gett uttryck för. När det gäller frågan om förvaltningen borde ha lämnat redogörelse till tingsrätten vill jag först nämna något om handlingen som sådan. Av bestäm- melserna i tryckfrihetsförordningen, TF, framgår att en handling som förvaras hos en myndighet och är att anse som antingen inkommen till eller upprättad hos myndigheten är en allmän handling (2 kap. 3 § TF). Jag återkommer nedan till frågan om utlämnande av allmänna handlingar. I 2 kap. 9 § TF anges vad som utgör minnesanteckningar. Med sådana avses normalt sett föredragnings- promemorior och andra anteckningar som görs under beredningen av ett ärende och som inte tillför ärendet några nya sakuppgifter. Minnesanteckningar är nor- malt sett inte allmänna handlingar. Skrivelsen från . var en handling som hade lämnats in till myndigheten och förvarades där. Skrivelsen var därmed en allmän handling och skulle inte ha betraktats som en minnesanteckning. skrivelse handlade om hans iakttagelser och upplevelser vid inskol- ningsträffarna inför barnens umgänge med . Den skickades in till soci- alförvaltningen , cirka efter det att vårdnadsutred- ningen hade färdigställts och skickats till domstol. Den redogörelse som . kom in med innehöll uppgifter som väsentligt avvek från de som hade redovisats i utredningen. Uppgifterna hade betydelse när det gällde att bedöma bl.a. varför umgänget inte hade fungerat. Förvalt- ningen hade måhända kunnat uppmärksamma domstolen på att det hade kom- mit in nya uppgifter. Mest naturligt hade det dock varit att låta parterna ta del av de nya uppgifterna och överlåta till dem att avgöra om det fanns skäl att begära en komplettering av vårdnadsutredningen eller åberopa skrivelsen i domstolsprocessen. Det är inte tillfredsställande att förvaltningen förhöll sig passiv med anledning av redogörelse. Begäran om utlämnande av allmänna handlingar m.m. De grundläggande bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet finns i 2 kap. TF. Där regleras också primärt frågan om utlämnande av allmänna handlingar. I 2 kap. 12 § TF föreskrivs att en allmän handling som får lämnas ut på begäran genast eller så snart det är möjligt på stället utan avgift ska till- handahållas den som önskar ta del av handlingen. Den som önskar ta del av handlingen har i sådant fall enligt 2 kap. 13 § TF även rätt att mot en fastställd avgift få en kopia av handlingen till den del den får lämnas ut. En begäran om att få en kopia ska behandlas skyndsamt. En myndighet får inte efterforska en sökandes identitet eller av vilket skäl en handling begärs ut om inte uppgifterna behövs för att pröva frågan om sekretess (2 kap. 14 § tredje stycket TF). JO har i ett flertal beslut uttalat att innebörden av skyndsamhetskravet i TF är att besked i en utlämnandefråga normalt bör lämnas . Någon eller några dagars fördröjning kan godtas om det är nödvändigt för att myndigheten 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T ska kunna ta ställning till om den efterfrågade handlingen är allmän och offent- lig och kan lämnas ut. Ett visst dröjsmål är vidare ofrånkomligt om framställ- ningen avser eller kräver genomgång av ett omfattande material. Om en begäran om att få ta del av en handling helt eller delvis inte kan tillmötesgås ska den som har gjort framställningen underrättas om detta. Den enskilde ska då också informeras om möjligheten att begära myndighetens prövning och att det krävs ett skriftligt beslut av myndigheten för att beslutet ska kunna överklagas. Den enskilde har rätt att få ett sådant formellt beslut oavsett vad som är grunden för att avslå begäran. Myndighetens avslagsbeslut får enligt 2 kap. 15 § första stycket TF och 6 kap. 7 och 8 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, överklagas hos kammarrätt. Av 20 och 21 §§ förvaltningslagen (1986:223), FL, följer att ett beslut ska vara motiverat och försett med en anvisning om hur beslutet kan överklagas. En myndighet har även en upplysningsskyldighet gentemot allmänheten. Den innebär att en myndighet ska lämna en uppgift ur en allmän handling som förvaras hos myndigheten på begäran av en enskild, om inte uppgiften är sek- retessbelagd eller det skulle hindra arbetets behöriga gång (6 kap. 4 § OSL). En myndighets beslut att vägra lämna ut en uppgift får, till skillnad mot vad som gäller om en myndighet beslutar att inte lämna ut en allmän handling, enligt 6 kap. 7 § första stycket 3 OSL inte överklagas. Utöver de bestämmelser som anges ovan har en myndighet enligt bestäm- melserna i 4 och 5 §§ FL en allmän serviceskyldighet gentemot enskilda. Ser- viceskyldigheten omfattar bl.a. att lämna upplysningar till den enskilde och att besvara frågor från enskilda . begärde . via sitt ombud att få ta del av samt- liga journalanteckningar om barnen, information om var barnen går i förskola och information om på vilken BUP-mottagning barnen gått samt övriga hand- lingar och information som . i egenskap av vårdnadshavare behövde och hade rätt att få ta del av. Ombudets begäran ledde till en e-postkonversation med handläggaren. Konversationen bifogades anmälan till JO. Delar av konversationen har följande lydelse: , (från handläggaren) Jag har ingen information om vilken förskola barnen går på eller om de har kontakt med BUP. , (från ombudet) Du har i en vårdnadsutredning ingiven till daterad varit i kontakt med en förskola då måste du rimligtvis ha en uppgift om namnet på förskolan eller eventuell barnomsorg. Det står angivet på sidan 6 kommun, såsom referenter. Det borde rimligtvis framkomma i journalanteckningarna som vi har begärt in. , (från ombudet) Ursäkta du har även BUP som referent i utredningen så du bör rimligen ha namn och nummer på denna person. , (från handläggaren) S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 Ursäkta men jag svarade på nuläget. Jag vet inte var barnen har sin barn- omsorg just . Barnen har heller mig veterligt inte själva haft BUP kon- takt. , (från ombudet) Var gick de på förskolan när du gjorde din utredning? Det måste väl finnas ett namn? Vad menar du med att barnen inte haft BUP-kontakt? Du har ju pratat med BUP i utredningen – vilken BUP är detta? Har uppgivit om hon bytt förskola och var W. går i skola ? Har du skickat journalanteckningarna till byrån? , (från handläggaren) Journaler kommer skickas till dig . I utredningen står det att har kontakt med BUP inte barnen. Jag har uppfattat det så att barnen har bytt barnomsorg men jag vet inte var. Pröva kontakta barn- och utbildningsförvaltningen. , (från ombudet) Jag vill ha namn och nummer på den tidigare förskolan som du har namnet på och talat med i vart fall . Även BUP-mottagningen för som du har talat med vill vi ha namn och nummer till tack. När fick du en uppgift på att barnen bytt förskola? Socialchefen i kommun fann i ett beslut att delar av journalanteckningarna omfattades av sekretess och därför inte kunde lämnas ut. Övriga journalanteckningar och begärda handlingar skickades till . I anmälan har det framförts klagomål mot att socialförvaltningen har under- låtit att lämna ut vissa handlingar. Som exempel nämns den skrivelse som . skickade in till förvaltningen. Vidare riktas klagomål mot att socialsekrete- raren i ett e-brev frågade efter syftet med en senare be- gäran om att få ut handlingar. Jag har redogjort för de bestämmelser som reglerar förfarandet vid en utlämnandebegäran och regleringen i fråga om utlämnande av uppgifter. Ut- redningen visar att förvaltningen har handlagt den första utlämnandeframställ- ningen med den skyndsamhet som krävs enligt TF. Myndigheten har också meddelat ett formellt avslagsbeslut som har varit möjligt att överklaga. Det är en grundläggande princip att samtliga begärda handlingar ska lämnas ut om de inte omfattas av sekretess. Det är naturligtvis inte tillfredsställande att förvalt- ningen felaktigt betraktade skrivelsen från . som en minnesanteckning och att den av den anledningen inte lämnades ut. I övrigt ger utredningen inget stöd för att förvaltningen har låtit bli att lämna ut handlingar. Jag förutsätter dock att förvaltningen tar till sig mina synpunkter i den här delen så att det vid fram- tida utlämnandeframställningar inte råder någon oklarhet om vilken typ av handlingar som är allmänna och offentliga. Jag övergår därefter till frågan om förvaltningens upplysningsskyldighet. Rent allmänt vill jag här framhålla att det ibland kan vara svårt att avgöra om en enskild har begärt att få ta del av en allmän handling eller en uppgift ur en allmän handling eller om den enskilde endast vill ha svar på en allmän fråga. Om det är oklart måste förvaltningen i vissa fall ta kontakt med den enskilde för att reda ut vad som har begärts. 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T Den begäran som är föremål för min granskning består av två delar, dels en begäran om att få ta del av handlingar, dels en begäran om att få information. Ombudet begärde att få information om barnens förskola och BUP-kontakt. Begäran ledde till den e-postkonversation som jag har redovisat ovan. sationen ger enligt min mening ett intryck av en ovilja hos handläggaren att Enligt vårdnadsutredningen var handläggaren tidigare i kon- takt med personal på förskolan och en psykolog på BUP-mottagningen. om namnen inte har redovisats i utredningen måste utredaren ha gjort egna an- teckningar om detta. Handläggaren borde därför ha haft möjlighet att besvara En tjänsteman måste bemöta enskilda på ett professionellt sätt, och de skyldigheter som följer av en allmän tjänst ska naturligtvis efterlevas. bemötande som ombudet fick i det här avseendet är inte tillfredsställande. Slutligen vill jag kommentera handläggarens fråga till ombudet i samband med den senare utlämnandeframställningen . Jag har tagit del av ett e-postmeddelande från handläggaren till ombudet där handläggaren skriver ”Det jag undrar över vilket ert syfte är med att få ut handlingarna?”. Nämnden har inte kommenterat detta i remissvaret. återigen erinra om att en myndighet inte får efterforska en sökandes identitet eller av vilket skäl en handling begärs ut om uppgifterna inte behövs för att frågan om sekretess ska kunna prövas. I handläggarens meddelande anges inget som ens antyder att frågan ställdes av den anledningen. laglig grund för frågan. Det är anmärkningsvärt att saken inte har berörts i Utfärdande av skrivelse på begäran av part I anmälan framförs klagomål mot att den familjerättssekreterare som hade an- svaret för att utföra vårdnadsutredningen på begäran av ombud skrev ett ”intyg” . Ombudet lämnade in skrivelsen till tingsrätt i det mål om vårdnad m.m. som inleddes där . ren anför att uppgifterna i intyget är anmärkningsvärda mot bakgrund av att i kommun beslutade att omhänderta barnen den 10 ok- tober 2012 på grund av bl.a. uppgifter från kommun. Till anmälan har den aktuella skrivelsen fogats. Den innehåller bl.a. en be- skrivning av utredarens kontakter med . har godtagit tingsrättens beslut om umgängesstöd och har skött in- skolning av umgängesstödet med barnen. Då hon ansett att behov fanns att trygga upp kring barnen har hon också ordnat med umgängeslokaler. har förstått tingsrättens beslut om överflyttning av barnen till pappan och frågat hur den ska ske. Däremot har hon gjort klart att hon kommer över- klaga till varje instans. I kommuns upplysningar enligt 6 kap. 20 § andra stycket FB till Lyck- sele tingsrätt daterade redogörs för bl.a. följande under avsnittet Förekomst i socialregistret i kommun: 121010 beslutade ordföranden i att barnen skulle omhändertas jml 6 § LVU då det fanns påtaglig risk för att deras hälsa och S O C I A L T J Ä N S T 2 015 /1 6:JO1 utveckling skulle skadas allvarligt. Bedömningen gjordes mot bakgrund av [– – –] - uppgifter från i som framförde att de var oroliga för hur barnen har det i sin mors vård och vad modern är kapabel att göra Enligt remissvaret baserades uppgifterna i skrivelsen från handläggaren på den vårdnadsutredning som utfördes och på direkta frågor från om- bud. Nämnden förnekar att ansvariga handläggare har gjort någon bedömning av föräldraförmåga i samband med kontakterna med i kommun. Jag har redogjort för bestämmelsen i FB som anger när en social- nämnd ska yttra sig till domstol i ett vårdnadsmål. Det är viktigt att socialnämn- den iakttar stor försiktighet om uppgifter lämnas utöver den lagreglerade skyl- digheten (se t.ex. JO 2013/14 s. 411, dnr 6120-2011). Den skrivelse som hand- läggaren upprättade i det här fallet föregicks inte av någon begäran från rättens sida, utan den skrevs på uppdrag av och skickades direkt till ombud. Det finns i och för sig inte något formellt hinder mot att på be- gäran av en förälder lämnar skriftlig information om ett barn. En annan sak är att vilka uppgifter som får lämnas ut kan vara begränsat av den sekretess som gäller för uppgifterna inom . Det är vidare viktigt att den som upprättar en skrivelse eller lämnar ett eventuellt utlåtande endast uttalar sig om omständigheter som han eller hon har tillräcklig kännedom om. En sådan skri- velse ska som regel endast innehålla en redovisning av faktiska förhållanden och inte några värderingar eller bedömningar. I det här ärendet har familjerättssekreteraren varit ansvarig handläggare för två vårdnadsutredningar. Hon hade därmed omfattande kännedom om famil- jens förhållanden, vilket innebär att en part eller domstolen, om skrivelsen vi- darebefordrades dit, skulle kunna fästa särskilt avseende vid hennes uppgifter och ställningstagande. Det kan därför ifrågasättas om handläggaren över huvud taget borde ha upprättat en skrivelse på begäran endast av den ena parten. Un- der alla förhållanden borde handläggaren ha varit ytterst försiktig med hur hon formulerade sig och vilka uppgifter som hon lämnade samt försäkrat sig om att skrivelsen inte kunde uppfattas som att hon gjorde någon egen bedömning av situationen. Enligt min uppfattning har handläggaren inte iakttagit en sådan försiktighet som krävs, och innehållet i skrivelsen kan uppfattas som att hon har uttalat sig till fördel för modern, vilket inte är ett godtagbart agerande från en tjänsteman. När det gäller uppgifterna i upplysningarna enligt 6 kap. 20 § andra stycket FB från kommun kan jag bara konstatera att den kommunen uppenbar- ligen har fått uppfattningen att kommun har känt oro inför barnens situ- ation hos modern och att det var ett av skälen till att barnen omhändertogs. Frågan om saklighet och opartiskhet I 1 kap. 9 § regeringsformen slås fast att företrädare för det allmänna ska iaktta saklighet och opartiskhet i sin verksamhet. Kravet på saklighet får bl.a. anses innebära att myndigheters åtgärder och beslut inte får utgå från ovidkommande hänsyn och vara godtyckliga utan ska vara rationella och logiskt motiverade. Kravet på opartiskhet betyder att det allmännas företrädare ska vara objektiva 2 015 /1 6:JO1 S O C I A L T J Ä N S T i sin tjänsteutövning och förhålla sig så att deras opartiskhet inte med fog kan Bestämmelsen omfattar inte bara hur en sak rent faktiskt har hand- lagts och vilka verkliga skäl som ligger bakom ett beslut eller ett annat hand- lande från en myndighet. Även hur myndighetens agerande har uppfattats är av betydelse (se och , Regeringsformen – en kommentar, 2013, s. 59). Jag har tagit del av och gått igenom ett omfattande material i det här ärendet, och jag har funnit skäl att göra ett antal kritiska uttalanden som rör delar av handläggningen vid förvaltningen. Den ansvariga handläggaren har haft kon- takt med och barnen , och hon har ansvarat för två vård- nadsutredningar som förvaltningen har genomfört. När det gäller innehållet i vårdnadsutredningen har jag funnit att den oros- anmälan som kom in till förvaltningen i slutet av utredningstiden, och som in- nehöll allvarliga uppgifter om hur barnen hölls inlåsta, borde ha redovisats. har vidare anmärkt att beskrivningen i vårdnadsutredningen av hur barnomsor- gen ordnades för barnen inte gav en rättvisande bild av hur barnomsorgen såg I vårdnadsutredningen redovisades inte heller uppgifterna från umgänges- stödet . i sin helhet. Det han hade uppgett till förvaltningen om moderns agerande vid inskolningsträffarna och att han kände sig utnyttjad av henne har Jag har också funnit att handläggarens konversation med ombud ger intryck av en ovilja att besvara de frågor som ombudet ställde. ligen har jag funnit skäl att ifrågasätta handläggarens åtgärd att författa en skri- velse på begäran av ombud. Utlåtandet innehåller uppgifter som skulle kunna tolkas som att handläggaren har tagit ställning för modern. De brister som jag har funnit i vårdnadsutredningen har främst bestått av att uppgifter som talade till moderns nackdel har utelämnats. derns begäran om information hanterats oprofessionellt, och handläggaren har senare upprättat den ovannämnda skrivelsen på begäran av modern. En myndighet och dess tjänstemän ska iaktta de krav på ett korrekt uppträ- dande och vänligt bemötande som följer med den offentliga tjänsten. viktigt att den enskilde upplever att ärendet hanteras på ett objektivt och sakligt sätt i enlighet med den lagstiftning som gäller. Med hänsyn till de viktiga upp- gifter som familjerätten har när det gäller ärenden som rör barn måste handläg- garna vinnlägga sig om att föräldrarna inte får anledning att misstänka att myn-