frsrdg · H304JO1 · 2015-11-06 00:00:00 — För sådana bris- ter är jag självklart beredd att ta till mig befogad kritik. 2 015 /1 6:JO1 A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . var mycket omfattande och tung. Under sådana omständig- heter tillämpade jag den för tillfället rådande rutinen vid tingsrätten med hänvisning till bilagor. Dessa båda omständigheter parat med min avsaknad av traditionell domarbakgrund tillika avsaknad av närmare rutiner för kvalitetssäkring av domar, kan enligt min uppfattning, i väsentlig mån ha bidragit till eventuella tillkortakommanden. I ett beslut anförde JO följande: En tvistemålsdom ska i skilda avdelningar ange bl.a. domslutet, parternas yr- kanden och invändningar samt de omständigheter som dessa grundas på och domskälen med uppgift om vad som är bevisat i målet (17 kap. 7 § rättegångs- balken, RB). Tredskodomar får dock utfärdas i förenklad form (17 kap. 8 § RB). Innehållet i en dom som utfärdas i förenklad form behöver inte redovisas i skilda avdelningar och de omständigheter som yrkanden eller bestridanden grundas på får redovisas i en bilaga (22 § förordningen [1996:271] om mål och ärenden i allmän domstol). Det finns alltså inte något hinder mot att i en tredskodom redovisa de om- ständigheter som kärandens yrkande grundas på (den s.k. grunden för käromå- let) genom att hänvisa till en domsbilaga. Även när information tas in i en dom genom bilagor måste det dock gå att utläsa vilken konkret tvist som har av- gjorts. Detta är nödvändigt bl.a. för att kunna fastställa vad som omfattas av domens rättskraft (jfr 17 kap. 11 § RB). En målsättning bör vidare vara att ut- forma en dom så att den blir begriplig för alla som tar del av den och att onödig information som saknar betydelse för sammanhanget undviks. Tingsrätten beslutade i tredskodomen att svaranden skulle betala och ränta på beloppet till käranden. Under rubriken m.m. hänvisade tingsrätten angående kärandens yrkande och grunder till en bi- laga till domen. Till domen fogade tingsrätten kärandens överlämnandeskrift till och bilagorna till överlämnandeskriften: ett kon- toutdrag, tre fakturor och tre giroblanketter, allt i dubbla kopior. I överlämnan- deskriften skrev käranden i huvudsak följande: ”Skickar här kopior på räk- ningar som jag har betalat”, ”skickar även kontoutdrag från servicekonto som hyran ej har betalats in på då dom betalade för dec o jan”, ”kravet gäller även N.N.” och ”jag fick tillträde till fastigheten 140616”. Av fakturorna kan utläsas att käranden hade fakturerats för vatten, avlopp och sophämtning för tidsperioden –. Av de handlingar i tingsrättens akt som inte fogades till domen framgår bl.a. att det yrkade beloppet om avsåg hyra feb- ruari–för en fastighet som svaranden hade hyrt på en adress i samt ersättning för kostnader för sophämtning februari–. Detta framgår inte av bilagorna till domen. En välvillig tolkning av bila- gorna ger läsaren intrycket att yrkandet avsåg ersättning för någon form av hyra samt kostnader för vatten, avlopp och sophämtning –. De omständigheter som kä- randen åberopade till stöd för sitt yrkande – och därmed domens rättskraft – kan alltså, enligt min uppfattning, inte klart och tydligt utläsas ur domen. A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . 2 015 /1 6:JO1 har i sitt yttrande till JO angett att hon uppfattade att grun- den för kärandens talan var ”fordran”. Jag vill med anledning av detta framhålla att den s.k. grunden för ett käromål utgörs av de faktiska omständigheter (dvs. rättsfakta) som parten vill åberopa till stöd för sitt yrkande. Grunden måste alltså vara så specificerad att yrkandet kan individualiseras genom de omstän- digheter som åberopas. I ett kravmål räcker det därmed inte med att käranden åberopar att han eller hon har en ”fordran” mot svaranden utan käranden måste ange bl.a. när och hur denna fordran har uppkommit. Som jag har angett ovan bör en målsättning vara att utforma en dom så att den blir begriplig för alla som tar del av den och att onödig information und- viks. Bilagorna som fogades till tredskodomen innehåller i vissa delar helt onö- dig information och gör att domen är oöverskådlig och svårläst. Att tingsrätten bilade dubbelexemplar av flera handlingar är vidare anmärkningsvärt och tyder på att inte läste igenom domen innan den expedierades. Sammanfattningsvis är domen bristfällig i flera delar. , som var ansvarig för tredskodomen, förtjänar kritik för utformningen av den. Allvarlig kritik mot en rådman vid i ett mål om vårdnad om barn m.m. för den långa handläggningstiden, för avsaknad av tidsplan och för bristfällig processledning (Dnr 382-2015) Beslutet i korthet: Ansökan om stämning i ett mål om vårdnad om barn m.m. lämnades in till tingsrätten och avgjordes genom en dom på handlingarna , dvs. I beslutet får den ansvarige rådmannen allvarlig kritik för avsaknaden av tidsplan, för bristfällig processledning och för den långa handläggningstiden av målet. Under vid den 11–upp- märksammades handläggningen av tingsrättens mål T 650-10. I protokollet från inspektionen antecknades följande: I mål T 650-10, som gällde vårdnad om barn m.m., inkom ansökan om stämning . Ett sammanträde för muntlig förberedelse hölls . Utsatta hu- vudförhandlingar och ställdes in. Ett yt- terligare sammanträde för muntlig förberedelse hölls och kallade tingsrätten till ett nytt sådant sammanträde. Tingsrät- tens handläggning stannade helt av och någon tidsplan hade inte upprättats i målet. Jag beslutade att ta upp tingsrättens handläggning av tvistemålet till utred- ning i ett särskilt ärende. 2 015 /1 6:JO1 A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . Dagboksblad och handlingar i målet hämtades in och granskades. Ärendet remitterades till tingsrätten för upplysningar och yttrande över handläggningen av målet. Tingsrätten (lagmannen ) lämnade följande remissvar: Det kan konstateras att handläggningen av målet har avstannat på ett oacceptabelt sätt. Jag kan endast svara för tiden efter ef- tersom jag då tillträdde som vid . Jag har frågat varför handläggningen har dragit ut och avstan- nat under långa perioder utan någon aktivitet överhuvudtaget. Svaret jag har fått är att det beror på hård arbetsbelastning. Han har också nämnt att utsatta huvudförhandlingar har fått ställas in, att part inte inställt sig till sammanträde och att nya upplysningar från flera socialnämnder har fått in- hämtas. Noteras bör att parterna har processat utan ombud vilket möjligen kan ha komplicerat handläggningen. Avsaknaden av tidsplan och bristfällig processledning har fört med sig att rättegången inte har genomförts inom skälig tid. Rådmannen lämnade följande yttrande: Dom har meddelats i målet. Handläggningen av målet har dragit ut , vilket jag beklagar och är beredd att ta till mig kritik för. Möjligen kan en mycket hård arbetsbelastning i någon mån ursäkta det inträffade. Tingsrätten avgjorde målet på handlingarna och dom meddelades , dvs. efter det att fadern hade ansökt om stämning. I domen lämnade tingsrätten faderns yrkanden om vårdnad och boende utan bifall. Tingsrätten beslutade emellertid att barnen skulle ha rätt till visst umgänge med fadern. I ett beslut anförde JO följande: I 2 kap. 11 § regeringsformen finns ett uttryckligt krav på att en rättegång ska genomföras inom skälig tid. I 42 kap. 6 § tredje stycket , RB, anges att rätten ska driva förberedelsen i ett tvistemål med inriktning på ett snabbt avgörande. Denna förpliktelse ska rätten fullgöra genom formell och materiell processledning. Rätten ska alltså dels styra upp processens yttre ra- mar, dels verka för att tvistefrågorna blir klarlagda. Det är viktigt att rätten age- rar med fasthet i båda dessa avseenden och är aktiv under förbere- delsen. Rätten ska också upprätta en tidsplan för målets handläggning, om det inte är obehövligt på grund av målets beskaffenhet eller av något annat särskilt skäl (42 kap. 6 § fjärde stycket RB). En omsorgsfullt upprättad tidsplan medför en uppstramning och effektivisering av förberedelsen och ger såväl parterna som rätten en god överblick över processen och vilka åtgärder som återstår att vidta för att kunna avgöra målet. Detta skapar vidare förutsättningar för en snabbare handläggning (prop. 2004/05:131 s. 132 f). Det är domstolen och inte parterna som bestämmer hur förberedelsen av ett tvistemål ska skötas. Just i mål om vårdnad och umgänge med barn är domsto- lens ansvar särskilt påtagligt. I dessa mål är det inte bara parterna som berörs A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . 2 015 /1 6:JO1 av hur handläggningen bedrivs utan även, och ibland framför allt, deras barn. Det kan också konstateras att långa uppehåll i handläggningen ofta får till följd att rätten tar in kompletterande utredning om barnens situation, vilket i sin tur kan leda till att handläggningen fördröjs ytterligare. Detta verkar ha varit fallet i det nu aktuella målet. Efter ett första sammanträde för muntlig förberedelse ställdes två utsatta huvudförhandlingar in . Därefter höll tingsrätten ytterligare två sammanträden för muntlig förberedelse, och . hade tingsrätten skickat ut slutförelägganden till parterna vid tre olika tillfällen (, och ). Av föreläggandena framgick att tingsrätten av- såg att avgöra målet utan huvudförhandling och att parterna fick tillfälle att skriftligen slutföra sin talan. Under flera perioder stannade handläggningen helt av, bl.a. . Efter att en vårdnads-, boende- och umgängesutredning hade kommit in begärde tingsrätten in kompletterande upplysningar vid ett flertal tillfällen un- der åren 2011–2014. Målet avgjordes genom dom . Avsaknaden av en tidsplan och bristfällig processledning har bidragit till att målet har tagit att handlägga. Parternas äldsta dotter, som var när målet inleddes, hade hunnit fylla när domen slutligen föll. Handläggningstiden är orimligt lång för ett mål som gäller vårdnad om barn. , som var ansvarig för målet, förtjänar allvarlig kritik för detta. 2 015 /1 6:JO1 A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . Kritik mot och mot två av tingsrättens domare i ett mål om vårdnad om barn m.m. för lång handläggningstid, för avsaknad av tidsplan, för bristfällig uppföljning av en utsedd medlares arbete och för att flera fattade beslut saknat stöd i lag (Dnr 7131-2014) Beslutet i korthet: Ett mål om vårdnad om barn m.m. i tingsrätten rörde tre barn som var 11, när målet inleddes. Tingsrätten utsåg en medlare som skulle försöka få föräldrarna att nå en samförstånds- lösning. Medlaren lyckades emellertid inte med det. När domen slutligen föll och efter det att målet hade inletts var barnen 14, . I JO:s beslut konstateras att det måste anses vara ett misslyckande att ett mål om barn tagit så som och att handlägga. De viktigaste orsakerna till den långa handläggningstiden är avsaknaden av tidsplan och den bristfälliga uppföljningen av medlarens in- satser. Tingsrätten kritiseras för detta. Vid sidan av handläggningstiden har tre ytterligare saker uppmärksam- mats vid JO:s granskning. 1.Tingsrätten uppdrog åt två olika personer att hålla samtal med parter- nas två äldsta barn. Det är emellertid inte möjligt för en domstol att utan stöd av lag bestämma att någon utomstående person ska samtala med ett barn, och den domare som fattade besluten får kritik. 2.Tingsrätten beslutade hur en vårdinrättning skulle prioritera en remiss som avsåg barnen. Det finns inget stöd i lagen för ett sådant beslut, och den domare som fattade beslutet får kritik. 3.I tre beslut om umgänge mellan en av föräldrarna och ett av barnen gav tingsrätten utomstående personer – medlarens biträde och en ännu inte utsedd person som skulle vara umgängesstöd – rätt att i vissa situationer bestämma om umgänget. Lagen ger emellertid inte möjlighet till denna typ av delegerat beslutsfattande, och den domare som fattade besluten får kritik. I en anmälan till JO framförde klagomål mot med anledning av handläggningen av ett mål om vårdnad om barn m.m. Hon uppgav bl.a. följande: Hon lämnade in en ansökan om stämning till tingsrätten . Sedan tingsrätten hade förordnat en medlare pågick medlingen utan att någon samförståndslösning nåddes. Tingsrätten upprättade ald- rig någon tidsplan för handläggningen av målet. Vidare fattade tingsrätten ett antal beslut under handläggningen som inte hade stöd i lagen. Först avgjorde tingsrätten målet. A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . 2 015 /1 6:JO1 Handlingar i tingsrättens mål T 3267-11 begärdes in och granskades. Av hand- lingarna framgick bl.a. följande: och hade tidigare varit gifta med varandra. De hade ge- mensamt vårdnaden om sina tre barn som när målet inleddes var 11, 9 respek- tive . Barnen skulle enligt en tidigare dom från bo tillsammans med , som gällde vårdnaden om barnen, barnens boende och barnens rätt till umgänge med föräldrarna, inleddes vid tingsrätten genom ansökan om stämning . Sedan parterna hade enats om att de ville ha medling utsåg tingsrätten en medlare, ., som skulle försöka få föräldrarna att nå en samförstånds- lösning. Enligt beslutet skulle medlaren ge in ett yttrande till tingsrätten . begärde och fick medlaren anstånd med att redovisa uppdraget till . be- gärde och fick medlaren anstånd med att redovisa uppdraget till och begärde och fick han anstånd till . begärde medlaren anstånd till . Denna begäran synes inte ha besvarats av tingsrätten. Därefter fortsatte med- lingen utan att tingsrätten fattade några fler beslut om anstånd. I ett beslut entledigade tingsrätten medlaren från uppdraget. Medlarupp- draget hade då pågått under och . I ett beslut förordnade tingsrätten att en psykiater, ., i egenskap av biträde till medlaren skulle hålla barnsamtal med parternas två äldsta barn inom ramen för medlingen. hade motsatt sig detta. I ett beslut förordnade tingsrätten att en person som medlaren utsett skulle hålla samtal med de två äldsta barnen. beslutade tingsrätten att tingsrättens interimistiska beslut om visst umgänge och om att en person som medlaren utsett skulle hålla barn- samtal skulle äga företräde framför åtgärder med anledning av en remiss som en läkare hade skickat till barn- och ungdomspsykiatriska mottagningen i Kal- mar. och beslutade tingsrätten interimistiskt om visst umgänge och förordnade att alternativt umgänge i nära anslutning till det beslutade umgänget skulle bestämmas av medlarens biträde i samråd med parterna om hinder skulle uppstå för umgänge den aktuella tiden. Tingsrätten beslutade interimistiskt om visst umgänge med början vecka 45. Tid och plats för umgänget skulle enligt beslutet bestämmas av en umgängesstödjare i samråd med parterna. Tingsrätten meddelade dom i målet , dvs. och efter att det hade inletts. Någon tidsplan hade inte upprättats i må- let. Ärendet remitterades till tingsrätten, som uppmanades att lämna upplys- ningar om och yttra sig över följande: 1.Handläggningens förenlighet med bestämmelsen i 42 kap. 6 § tredje stycket , RB. 2 015 /1 6:JO1 A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . 2.Skälen till att tingsrätten inte upprättade någon tidsplan för målets hand- läggning (42 kap. 6 § fjärde stycket RB). 3.Hur tingsrätten tillämpade 6 kap. 18 a § andra stycket , FB, i målet. 4.Vilket lagligt stöd tingsrätten hade för besluten och att förordna att ., i egenskap av biträde till medlaren, och en person som medlaren utsett skulle hålla samtal med två av de barn som tvisten rörde. 5.Vilket lagligt stöd tingsrätten hade för att i beslutet förordna att det som tingsrätten hade beslutat om i punkterna 2 och 3 i tingsrättens beslut skulle äga företräde framför åtgärder med anledning av den remiss som en läkare hade skickat till barn- och ungdomspsykia- triska mottagningen i . 6.Vilket lagligt stöd tingsrätten hade för besluten och att överlämna åt medlarens biträde att be- stämma alternativt umgänge i samråd med parterna för det fall det skulle uppstå hinder för det umgänge tingsrätten beslutat samt för beslutet att överlämna åt en umgängesstödjare att bestämma tid och plats för visst umgänge. Tingsrätten (lagmannen ) lämnade ett remissvar tillsammans med ett yttrande från rådmannen . Tingsrätten har blivit anmodad att yttra sig över handläggningen i målet T 3267-11. Jag har inhämtat underyttrande från rådmannen , som är den som handlagt målet under större delen av tiden. När gick på föräldraledighet kom målet att avgöras av f.d. chefsrådmannen . yttrande bifogas och jag hänvisar för en redogörelse för hanteringen i sak till vad som där anförs. Jag delar uppfattning om tillämpningen av gällande rätt. Jag vill inleda med att säga att visserligen är en rela- tivt ung domare men att hon är mycket mogen och omdömesgill och att hon därför är sällsynt väl lämpad för handläggningen av vårdnadsmål med de särskilda krav som dessa mål ställer på handläggningen. Vårdnadsmål är mycket speciella därigenom att individuell hänsyn måste tas till förhållandena i varje enskilt fall. Det är varken möjligt eller önskvärt att lägga någon särskild mall för handläggningen. Det bästa resul- tatet nås ofta genom ett flexibelt hänsynstagande till de stridande föräld- rarna, allt för att försöka nå en samförståndslösning till gagn för de barn som drabbas av föräldrarnas konflikt i varje vårdnadsmål. har en domsaga som innehåller tolv kommuner av lite olika storlek. De flesta kommuner är små och har därmed begränsade re- surser för att biträda tingsrätten med program av typen ”Konflikt och För- soning” som erbjuds parter i bl.a. , och tings- rätter för att stärka barnperspektivet i mål som rör vårdnad, boende och umgänge. Det programmet bygger på ett nära samarbete mellan tingsrätten och familjerätten inom . De flesta av kommunerna inom Kal- mar län har inte resurser att ingå i ett program av detta slag. har därför i ett antal mer komplicerade vårdnadsmål arbetat med medlaren . som en möjlighet att biträda parterna med pro- fessionell hjälp och med tillgång till utbildad barnpedagog och specialist i barnpsykiatri. Metoden har varit mycket framgångsrik. Ett stort antal mål A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . 2 015 /1 6:JO1 har kunnat lösas genom en samförståndslösning. En utvärdering av de in- satser som förekommit pågår inom ramen för en doktorsavhandling. I den typ av mål som väljs ut för en sådan medling är tidsbedömningen mycket osäker. I de flesta sådana fall är det därför inte möjligt att göra nå- gon tidsplan. I många fall behövs tid för att få parterna att acceptera en samförståndslösning och att känna sig trygga i att den kan hålla för framti- den. I sådana fall är en tidplan t.o.m. kontraproduktiv. Hänsynen till barnets bästa är ett överordnat intresse och krav på tidplan i måste därmed vika när en press att snabbt få målet avgjort står i strid med barnets eller barnens bästa. Det bör beträffande det här aktuella målet påpekas att de flesta beslut som fattades skedde efter det att parterna hade enats om innehållet i beslu- tet. Undertecknad har fattat beslut i målet då ordina- rie handläggare hade semester. Det gäller bl.a. det beslut som efterfrågas under punkt 5. Bakgrunden var att tingsrätten genom rådman hade fattat ett beslut om visst umgänge för ett av barnen under medverkan av medlarens biträde samt att av medlaren utsedd person – som blev överläkaren . – skulle hålla barnsamtal med två av barnen. I samma beslut uppdrog tingsrätten åt soci- alnämnden att inkomma med utredning och utlåtande i fråga om vårdnad, boende och umgänge beträffande de tre barnen. Till bilden hör att modern inkom med anmälningar mot fadern för olika former av över- grepp mot barnen. En av dessa anmälningar resulterade i remissen till BUP. Det var redan vid tämligen uppenbart att vissa av anmälning- arna saknade fog eftersom och . hade varit närva- rande vid två av de tillfällen som omfattades av anmälningarna. Tingsrätten fann sedermera i sin dom att anmälningarna var ogrundade. Barnen hade under en följd av år utsatts för olika samtal och utredningar. Eftersom tingsrätten redan hade fattat ett beslut om barnsamtal och därvid försäkrat sig om att barnpsykiatrisk expertis fanns tillgänglig för barnen i form av överläkaren . samt att inte för många olika experter borde hålla samtal med barnen fann tingsrätten lämpligt att förordna – för barnens bästa – om att de av rätten redan beslutade samtalen skulle av- slutas innan BUP-samtalen inleddes. Något hinder i lag för att förordna på detta sätt har jag inte kunnat finna. Tvärtom har rätten en skyldighet att skydda barnen i största möjliga utsträckning från att dras in i föräldrarnas konflikt. Syftet var ju inte att förhindra en BUP-utredning, endast att den av rätten redan beslutade utredningen fick företräde. Det kan i efterhand konstateras att de av rätten beslutade samtalen mellan barnen och . aldrig kom till stånd. Fram till pågick medlingen med ut- tryckta goda minne. Hade antytt att hon ansåg att medlingen borde upphöra hade rätten med all säkerhet fattat beslut om detta. För en meningsfull medling är det av största vikt att medlaren har parternas fulla förtroende. Först yrkade att medlingen skulle avslutas. I praktiken upphörde, såvitt jag har kunnat finna, därefter alla medlingsförsök. i efterhand kan man möjligen konstatera att deltog i medlingen och försöken att få umgänge till stånd en- dast för att därigenom framstå i en bättre dager och jäva de påståenden om umgängessabotage som framfördes av motparten. Kanske borde medlingen ha avslutats tidigare men så länge den pågick och förklarade sig beredd att medverka fanns en förhoppning om att allt kunde lösa sig för i vart fall sonens bästa. Så blev nu inte fallet och en dom meddelades seder- mera där fadern fick ensam vårdnad om sonen, en dom som efter överkla- gande inte prövades vare sig av eller av . pågår ett ärende om verkställighet av domen i den delen. 2 015 /1 6:JO1 A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . Rätten skall driva förberedelsen med inriktning på ett snabbt avgörande av målet. Så snart det lämpligen kan ske bör rätten höra parterna angående målets handläggning. Vid en inledande muntlig förberedelse i målet begärde parterna gemensamt att en medlare skulle utses och föreslog . Efter begäran från enades parterna om paus i medlingen till den 15 septem- ber 2012 på grund av att barnen tidigare varit föremål för olika utredningar och samtal. Medlaren arbetade därefter intensivt med sitt uppdrag, höll tingsrätten dessutom fyra muntliga förberedelser. beslutade tingsrätten på begäran om vårdnads-, boende och umgängesrättsutredningar. Utredningarna var efter att anstånd beviljats klara först . När kompletta bevisuppgifter kommit in , i fall efter att hon fått anstånd, kallades till huvud- förhandling med början . Det är med och från ingivande av stäm- ningsansökan till dom. I förevarande fall hade parterna avslutat en tidigare tvist och konflikterna mellan parterna var särskilt djupgående. Par- ternas begäran om medlare sågs därför positivt och en medlare tillsattes. Parterna hade båda inledningsvis förtroende för medlaren. Det framkom vid kontakter med medlaren att denne arbetade intensivt varför medlarens upp- drag förlängdes i hopp om att nå en varaktig lösning. När det framgick att medlaren inte skulle kunna ena parterna entledigades denne. Därefter av- vaktades begärd utredning och målet sattes ut kort efter ingivna bevisupp- gifter. Utan den inledande pausen i medlarens arbete skulle målets hand- läggning ha förkortats avsevärt. Som framgår ovan är det fråga om beslut och insatser som beslutats efter begäran från parterna. har vid många tillfällen upplevt att ett arbetssätt där tingsrätten och medlare arbetar ingående med parterna bidrar till att nå en överenskommelse mellan parterna, vilket enligt tings- rätten är ett mer varaktigt resultat än en dom. Rätten skall upprätta en tidsplan för målets handläggning, om det inte på grund av målets beskaffenhet eller något annat särskilt skäl är obehövligt. Skälen till att tingsrätten inte upprättade någon tidsplan är att den i stor utsträckning var beroende av resultatet av arbete från utomstående, i detta fall medlare och de som utförde utredningen.