frsrdg · H204RS2 · 2015-02-19 00:00:00 — Detta bekräftar tidigare iakttagelser (jämför med årsredovisningen ) om att variationen kan vara en naturlig följd av exempelvis kommissionens mandatperiod och EU:s fleråriga budgetplanering. har genomfört ett projekt för att införa kommissionens nya system för att distribuera kommissionsdokumenten till de nationella parlamenten och andra mottagare. I stället för att distribuera dokument via e-post görs nu dokumenten tillgängliga för via en webbportal. Drygt hälften av tiden i kammaren har ägnats åt att behandla utskottsärenden. Utöver behandlingen av utskottsärenden har det hållits interpellationsdebatter, partiledardebatter, debatter i olika aktuella politiska frågor och utrikespolitiska debatter i kammaren. Nästan en tredjedel av tiden har ägnats åt interpellationsdebatter. under plenitid har det varit frågestund i kammaren. Då svarar statsråden och statsministern direkt på frågor från riksdagsledamöterna. har regeringen återrapporterat från Europeiska rådets möten, jämfört med tre tillfällen och fem tillfällen . Tabell 4 Plenitimmar i kammaren fördelade på typ av aktivitet Partiledardebatter, aktuella debatter m.m. Antalet plenitimmar har sjunkit jämfört med . En förklaring till minskningen är att 2014 var ett valår med uppehåll i kammaren under valrörelsen. Tiden för information från regeringen, som huvudsakligen utgörs av infor- 7 Inklusive återrapportering från Europeiska rådets möten. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2014 mation från Europeiska rådets möten, har minskat till följd av att återrappor- teringen i högre grad än ägt rum i . Teckentolkning har skett vid tio tillfällen, vilket är fyra fler tillfällen än åren 2013 och 2012. pågår ett arbete med att certifiera medarbetare som arbetar med Det övergripande syftet är att definiera ansvarsområden, kommunikationsvägar och uppgifter för de olika rollinnehavarna i och runt kammaren och att på lång sikt förbättra förmågan att genomföra sammanträ- den och hantera incidenter. Arbetet med att certifiera medarbetare har fortsatt har antagit en ny riksdagsordning. Det har bland annat inneburit att ledamöter får ett sammanfattande voteringsunderlag inför voteringar i stället för hela betänkanden. ningen har även gett talmannen möjlighet att besluta om fri replikrätt för för- anmälda talare vid arbetsplenum, en möjlighet som användes vid debatten om Förvaltningen svarar för att det förs fullständiga protokoll vid kammarens protokoll har kommit ut i rätt tid enligt reglerna i De 15 utskotten bereder bland annat propositioner, skrivelser och motioner. granskar därutöver statsrådens tjänsteutövning och re- Efter beredningen lämnar utskotten betän- kanden med förslag till riksdagsbeslut. Utskotten kan även på eget initiativ lämna förslag till . Till utskotten remitteras även EU-dokument som emellanåt innehåller ut- kast till lagförslag från EU. Om utskottet efter prövning anser att lagförslaget inte följer subsidiaritetsprincipen lämnar utskottet ett utlåtande till kammaren med förslag om att ska lämna ett så kallat motiverat yttrande till EU. Utskottet ska också lämna ett utlåtande till kammaren om minst fem ledamöter i utskottet begär det. Varje utskott biträds av ett kansli. Kanslierna planerar utskottens verksam- het och stöder utskotten genom att ta fram beredningsunderlag och skriva ut- skottens ställningstagande till propositioner, motioner, skrivelser m.m. i be- tänkanden, yttranden och utlåtanden. Utskottskanslierna stöder också utskot- ten i arbetet med EU-frågor. Kanslierna planerar och medverkar även vid ut- skottets utfrågningar, studiebesök och resor och stöder utskotten i arbetet med uppföljning och utvärdering. Utskotten ska följa upp och utvärdera tidigare riksdagsbeslut inom sina re- spektive ämnesområden och även arbeta med forsknings- och framtidsfrågor. Till stöd för detta arbete finns, utöver utskottskanslierna, utvärderings- och På uppdrag av utskotten arbetar sekretariatet bland an- ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2014 nat med tematiska uppföljningar, inventeringar och fördjupningsstudier. I arbetet med forsknings- och framtidsfrågor tar sekretariatet i samverkan med utskottskanslier fram forskningsöversikter och framtidsanalyser m.m. och arrangerar seminarier. En översyn av utvärderings- och forskningssekretariatets verksamhet har lett till ett ökat fokus på ledamöternas behov och till förstärkt stöd till utskottens arbete med regeringens resultatredovisningar. Ett samverkansprojekt med har inletts i syfte att vidareutveckla arbetet med resultatredovisningen. Sammantaget bereder utskotten ett stort antal ärenden. Nedan redovisas antalet ärenden uppdelat per utskott och totalt jämfört med föregående år. Tabell 5 Utskottens ärendehantering och sammanträden 20148 8I kolumnerna ett, två och fem redovisas behandlade eller justerade dokument. I kolumn tre anges antal dokument som hänvisats till respektive utskott. 9Avser både motioner som har lämnats vid allmänna motionstiden och följdmotioner. Det totala antalet behandlade motioner överensstämmer inte med det antal som har lämnats till kammarkansliet (se tabell 3). Det beror dels på att utskotten kan skjuta upp behandlingen av motioner till ett annat (till exempel i väntan på en aviserad proposition), dels på att en motion med fler än ett yrkande kan behandlas i olika utskott. 10 Grön- och vitböcker, vissa strategiska dokument och lagstiftningsakter som subsidiaritetsprövas. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2014 Mängden ärenden beror på respektive utskotts beredningsområde men också på vilka frågor som är politiskt aktuella. Antalet propositioner, skrivelser, framställningar och redogörelser har varit fler jämfört med föregående år. Även antalet motioner och sammanträden liksom det totala antalet betänkanden, utlåtanden och yttranden har ökat. Däremot var antalet EU-ären- den markant mindre jämfört med föregående år, i synnerhet när det gäller antalet subsidiaritetsprövningar (tabell 6). Minskningen kan bero på att EU-institutionernas aktivitet minskat på grund av val till och tillsättningen av en ny kommission. Antalet tillfällen när utskotten överlagt med regeringen om EU-frågor har minskat något . Tabell 6 Vissa EU-ärenden –2014 därav prövningar som lett till ett prövningsutlåtande Överläggningar med regeringen i EU-ärenden Regeringen samråder med om hur ska ställa sig i frågor som och ska fatta beslut om. Nämnden biträds av ett kansli. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2014 2014/15:RS2 Tabell 7 Antal sammanträden i –2014 Ökningen av antalet sammanträden beror dels på ett ökat antal återrapporteringar från Europeiska rådets möten, dels på extrainsatta möten mellan stats- och regeringscheferna samt extrainsatta rådsmöten. Kanslierna inom utskottsavdelningen har initierat en utvecklad samverkan . Behovet av samverkan är aktuellt om ett utskottskansli av någon anledning har svårt att bistå utskottets verksamhet, till exempel på grund av sjukdom eller särskilt uppkommen arbetsbelastning. är utskottskanslierna sammankopplade i team som samverkar parvis. Denna samverkan och kansliernas flexibilitet är en förutsättning för att förvaltningen ska kunna bistå utskottens och planering och sammanträden även vid förändrade förutsättningar, som till exempel vid budgethanteringen . genomförde förvaltningen en utvärdering av utskottens och utrikes resor 2010–2013. I stort sett samtliga ledamöter som intervjuades ansåg att resultatet av resorna väl motsvarade syftet med och förväntningarna inför resorna. De flesta ledamöter ansåg dock att resorna ska dokumenteras i en reserapport för att underlätta en utvärdering av resorna. Med hänsyn till detta pågår arbete för att ta fram en mall för redovisning av utrikes resor. har samtliga utskott och infört en digital mötestjänst. sänds kallelser och sammanträdeshandlingar ut digitalt i pekplattor och datorer i stället för via papper till ledamöter i utskott och EU-nämn- den. Syftet är bland annat att skapa en enklare hantering för ledamöterna och snabbare distribution av handlingar. Genomförandet följs upp och utvecklas löpande. En uppföljning visade att huvuddelen av ledamöterna är nöjda eller mycket nöjda med mötestjänsten och att den medför en arbetstidsbesparing för utskottskanslierna och en kraftigt minskad pappersanvändning. It-stöd till beslutsprocessen – projekt har fortsatt arbetet med att modernisera och effektivisera it-stödet till kammare, utskott, ledamöter och partikanslier. Inom ramen för projekt äldre it-lösningar från och med /15 ersatts med nya, huvudsakligen webbaserade lösningar. De nya it-lösningarna stöder utskottens planering och ärendehantering samt ger skrivstöd för betänkanden och utlåtanden. Genom det nya it-stödet effektiviseras planering och förberedelser av kammararbetet liksom arbetet med inkommande förslagsärenden från ledamöterna, regeringen och riksdagsorganen. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2014 Från och med /15 överförs kammarens beslutsunderlag till öppna data (data.riksdagen.se) för publicering på webbplatsen. Förvaltningen har gjort en genomgripande uppdatering av tekniken för webbpublicering av dokument och uppgifter som hämtas i förvaltningens it- Även it-stödet för kammarprotokollet har uppgraderats och började använ- das vid början av /15. Riksdagsledamöterna har i samband med en uppgradering av Office fått nya mallar för interpellationer, skriftliga frågor och motioner. har ett omfattande internationellt besöksutbyte där förvaltningen bistår ledamöter vid planering, genomförande och uppföljning av besök och resor. Det gäller också vid deltagande i internationella parlamenta- riska församlingar och i samband med ledamöternas uppdrag som valobserva- törer i andra länder. Många av de internationella åtaganden som ledamöter har ryms inom ramen för de interparlamentariska församlingarna. hundratal riksdagsledamöter i delegationer till de interparlamenta- Förvaltningen ansvarar för sekretariatsstödet till riksda- gens delegationer till , parlamentariska försam- ling, parlamentariska församling (Organisationen för säkerhet och samarbete i ), den parlamentariska församlingen för Unionen för Me- delhavsområdet, Interparlamentariska unionen och Natos parlamentariska för- samling (se tabell nedan). Vidare biträder förvaltningen riksdagsledamöterna i det arktiska samarbetet, Östersjösamarbetet samt vid en rad andra internat- ionella möten och konferenser. Förvaltningen har också uppdraget att arbeta med ledamöters deltagande i deltog 49 svenska riksdagsledamöter i över- vakning av totalt tio val i följande länder: , , , (två val), , och , , och Mol- ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2014 2014/15:RS2 Tabell 8 De interparlamentariska församlingarnas sessioner och större möten samt medel utbetalda av 11Fördelningsnyckeln för bidragsutbetalningarna till , parlamentariska församling och Interparlamentariska unionen beräknas med stöd av ländernas bruttonationalinkomst (BNI). 12Vid Interparlamentariska unionens vårsession utvidgades den fasta delegationen med två Därutöver leddes riksdagsdelegationen till vårsessionen av en vice talman. 13 Finansiering av Cosacs sekretariat enligt beslut i riksdagsstyrelsen , dnr 049-22-2009/10. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2014 fortsatte det demokratifrämjande parlamentariska utvecklings- Genom att utbyta erfarenheter, parla- mentariker till parlamentariker, ska bidra till att stärka den parla- mentariska demokratin i samarbetslandet. Förvaltningen svarar för kanslistöd till planering och programläggning vid den politiska genomförandegrupp som har upprättats för projektet. Riksdagsledamöter deltar , på regeringens inbjudan, vid FN:s gene- ralförsamling i , . Under den 69:e generalförsamlingen hösten 2014 deltog tolv ledamöter. Förvaltningen bistod med sekretariatsstöd inför uppdraget, vilket innebar att sammanställa underlag och ha kontakt med FN- representationen inför programläggningen. Under de långa pro- grammen fick ledamöterna följa arbetet i generalförsamlingen och dess ut- skott, vilket gav en fördjupad inblick i och verksamhet. Många riksdagsledamöter är engagerade i de cirka 50 vänskapsföreningar som finns i för kontakter med andra länder och regioner. i vänskapsföreningarna tog emot flera delegationsbesök från olika Bland annat hölls en Latinamerikadag. tog emot drygt 50 besök från mer än 30 länder världen Besöken av talmän, statschefer, ministrar, parlamentariker och represen- tanter för internationella organisationer är en stor del av den internationella Förvaltningen arbetar med att planera, programlägga, genom- föra och följa upp den internationella besöksverksamheten. kommande besök varierar beroende dels på hur många högnivåbesök som hålls , dels på hur stora delegationerna är. Utgångspunkten för all programplanering är att ge bästa möjliga förutsätt- ningar för mötet. Riksdagsledamöterna ska få möjlighet att i första hand möta sin motsvarighet från det gästande parlamentet. Det är en princip som alltid har tillämpats vid programläggning, men fördes in som ett kvalitetsmått i re- Vid samtliga inkommande internationella besök har ledamöter träffat sina utländska motsvarigheter. Tabell 9 Internationella besök i Antal besökare (ca) besök (tkr) ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2014 Så förbereds ett inkommande talmansbesök Talmansbesöken förbereds oftast i samarbete med det gästande landets ambassad i , och landets parlament. samordnar programinnehållet och logistiska frågor (lokaler, informationsfrågor, säkerhet, hotell, transporter till och från flygplatsen, tolkning, teknik m.m.). Samordningen omfattar många delar av förvaltningens verksamhet. Underlag förbereds och skickas ut till mötesdeltagarna i . Ett talmansbesök brukar utöver möte och måltid med talmannen även innehålla audiens hos kungen samt möten med riksdagsledamöter och ministrar. Om det finns en vänskapsförening för landet i kontaktar förvaltningen även den aktuella föreningen inför besöket, med en förfrågan om ett möte med den gästande talmannen. Riksdagstrycket är en viktig förutsättning för den parlamentariska beslutsprocessen. Förvaltningen ska se till att riksdagstrycket produceras och distribueras så att kammarens tidsplan kan hållas. Förutom riksdagstrycket produceras rapporter, utredningar, informationsmaterial och böcker om . Tabell 10 Antal originalsidor i riksdagstrycket Antalet originaltrycksidor är ett mått på hur stor textmängd som producerats i beslutsprocessens olika dokument. Det är de politiska förslagen som styr variationerna i utfallet. 3.2 Ledamöter och partikanslier – uppdragsområde B uppdrag inom område B är att svara för ett väl fungerande stöd och service till ledamöterna och partikanslierna. Stödet ska ge riksdagsledamöterna förutsättningar att utföra sitt förtroendeuppdrag i . Förvaltningen ska se till att ledamöterna har tillgång till bland annat arbetsrum, teknisk utrustning, utredningstjänster, Intranätet och . Dessutom hanterar och betalar förvaltningen ut arvoden, resekostnadsersättningar, traktamenten och pensioner m.m. Förvaltningen ska prioritera detta uppdragsområde efter område A, men före övriga områden. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2014 Resultat och utveckling – sammanfattning har säkerställt att ledamöter och partikanslier har fått ett väl fungerande stöd och en god service. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: •De nyvalda ledamöterna är mycket nöjda med sin introduktion enligt förvaltningens valenkät. Alla som svarade på enkäten tycker att det varit lätt eller mycket lätt att ta till sig informationen från förvaltningen och att servicen i den bemannade informationsdisken fungerat bra eller mycket bra. tyckte att stödet för att komma igång med it-utrustningen fungerat bra eller mycket bra. •Efterfrågan på faktaunderlag och utredningstjänster har varit fortsatt hög. Utredningstjänsten tog emot 1 766 uppdrag . Antalet uppdrag var i nivå med fram till valet. Därefter minskade antalet något, precis som vid tidigare regeringsskiften. Användningen av den nyhetsportal som tillhandahåller har ökat. har prioriterat arbetet i samband med riksdagsvalet. har också ett nytt intranät lanserats. Det finns tillgängligt i dator, smartmobil och pekplatta. Intranätet har vidareutvecklats för att utgöra ett ännu effektivare arbetsverktyg för ledamöter, partikanslianställda och förvaltningsanställda. Förvaltningen har också upphandlat ett nytt avtal för nyhetsbevakning som ökat tillgången till digitala nyhetskällor. Tabell 11 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde B (tkr) –1 268 743 –1 396 050 –1 321 595 Skillnaden mot beror i huvudsak på att årets förändring av avsättning för framtida pensioner och inkomstgarantier inklusive sociala avgifter har minskat jämfört med föregående år, men har kostnaderna varit högre för bland annat arvoden och stödet till partigrupperna. Inom det administrativa ledamotsstödet hanteras riksdagsledamöternas ekonomiska ersättningar, till exempel arvoden, traktamenten, resekostnadsersättningar, inkomstgarantier samt omställningsstödet för avgångna ledamöter. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2014 Utbetalningarna för inkomstgarantin, inklusive sociala avgifter, har varit högre än men lägre än . varierar utbetalningarna av inkomstgarantier. Under ett valår brukar kostnaden vara lite högre än året före valåret men långt under det år som följer efter ett valår. Detta hänger samman med kostnaderna för de ett- och tvååriga inkomstgarantierna. Dessa började betalas ut . Ledamöterna får ett grundarvode för sitt förtroendeuppdrag som är . De kan dessutom få tilläggsarvoden för särskilda uppdrag, till exempel i riksdagsstyrelsen och i ledamotsrådet, i utredningar eller som ordförande eller vice ordförande i utskotten. Alla ersättningar är skattepliktiga. De resor som ledamöterna gör inom ramen för sitt riksdagsuppdrag betraktas som tjänsteresor. Ledamöterna bestämmer själva vilka tjänsteresor de ska göra inom och vilket färdsätt som är lämpligast med hänsyn till kostnader, tid och miljö. De har rätt till traktamente enligt bestämmelserna i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. En ledamot som bor mer än 50 kilometer från har rätt till en övernattningsbostad i bostadsbestånd i eller till ersättning för en privat övernattningsbostad inom från . finns det två system för avgångsförmåner för ledamöter som ännu inte fyllt när de slutar sitt uppdrag: inkomstgaranti respektive ekonomiskt omställningsstöd. Båda systemen innebär att garanterar en ledamot som har avgått en viss månatlig inkomstnivå. Syftet är att skapa en ekonomisk trygghet i den omställningssituation som uppstår när ledamoten lämnar . Systemen är inte avsedda som en varaktig försörjning. Inkomst från andra inkomstkällor minskar garantin enligt särskilda regler. Inkomstgaranti (det gamla systemet) gäller de ledamöter som valts in i före valet . För att vara berättigad till inkomstgaranti krävs att en ledamot haft sammanhängande tjänstgöring. Ekonomiskt omställningsstöd (det nya systemet) gäller dem som valdes in i genom valet eller . För att vara berättigad till omställningsstöd krävs att en ledamot haft sammanhängande tjänstgöring. Skillnaderna mellan systemen är bland annat att ersättning från det nya systemet inte betalas ut som från det tidigare systemet. Båda systemen ger en riksdagsledamot som slutar sitt uppdrag innan ledamoten har fyllt samma rätt till stödåtgärder för att kunna övergå till yrkesverksamhet. Detta stöd kan bestå av rådgivningsinsatser och kompletterande utbildning. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2014 Ledamöter som har fyllt när de slutar sitt uppdrag omfattas av bestämmelser för ålderspension från . Den sistnämnda pensionen är ett komplement till det allmänna pensionssystemet. Riksdagsstyrelsen beslutade om en översyn av riksdagsledamöternas ekonomiska villkor. En särskild utredare förordnades för uppdraget. Uppdraget redovisades till riksdagsstyrelsen . Ut- redningen har remissbehandlats. beslutade riksdagsstyrelsen att föreslå att skulle anta styrelsens förslag till lagar och lagändringar.14 Styrelsen föreslår att lagarna och lagändringarna ska träda i kraft . Styrelsens förslag har hänvisats till för beredning. Omställningsstöd för övergång till yrkesverksamhet Omställningsstödet motsvarar det stöd som erbjuds genom trygghetsavtalen på arbetsmarknaden, till exempel via och . ansvarar för att tillhandahålla detta stöd och har upphandlat dessa tjänster. Som framgår ovan kan stödet bestå av både rådgivningsinsatser, till exempel kompetenskartläggning och individuell behovsanalys, och kompletterande utbildning. Utbildningsinsatserna ska godkännas av . Rätten till stödet infördes . hade totalt 19 avrop om rådgivningsinsatser skett och 5 utbildningsinsatser godkänts. Förvaltningens arbete i samband med riksdagsvalet Ett riksdagsval innebär alltid mycket arbete för . Sammanfattningsvis har förvaltningens stöd till nyvalda ledamöter och de som avslutade sitt riksdagsuppdrag fungerat väl. Förberedelsearbetet och planeringen inför valet inleddes och intensifierades i takt med att valdagen närmade sig. Kulmen nåddes veckorna närmast efter valdagen med ett stort antal aktiviteter. Riksdagsdirektören beslutade om en arbetsplan för valförberedelser och tillsatte en funktion, en så kallad valsamordning, för att stödja ledningen i planeringen och samordningen av arbetet. Det bestämdes även att förvaltningens ordinarie linjeorganisation skulle hantera alla de arbetsuppgifter som ett val medför. I princip är uppgifterna desamma som normalt utförs inom förvaltningen med skillnaderna att volymerna är ojämförligt mycket större och att tiden är begränsad. Det praktiska arbetet genomfördes i nära samarbete mellan förvaltningens avdelningar via ett antal utsedda kontaktpersoner inom förvaltningen och partikanslier. I samverkan med utsågs kontaktpersoner för en smidig hantering vid ett eventuellt regeringsskifte. 14 Framställning 2014/15:RS1. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2014 riksdagsstyrelsen, ledamotsrådet och partikanslicheferna löpande om förberedelsearbetet och genomförandet. Via en enkät till nyvalda ledamöter har förvaltningen hämtat in synpunkter på valarbetets genomförande.15 Av 103 nyvalda ledamöter svarade på enkäten. De som besvarade enkäten lämnade överlag mycket positiva omdömen om introduktionen. En enkät skickades även till ledamöter som avgick vid valet. Svarsfrekvensen blev av olika skäl , vilket gör att det inte går att bedöma om resultaten är representativa för samtliga ledamöter som avgick. Information till nyvalda ledamöter Alla nyvalda ledamöter har i enkäten angett att det varit lätt eller mycket lätt att ta till sig informationen från . Alla tyckte att servicen i den bemannade informationsdisken fungerat bra eller mycket bra. En valingång lanserades på Intranätet med målgruppsanpassad information för ledamöter, partikanslier och förvaltning. Valingången var den viktigaste interna kanalen för förvaltningens valarbete och uppdaterades löpande. Intranätet fanns till skillnad mot vid tidigare val tillgängligt i den bärbara datorn, smartmobil och pekplattan. Nyvalda ledamöter fick den information de behövde innan uppropet via en så kallad extrawebb, en lösenordsskyddad del av webbplats. Extrawebben publicerades för personer som stod på valbar plats och därmed hade en god chans att komma in i . Även hade tillgång till extrawebben. Inför valet hade även informationshäftet Ledamotens lathund uppdaterats. Häftet skickades efter valet ut till alla nyvalda ledamöter med posten. För att ge en god service till medier och allmänhet utarbetade förvaltningen frågor och svar för olika verksamhetsområden och utsåg ett antal talespersoner för att på förfrågningar från medierna uttala sig för förvaltningens räkning. It-utrustning till nyvalda ledamöter It-utrustning delades ut till samtliga nyvalda ledamöter som uppropet genomfördes. Detta medförde att ledamöterna snabbt gavs möjlighet att komma i gång med sitt riksdagsuppdrag.