frsrdg · H304JO1 · 2015-11-06 00:00:00 — Det kan inte läkarsekreterarna hos det aktuella företaget i motsvarande situa- Jag bedömer att risken för att patientuppgifter – som ofta är av mycket integritetskänsligt slag – felaktigt lämnas ut är större när den personal som be- handlar uppgifterna inte arbetar under en straffsanktionerad tystnadsplikt. är därmed enligt min mening tydligt att journalföring enligt avtalen innebär att patientuppgifter har ett svagare skydd än om personal som har tystnadsplikt enligt OSL utför journalföringen. Mot bakgrund av det nu anförda anser jag att varken den avtalsreglerade tystnadsplikten som gäller för biträdets personal eller den form av tystnadsplikt som följer av regleringen i PuL medför att det kan anses stå klart att patient- uppgifter kan lämnas ut till företagets personal för journalföring utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Vad som i övrigt har kom- mit fram, bl.a. att behandlingen enligt avtalen äger rum för vårdgivarens räk- ning och – som det verkar – under tekniskt säkra förhållanden, ändrar inte den Min slutsats är således att det inte står klart att ett utlämnande enligt avtalen kan ske utan men för den som skyddas av sekretessen. kap. 1 § OSL hos vårdgivaren gäller alltså i förhållande till personuppgiftsbi- trädet och biträdets personal. Uppgifter om en enskilds personliga förhållanden kan då i princip lämnas ut bara med den enskildes samtycke eller med stöd i OSL eller en lag eller förordning som OSL hänvisar till. Det har inte påståtts att vårdgivarna hämtat in samtycke till utlämnandet från de personer som skyddas av sekretessen. Som framgått har ett utlämnande av sekretessbelagda uppgifter från vårdgivaren inte kunnat äga rum med stöd av den sekretessbrytande bestämmelsen om nödvändigt utlämnande i 10 kap. 2 § OSL eller haft stöd i en annan lag eller förordning som OSL hänvisar till. sammanhanget kan tilläggas att den sekretessbrytande bestämmelsen i 10 kap. 14 § OSL inte ger stöd för utlämnande av uppgifter mot generellt uppställda Sammanfattningsvis gör jag den samlade bedömningen att vårdgivarna inte har haft rättsligt stöd för att på det sätt som skett lämna ut sekretesskyddade uppgifter om patienter för behandling av personuppgiftsbiträdets personal. O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 015 /1 6:JO1 Nämndernas remissvar till JO och det som har kommit fram om avtalen ger intryck av att avtalsparterna främst har lagt vikt vid sina respektive roller enligt regelverket om behandling av personuppgifter. Som framgått har emellertid en vårdgivare även ansvar för att hälso- och sjukvårdssekretessen upprätthålls. En behandling av personuppgifter är tillåten bara om den är förenlig med reglerna i OSL. Av nämndernas remissvar framgår inte vilka överväganden som har gjorts i fråga om sekretess. Det är anmärkningsvärt att vårdgivarna inte har äg- nat sekretessaspekterna större uppmärksamhet i samband med att de ingått av- talen. De berörda nämnderna förtjänar allvarlig kritik för att de har ingått avtal som innebär att och regionen lämnar ut patientuppgifter för journalföring av anställda vid ett företag trots att detta inte är förenligt med regelverket om sekretess. Jag förutsätter att och regionen beaktar mina uttalanden och vidtar de åtgärder som krävs för att journalföringen fort- sättningsvis ska ske på ett lagenligt sätt. Jag anser att det finns anledning att skicka beslutet till Inspektionen för vård och omsorg (), som är ordinarie tillsynsmyndighet inom hälso- och sjuk- vårdsområdet, samt till , och Sveri- ges Kommuner och Landsting (SKL) för kännedom. Vad som i övrigt har kommit fram leder inte till någon kommentar från min sida. Ärendet avslutas med den allvarliga kritik mot vårdgivarna som har uttalats. 2 015 /1 6:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T Allvarlig kritik mot en barn- och ungdomspsykiatrisk mottagning för att man inte tog ställning till en begäran om utlämnande av en patientjournal utan överlämnade handlingarna till för prövning av saken (Dnr 6600-2013) Beslutet i korthet: Föräldrarna till en flicka som vårdas med stöd av LVU begärde att få en kopia av dotterns journal från BUP. BUP kom tillsammans med fram till att journalen skulle överlämnas till socialtjäns- ten för prövning av vilka uppgifter som kunde lämnas ut till föräldrarna. Det är den myndighet som förvarar en allmän handling som ska pröva en begäran om att få en kopia av handlingen. BUP får allvarlig kritik för att man inte tog ställning till föräldrarnas begäran utan överlämnade journal- handlingarna till en annan myndighet för prövning av saken. framförde, för makarna räk- ning, i en anmälan till JO klagomål mot barn- och ungdomspsykiatriska mot- tagningen, BUP, i när det gällde brister i handläggningen av en be- gäran om utlämnande av journalhandlingar. anförde i huvudsak följande. Hon är ombud och of- fentligt biträde för makarna . och H.M. i mål som rör deras dotter. Flickan vårdas med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU, och är placerad i familjehem. Föräldrarna begärde att få kopior av samtliga handlingar i dotterns journal hos BUP. I stället för att lämna ut hand- lingarna till föräldrarna skickade BUP dem till i kommun som endast lämnade ut två sidor av journalen. infor- merade föräldrarna om att BUP hade skickat journalen till för vidarebefordran till dem. BUP:s handläggning strider mot reglerna i tryckfri- hetsförordningen. Efter att JO hade remitterat anmälan inkom ett remissvar från Styrelsen för , . I remissvaret anfördes i huvudsak följande: Enligt yttrande från BUP skulle det fattats ett beslut från BUP:s sida och underrättelse lämnats om hur de skulle förfara för att kunna få saken prövad av myndigheten. Som framgår av tryckfrihetsförordningen och SLSO:s riktlinjer ska allmän handling som får lämnas ut genast eller lämnas ut till O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 015 /1 6:JO1 den som begär det. Varje enskild uppgift måste prövas noggrant. Prövning inom SLSO sker i första hand på verksamhetsnivå. Vid avslag helt eller delvis ska sökanden underrättas om hur han ska förfara för att få sin sak prövad av myndigheten, i vårt fall styrelsen för sjukvårds- område. Styrelsen har delegerat uppgiften att göra myndighetsprövning till chefsläkare och bitr. I föreliggande ärende var barnet föremål för vård enligt LVU. Detta in- nebär bl.a. att socialnämnden ska bestämma över vården och får under vård- tiden samma ansvar som vårdnadshavaren för att den unges grundläggande rättigheter enligt 6 kap. l § tillgodoses. kan vidare i vissa fall besluta att den unges vistelseort inte ska röjas för vårdnads- havarna. Enligt 12 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen gäller i vissa fall sekre- tess för uppgift om underårig i förhållande till vårdnadshavare. Sammanfattningsvis är det vår uppfattning att då flickan var föremål för vård enligt LVU borde socialnämnden på lämpligt sätt hörts vid prövningen av vård- nadshavarnas begäran. Det var emellertid fel att översända journalhandlingarna till socialnämnden och underlåta att fatta beslut i ärendet. Härigenom fick vård- nadshavarna inte något överklagbart beslut som krävs för att få saken prö- vad i domstol. Till remissvaret fogades ett yttrande från Alkisti Nikolayidis, verksamhetschef för barn- och ungdomspsykiatrin, verksamhetsområde Nordost. I yttrandet an- fördes i huvudsak följande. inkom en remiss från . Enligt re- var berört barn då placerat i jourhem. Kontakt inleddes med BUP. Parter som, förutom BUP-personal, medverkat i denna kontakt är: barnet, , jourhemsförälder/rar, familjehemsförälder/rar. Under pågående kontakt placerades barnet i familjehem enligt LVU och fick därefter även skyddad identitet. Enligt LVU 11 § har socialnämnden samma ansvar som vårdnadshavaren för att barnets grundläggande rättigheter tillgodoses. Att barnet dessutom fick skyddad identitet ledde till att BUP uppfattade social- tjänsten som barnets formella vårdnadshavare. När begäran att få ut allmän handling (journalhandling) inkom till BUP från föräldrarna, vände sig därför BUP till . Till- sammans kom man fram till att journalen skulle överlämnas till socialtjäns- ten. BUP bedömde att , utifrån barnets bästa, kunde avgöra vilken journalinformation som skulle förmedlas till föräldrarna. Överläm- nande av journalhandlingar till har skett i två omgångar. I båda fallen har information varken utelämnats eller strukits av BUP. Det kan konstateras att BUP har avvikit från SLL:s rutin resp. SLSO:s rikt- linje om utlämnande av allmän handling. BUP borde ha tagit ett självstän- digt beslut kring att lämna ut journalhandlingar. Vidare borde föräldrarna informerats om vart man vänder sig for att få ett eventuellt avslag prövat. BUP har skickat ett formellt svar på inkommen begäran samt information om hur man, beroende på svaret, kan få ärendet prövat. JO hämtade in kompletterande upplysningar från , jurist vid , som uppgav i huvudsak följande. Enligt den information som har lämnats till honom har makarna . och H.M. inte fått något formellt beslut från myndigheten. Myndighetens formella svar är det yttrande som verksamhetschefen har skrivit och som bifogats remissvaret. 2 015 /1 6:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T I ett beslut anförde JO följande: De grundläggande bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen, TF. Där regleras också primärt frågan om utlämnande av allmänna handlingar. I 2 kap. 12 § TF stadgas att en allmän handling som får lämnas ut ska på begäran genast eller så snart det är möjligt på stället utan avgift tillhandahållas den som önskar ta del av handlingen. Den som önskar ta del av handlingen har i sådant fall enligt 2 kap. 13 § TF även rätt att mot fastställd avgift få en kopia av handlingen till den del den får lämnas ut. En begäran om att få en kopia ska behandlas skyndsamt. JO har i ett flertal beslut uttalat att innebörden av skyndsamhetskravet i TF är att besked i en utlämnandefråga normalt bör lämnas . Någon eller några dagars fördröjning kan godtas om det är nödvändigt för att myndigheten ska kunna ta ställning till om den efterfrågade handlingen är allmän och offent- lig och kan lämnas ut. Ett visst dröjsmål är vidare ofrånkomligt om framställ- ningen avser eller kräver genomgång av ett omfattande material. Den som vill ta del av en allmän handling ska i allmänhet vända sig till den myndighet som förvarar handlingen. Med myndighet menas i detta samman- hang den eller de befattningshavare som i sin tjänst har behörighet att på myn- dighetens vägnar fatta beslut i saken. Vem inom myndigheten som ska göra prövningen regleras i 6 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL. Av bestämmelsen framgår att det i första hand är den som har handlingen i sin vård som ska pröva om den kan lämnas ut. För det fall en begäran om att få ta del av en handling helt eller delvis inte kan tillmötesgås ska den som har gjort framställningen underrättas om detta. Den enskilde ska då också inform- eras om möjligheten att begära myndighetens prövning och att det krävs ett skriftligt beslut av myndigheten för att beslutet ska kunna överklagas. Rätten att få ett sådant formellt beslut tillkommer den enskilde oavsett vad som är grunden för att avslå begäran. Myndighetens avslagsbeslut får enligt 2 kap. 15 § första stycket TF och 6 kap. 7 och 8 §§ OSL överklagas hos kammarrätt. Av 20 och 21 §§ förvaltningslagen (1986:223) följer att ett beslut ska vara motive- rat och försett med anvisning om hur det kan överklagas. Patientjournaler omfattas av sekretess enligt 25 kap. 1 § OSL. I bestämmel- sen anges att sekretess gäller inom hälso- och sjukvården för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Inom gäller sekretess enligt 26 kap. 1 § OSL för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan rö- jas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Enligt 12 kap. 3 § OSL gäller sekretess till skydd för en enskild, om den enskilde är underårig, även i förhållande till dennes vårdnadshavare. Sekretes- sen gäller dock inte i förhållande till vårdnadshavaren i den utsträckning som denne enligt 6 kap. 11 § har rätt och skyldighet att bestämma i O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 015 /1 6:JO1 frågor som rör den underåriges personliga angelägenheter, om det inte kan an- tas att den underårige lider betydande men om uppgiften röjs för vårdnadsha- varen, eller det annars anges i OSL. Mellan hälso- och sjukvården och råder i princip sekretess. För att möjliggöra uppgiftslämnande mellan hälso- och sjukvården och social- tjänsten i vissa situationer infördes nya bestämmelser i (25 kap. 12 § och 26 kap. 9 § OSL). Bestämmelserna innebär, såvitt här är aktuellt, att sekretessen inom respektive område inte hindrar att uppgift om en person som inte har fyllt lämnas mellan myndigheterna om det behövs för att hon eller han ska få nödvändig vård, behandling eller annat stöd. Makarna dotter vårdas med stöd av LVU och är placerad i ett familjehem. När föräldrarna begärde att få en kopia av dotterns journal från BUP tog BUP kontakt med . Verksamhetschefen vid har i sitt yttrande uppgett att myndigheterna tillsammans kom fram till att journalen skulle överlämnas till för bedömning av vilka handlingar som kunde lämnas ut till föräldrarna. Som framgår av redovisningen ovan och som även styrelsen har anfört i sitt remissvar ska BUP ta ställning till om handlingar som förvaras där kan lämnas ut. Jag ser i och för sig inget hinder mot att BUP, inom ramen för den sekre- tessprövning som myndigheten har att göra, tar in upplysningar från eller utby- ter viss information med andra myndigheter, så länge det sker i enlighet med gällande sekretessregler. Om BUP gör bedömningen att det föreligger sekretess i någon del har den enskilde rätt att få ett skriftligt, överklagbart beslut av myn- digheten. Det är givetvis oacceptabelt att BUP inte tog ställning i ärendet utan överlämnade de begärda handlingarna till en annan myndighet för att den myn- digheten skulle pröva föräldrarnas utlämnandebegäran. Hanteringen står i strid med regleringen i TF och OSL. I sammanhanget vill jag också uppehålla mig vid följande. Av utredningen framgår inte närmare vilka överväganden som BUP gjorde i sekretessfrågan innan journalen lämnades till . Även om det finns viss tvekan har jag inte underlag för att hävda att utlämnandet till innebar att BUP röjde uppgifter som omfattades av sekretess. Jag har inte heller ansett att det finns tillräcklig anledning att utreda frågan ytterligare. Sammanfattningsvis anser jag att BUP förtjänar allvarlig kritik för hante- ringen. Jag förutsätter att myndigheten har vidtagit åtgärder för att en liknande händelse inte ska inträffa igen. Det som har kommit fram i ärendet väcker frågor även vad gäller social- tjänstens agerande. Jag har dock bedömt att det inte finns tillräckliga skäl för att på eget initiativ inleda en utredning i saken. Jag vidtar endast den åtgärden att jag översänder en kopia av detta beslut till individ- och familjeomsorgen i kommun. Vad i övrigt har anfört föranleder inget uttalande från min sida. Med den allvarliga kritik som har uttalats avslutas ärendet. 2 015 /1 6:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T Kritik mot en läkare vid en psykiatrisk vårdinrättning som har lämnat ut en förälders journal till en användas i dotterns barnavårdsutredning (Dnr 6772-2012) Beslutet i korthet: Mellan hälso- och sjukvården och råder i princip sekretess. har dock rätt att i en pågående barnavårds- utredning få uppgifter från sjukvården som kan antas vara av betydelse för nämndens utredning. Den utlämnande myndigheten ska pröva uppgiftsskyl- dighetens omfattning. En läkare vid lämnade ut en förälders hela patientjournal till . Även om läkaren uppfattade att socialnämnden begärde att få ta del av hela journalen var han skyldig att pröva vilka uppgifter som kunde lämnas ut. Han ställde vid utlämnandet upp som ”villkor” att uppgif- terna bara fick användas i utredning som avsåg skydd för barn. Ett sådant villkor kan dock inte ställas upp i förhållande till en myndighet. JO kritiserar läkaren för hans sätt att handlägga ärendet. I en anmälan till JO framförde . klagomål mot bl.a. en läkare vid angående att hela hans patientjournal hade lämnats ut till soci- altjänsten. . anförde bl.a. följande. i kom- mun begärde att få ta del av hans journaler från Najaden Syd (en öppen- vårdsmottagning inom vuxenpsykiatrin) och (ögonmot- tagningen). Anledningen till framställningen var att socialförvaltningen skulle göra en barnavårdsutredning avseende hans dotter. Framställningen gjordes först med stöd av 11 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), SoL. Efter att soci- alförvaltningen hade vägrats att ta del av journalerna gjordes en ny framställ- ning, med stöd av 11 kap. 2 § SoL. fick ta del av omfattande sekretessbelagd information som sträckte sig över två decennier och som inte bara gällde honom, utan även släkt, vänner och bekanta. Social- förvaltningen återgav sedan vissa känsliga uppgifter från journalanteckning- arna i barnavårdsutredningen. . kompletterade därefter sin anmälan och anförde bl.a. följande. So- cialförvaltningens sätt att använda journalanteckningarna stod i strid med läka- rens bedömning. borde ha specificerat vilka uppgifter de ansåg sig behöva för att kunna bekräfta eller avfärda en viss frågeställning. Det var fel av socialförvaltningen att begära att få ta del av en hel journal. När en tjänsteman vid en socialförvaltning och en läkare gör olika bedömningar i fråga om vad som kan lämnas ut ur en journal bör läkarens bedömning ges företräde. hämtade in vissa handlingar från socialförvaltningen i Helsing- borgs kommun, bl.a. framställningen enligt 14 kap. 1 § SoL om att få ta del av uppgifter från Najaden Syd och beslut i O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 015 /1 6:JO1 ärende dnr 9.2-6446/2011. I beslutet, som behandlade bl.a. den aktuella fram- ställningen från socialnämnden om att få ta del av uppgifter från Najaden Syd m.fl., anförde bl.a. följande. Det är dock oklart vad som har begärts ut. skriftliga begä- ran om uppgifter enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen som ställts till Najaden och bedöms vara korrekta. Av nämndens yttrande framkommer att sjukjournalerna har begärts ut, vilket bedöms vara olämp- ligt. kontaktade per telefon åklagarkammaren i för att få information om vissa ärenden som handlades där. JO begärde sedan att , , skulle komma in med yttrande när det gällde frågan om vilka delar av journal som hade lämnats ut till socialförvaltningen samt vilka överväganden som hade gjorts inför utlämnandet. . kom in med ytterligare kompletteringar av sin anmälan. arbetsutskott anförde följande i sitt yttrande. Anmälaren anser att det från felaktigt lämnats ut uppgifter ur den- nes journalhandlingar till . Anmälan gäller journaler som läm- nats ut från respektive Najaden Syd. Utredning och yttrande från Psykiatri och Psykiatri är två olika förvaltningar inom . Utredningar har mot bakgrund av anmälan inhämtats från båda dessa förvaltningar. är en egen förvaltning inom . Najaden Syd är öppenvårdsmottagning inom vuxenpsykiatrin i som tillhör förvaltningen Psykiatri . För yttrande har inkommit en utredning från Psykiatri , se bilaga l. Av utredningen framgår bland annat följande. Från Psyki- atri har till lämnats ut kopia på hela anmälarens jour- nal, samt även ett utlåtande med svar på frågor från . Begäran om utlämnande inkom från socialsekreterare, i , med begäran enligt 14:1 socialtjänstlagen (2001:453) (SoL) att få kopior på anmälarens journal inom psykiatrin med an- ledning av utredning enligt 11:1 SoL angående anmälarens dotters förhållan- den. Uppgifterna angavs kunna ha betydelse för den aktuella situationen för barnet i hennes hemsituation hos föräldrarna. Efter det att Psykiatri först nekat ett utlämnande inkom en ny begäran om att få kopior på anmälarens journal med förtydli- gande om att det är fråga om uppgifter som behövs till en utredning som görs med stöd av 11:2 SoL angående barnets hemförhållanden. Behand- lande läkare tog därefter kontakt med socialsekreteraren som bekräftade att hon verkligen behövde allt i journalen. Anmälarens journal lämnades här- efter ut i sin helhet dock med villkor för utlämningen, att uppgifterna endast får användas till utredning som avser skydd av barn. För yttrande har inkommit en utredning från . Av utredningen framgår bland annat följande. Begäran inkom från socialsekreterare, i , med begäran enligt 14:1 SoL om tillgång till uppgifter i anmälarens journal som kan 2 015 /1 6:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T ha betydelse för den aktuella situationen för barnet och hemsituationen hos föräldern. Uppgifterna angavs behövas för en utredning enligt SoL 11:1. har efter sekretessprövning lämnat ut två journal- anteckningar från ögonmottagningen daterade (Ögon telefonråd- givning) och (Ögon mottagningsbesök). Enligt 25 kap. l § Offentlighets- och sekretesslag (2009:400) (OSL) gäller sekretess inom hälso- och sjukvården för uppgift om en enskilds hälsotill- stånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Enligt 8 kap. l § OSL får inte en uppgift för vilken sekretess gäller enligt denna lag röjas för enskilda eller för andra myndigheter, om inte annat anges i denna lag eller i lag eller förordning som denna lag hänvisar till. Enligt 10 kap. 28 § OSL hindrar inte sekretess att en uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Enligt 14 kap. l § tredje stycket socialtjänstlagen är myndigheter, befatt- ningshavare och yrkesverksamma skyldiga att lämna socialnämnden alla upp- gifter som kan vara av betydelse för utredning av ett barns behov av stöd och skydd. Det föreligger enligt socialtjänstlagen (14:1 SoL) skyldighet för bl.a. myn- digheter inom hälso- och sjukvården att på begäran av socialnämnd, som inlett en utredning om ett barns behov av stöd och skydd enligt 11:2 SoL, att lämna alla uppgifter som kan vara av betydelse för utredningen. Även om social- nämnden i sådant fall t.ex. kan begära kopior av en förälders hela journal, måste noga övervägas vad som ska lämnas ut. Det kan kanske i vissa fall räcka att endast ge svar på vissa frågor, lämna ut uppgifter endast för viss tids- period eller skriva ett sammanfattande intyg (se RÅ 2007 ref. 29). Det är endast uppgifter som är av betydelse för utredningen om barns behov av skydd som ska lämnas ut, men inte alla andra i journalen förekommande uppgifter som är ovidkommande för bedömningen av skyddsbehovet. En prövning måste därför göras från fall till fall och vid behov kan aktuell handläggare hos social- nämnden kontaktas för diskussion om vilka uppgifter som behövs. Psykiatri har i anledning av begäran från , efter kon- takt med om det verkligen var nödvändigt att lämna ut hela jour- nalen, lämnat ut journalen i dess helhet. har vidhållit att samtliga uppgifter i journalen behövdes till skydd för barnet. Sekretessprövning har ge- nomförts av läkare och journalen har därefter lämnats ut med villkor att uppgif- terna endast får användas i utredning som avser skydd av barn.