frsrdg · H204RR1 · 2015-02-17 00:00:00 — Redogörelse till 2014/15:RR1 överlämnar härmed årsredovisning . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen för myndigheten. Årsredovisningen beslutades av . 2014/15:RR1 GRUNDLÄGGANDE BESTÄMMELSER 13 kap. 7–9 §§ regeringsformen 9 kap. 17–19 §§ och 13 kap. 5–8 §§ riksdagsordningen Lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Lagen (2002:1023) med instruktion för Lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag Beslut, intygande och underskrift Riksrevisorn med administrativt ansvar fattar beslut om årsredovisning enligt 4 a § lagen (2002:1023) med instruktion för . Jag intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Jag bedömer att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. INNEHÅLLSFÖRTECKNING 2014/15:RR1 Beslut, intygande och underskrift ................................................................... Finansiering och kostnader ........................................................................ Resultat och bedömning........................................................................... Resultat och bedömning........................................................................... Resultat och bedömning........................................................................... Resultat och bedömning........................................................................... Internationell omvärldsriktad verksamhet ................................................ Nationell omvärldsriktad verksamhet ...................................................... Kompetens och personal............................................................................. Intern styrning och kontroll ........................................................................ Sammanställning över väsentliga uppgifter .................................................. Tilläggsupplysningar och noter .................................................................. Uppgifter om ledande befattningshavare ...................................................... uppdrag är både utmanande och komplext, vi ska granska vad statens pengar går till och hur effektivt de används. Vi verkar för demokratisk insyn, god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten. derlig omvärld kräver detta en förmåga att ständigt utveckla och anpassa verk- samheten till nya förutsättningar och behov. Jag hoppas att du som läser denna årsredovisning får en god bild av vad vi åstadkommit och hur vi har arbetat för att nå våra mål. Verksamheten har i stor utsträckning påverkats av det utveckl- ingsprogram som lades fram . Den övergripande ambitionen var att öka produktionen inom ramen för tillgängliga resurser. Avsikten var att skapa ef- fektiva arbetssätt i hela organisationen som stöder den professionella utveck- Arbetet skulle fokusera på att utnyttja den tekniska utvecklingen och satsa på förenkling, samordning och rätt ambitionsnivå. De åtgärder som vid- togs för att skapa ekonomisk balans i verksamheten gav Riksrevi- sionen förutsättningar att vidta flera av de prioriterade åtgärder som lades fast i utvecklingsprogrammet. har fullt moderna och ändamålsenliga lokaler i Stock- Vi har också kunnat åtgärda flera av de utvecklingsområden som iden- tifierades i en referentgranskning, en så kallad peer review, och då inte minst utvecklingen av en samlad process för en riskanalys av staten och en ny revis- ionsberättelse för den årliga revisionen. Vi ser nu också en märkbar ökning av verksamhetsvolym inte minst inom effektivitetsrevisionen. också blivit en modernare myndighet genom satsningar på it-stöd och mer ändamålsenliga processer i hela organisationen såväl för granskningen som i Årsredovisningen visar resultatet av vidtagna åtgärder. liga verksamhetsgrenar har vi uppnått de uppsatta målen inom ramen för en ekonomi i balans. Den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen har ge- nomförts med rätt kvalitet och på ett sätt som skapat både resultat och ett högt förtroende för vårt sätt att arbeta. Detta gäller även vårt internationella utveck- lingssamarbete där vi inom ramen för det svenska biståndet fortsatt kunnat bidra till att höja andra nationella revisionsorgans kapacitet och förmåga. efterfrågas nu också fler insatser från sida än vad som är möj- ligt att tillgodose inom de nuvarande ekonomiska ramarna. I rollen som na- tionellt revisionsorgan och inom ramen för vår omvärldsriktade verksamhet har vi fullgjort våra instruktionsenliga uppgifter och varit aktiv både nationellt och internationellt för att stärka revisionens roll och verka för en god förvalt- ning i staten. har goda förutsättningar att möta framtida utmaningar. Vårt arbete med en riskanalys av staten ger oss bättre förutsättningar än tidi- FÖRORD 2014/15:RR1 gare att rikta in vår granskning mot de hot och risker som en ständigt föränderlig omvärld skapar för det statliga åtagandet. måste vi också förbereda oss för nya uppgifter. Hit hör inte minst den aktuella frågan om att den årliga revisionen av AP-fondernas förvaltning ska överföras till Riksrevisionen.1 Vi ser också ett behov av att även i fortsättningen utveckla vårt arbete med årsredovisningen för staten och att få till stånd en mer sammanhållen rapportering till av läget i statens finanser och regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket. Framgångsfaktorer för framtiden kommer att bli en fortsatt modernisering av verksamheten men också att i en allt mer hårdnande konkurrens kunna säkra den kvalificerade kompetens som vår verksamhet bygger på. Jag vill tillsammans med riksrevisor och riksrevisor , som har tillträtt , framföra vårt stora tack till vår personal för dess stora engagemang och goda arbetsinsatser . 1 Enligt pensionsöverenskommelsen . är en myndighet under och en del av kon- trollmakt med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Granskningen genomförs genom en årlig revision och en effektivitetsrevision och utgår från lagen om revision av statlig verksamhet m.m. har också uppgifter inom internationella utvecklingssamarbete. genomförs inom ramen för den svenska biståndspolitiken och finansieras med ett eget anslag. är nationella revisionsorgan med upp- gifter nationellt och internationellt. I internationella sammanhang är Riksre- visionen medlem i INTOSAI2 och utför åtaganden på EU-nivå bland annat när det gäller kontakterna med Europeiska revisionsrätten (ECA). gift som nationellt revisionsorgan är att verka såväl nationellt som internation- ellt för en högkvalitativ förvaltning, redovisning och revision. Utifrån sina uppgifter delas verksamhet in i fyra verksam- hetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision, internationellt utvecklings- samarbete och omvärldsriktad verksamhet. Samtliga verksamhetsgrenar visar ett tillfredsställande resultat . mål som har satts upp för verksamheten har uppnåtts. av den peer review som genomfördes har genomförts enligt plan. har främst avsett den årliga revisionen, men ett betydande arbete har också genomförts för att utarbeta en samlad riskbedömning av staten till grund för inriktningen av granskningen. beslutade åtgärder för att höja effekti- viteten i verksamheten har medfört höjd produktivitet inom ramen för tillgäng- liga ekonomiska resurser. har bland annat moderni- serat och minskat kontorslokalerna i och utvecklat myndighetens slutfördes den årliga revisionen av årsredovisningar i enlighet med god revisionssed och i rätt tid. Åtgärder har vidtagits i enlighet med rekommendationer från peer review för att ytterligare förstärka och un- derlätta tillämpningen av internationella standarder i arbetet. verksamheten visar fortfarande att den årliga revisionen håller en hög kvalitet och har ett högt förtroende bland de granskade. Vidare framgår att åtgärder vidtas med anledning av de brister som rapporteras i samband med gransk- Kostnaderna för verksamhetsgrenen har enligt plan ökat något. gifter för den årliga revisionen redovisas mot inkomsttitel med krav på full Inkomsttiteln visar nu ett ackumulerat underskott 2 INTOSAI (). En arbetsgrupp har tillsatts för att utvärdera avgiftsmodellen. Effektivitetsrevisionen har genomförts med den inriktning som riksrevisorerna har beslutat om enligt den granskningsplan som överlämnats till . publicerades 27 granskningsrapporter, vilket är en ökning i förhållande till 2013 (23). Kostnaderna och antalet timmar per granskning har minskat i förhållande till 2013 som tiden för omvärldsbevakning också har minskat. Den ökade volymen inom verksamhetsgrenen kan förklaras bland annat av att myndigheten har arbetat med flera åtgärder som beslutades för att öka effektiviteten i verksamheten. Den uppföljning som gjorts visar att granskningarna lever upp till de krav på inriktning och kvalitet som formulerats. Enkäter om hur de granskade organisationerna uppfattar har också visat på ett fortsatt tillfredsställande resultat. Årets uppföljningsrapport visar i likhet att granskning ger upphov till förbättringar i den statliga verksamheten. Det internationella utvecklingssamarbetet sker i globala, regionala och bilaterala program i , , västra och . På global nivå har arbetet fokuserat på kapacitetsutveckling inom ramen för INTOSAI-sam- arbetet. På regional nivå dominerar samarbetet med organisationen för engelsktalande (AFROSAI-E3). Bilateralt stöder utveckling av metoder och processer inom finansiell revision och effektivitetsrevision samt coachar enskilda revisionsteam. Insatser görs också inom utvecklingen av personalfrågor, it, ledarskap och kommunikation. Projekten har i huvudsak löpt enligt plan. Politisk turbulens och bristande mottagningskapacitet har lett till att några projekt försenats. sammanfattande bedömning är att goda resultat har uppnåtts. Även har anslaget använts fullt ut. tvingas tacka nej till förfrågningar om samarbete med revisionsmyndigheter i prioriterade svenska biståndsländer på grund av begränsade resurser. En resultatrapport4 som fördjupar den bild av utvecklingssamarbetets resultat som redovisas i årsredovisningen har lämnats till . Flera av uppgifter som nationellt revisionsorgan bedrivs inom den omvärldsriktade verksamheten. Målet är att befästa och främja revisionens roll, både nationellt och internationellt, och bidra till ett högt genomslag av verksamhet. Internationellt har deltagit i samarbetet inom INTOSAI, EU och . Myndigheten har också hanterat flertalet bilaterala kontakter, besök och förfrågningar. Nationellt har deltagit i ett antal prioriterade seminarier och utbildningar . Fokus har inte bara legat på att kommunicera granskningsresultat, utan i flera sammanhang på att öka kunskapen om mandat, roll och uppdrag. De instruktionsenliga uppgifter som utförs inom verksam- 3AFROSAI-E (). 4Resultat av internationella utvecklingssamarbete, dnr 1.2.2-2015-0117. hetsgrenen – Riksrevisorernas årliga rapport, uppföljningsrapport, granskningsplan och remisser har genomförts enligt plan. Verksamheten inom verksamhetsgrenen har genomförts enligt plan och med ett tillfredsställande resultat. I den ekonomiska översikten lämnas en sammanfattning av förändringar av finansiering, kostnader och anslag. Diagram 1 Nettokostnader per verksamhetsgren 2012–2014 (mnkr) Diagrammet visar kostnadsutvecklingen per verksamhetsgren . Tabell 1 Verksamhetens kostnader och andra intäkter än anslag och inkomsttitel, 2012–2014 (tkr) Intäkter (andra än av anslag och ink.titel) Andra intäkter än anslag avser främst intäkter från den internationella uppdragsverksamhet som avser revision av verksamheten inom Östersjöstaternas råd () och finansiella intäkter. Andra intäkter än anslag uppgick till , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Denna minskning beror främst på minskade ränteintäkter på räntekontot i samt att överlämnade ordförandeskapet i FAS5 , vilket medfört att bidraget från för denna verksamhet har upphört. Verksamhetens kostnader uppgick till , vilket innebär en nettoökning med ca jämfört med föregående år. Detta beror framför allt på ökade kostnader inom verksamhetsstödet och att anlitat extern kompetens inom den årliga revisionen men även på att den externa kompetensen inom effektivitetsrevisionen och den omvärldsriktade verksamheten har ökat något. Inom verksamhetsstödet avser de ökade kostnaderna främst satsningar på it-stöd och mer ändamålsenliga processer i hela organisationen. Satsningarna avser utveckling av en it-arkitektur, ett nytt diariesystem, förbättring av funktionaliteten på den interna och externa webbplatsen, arbetsplatsutrustning för hela organisationen samt utveckling av en modell för riskanalys av staten. Inom granskningsverksamheten har även kostnader för tryckning och översättning av granskningsrapporter inom effektivitetsrevisionen ökat på grund av att publicerat fler granskningsrapporter än 2013. Nettokostnaderna för personal har minskat med ca , vilket främst beror på lägre lönekostnader med ca till följd av ett mindre antal årsarbetskrafter (269) jämfört med (281)6, ökade 5FAS (Financial Audit Subcommittee). 6Se avsnittet Sammanställning av väsentliga uppgifter. 2014/15:RR1 RESULTATREDOVISNING kostnader för kompetensutveckling och rekrytering med ca , främst inom granskningsverksamhetens kompetensutvecklingsprogram, och ökade kostnader för en resurskrävande rekryteringsprocess för anställning av erfarna revisorer. Årets anvisade medel för anslaget 1:15 uppgick till . Det disponibla beloppet uppgick till efter indragning av anslagsmedel med . Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett utgående anslagssparande 2014 om . pågående effektivitets- och rationaliseringsåtgärder har resulterat i såväl ökad produktion av publicerade granskningsrapporter som lägre styckkostnader per granskningsrapport. Vidare har förtätning av lokaler i , översyn av it-avtalen och effektivare it-lösningar resulterat i lägre kostnader. Svårigheter att rekrytera erfarna revisorer har också medfört att antal årsarbetskrafter minskat jämfört med föregående år vilket har inneburit lägre lönekostnader. Anslagsförbrukningen 2014 blev således lägre än anvisade medel. avser att återbetala , det vill säga den del av anslagssparandet som överstiger av anslaget. Resterande behålls i syfte att skapa ekonomiskt utrymme för de kommande årens fortsatta moderniseringar av verksamheten för att kunna möta framtidens nya utmaningar. Årets anvisade medel för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete uppgick till . Det disponibla beloppet uppgick till . Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett utgående anslagssparande 2014 om . Granskningsverksamheten ska hålla hög kvalitet och vara relevant och intressant. För verksamhetsgrenen årlig revision innebär detta att granskningen ska utföras i enlighet med god revisionssed, det vill säga enligt internationell standard (ISSAI) för finansiell revision och att revisionsberättelser lämnas . Granskningen ska vara förebyggande, det vill säga eventuella fel och brister ska uppmärksammas för att undvika väsentliga fel i en årsredovisning. slutfördes granskningen av årsredovisningarna för . Granskningen genomfördes enligt god revisionssed, och samtliga revisionsberättelser kunde lämnas i rätt tid. Revisionsberättelsen modifierades i totalt åtta fall, varav två där avstod från ett uttalande. När det gäller tidigare fel och brister, som påpekats från , visade granskningen att berörda myndigheter oftast har vidtagit åtgärder eller att en dialog inletts med ansvarigt departement. Det senare gäller bland annat de två fall där har avstått från ett uttalande både och 2013 beroende på avsaknad av relevanta föreskrifter för redovisningen. Regeringen har fattat beslut om att årsredovisningen för Allmänna Arvsfonden ska upprättas enligt årsredovisningslagen och att medges ett undantag från att lämna en årsredovisning. Nämnden ska i stället lämna en verksamhetsberättelse. Denna kommer inte att granskas av . En mer utförlig redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av lämnade revisionsberättelser lämnas i . Den årliga revisionen har ett fortsatt högt förtroende bland dem som är föremål för granskningen. Verksamhetens resultat bedöms som tillfredsställande. Vid sidan av granskningsverksamheten kännetecknades verksamheten i stor utsträckning av de utvecklingsprojekt som följde bland annat av den peer review som genomfördes . En instruktion för granskning av resultatredovisning (RRI) har tagits fram och beslutats av riksrevisorerna. Riksrevisorerna har också beslutat om en ny och tydligare utformning av revisionsberättelsen med flera nya uttalanden bland annat om resultatredo- visning och befogenhet att använda statens medel. sen används från och med . Införandet av den nya berät- telsen har föregåtts av betydande informationsinsatser gentemot be- rörda myndigheter och . handlingen av ett nytt it-stöd för den årliga revision som bättre kan stödja en granskning enligt ISSAI7 och RRI än det nuvarande. Den årliga revisionen ska genomföras och avrapporteras på ett sätt som verkar Det är därför viktigt att iakttagelser kommuniceras på ett sådant sätt att de lätt kan förstås av organisationernas ledningar, så att rekommenda- tioner i hög grad kan följas. En effektiv kommunikation är givetvis också vik- tig för andra intressenter inom årlig revision som departementsledning, riks- dagen samt allmänhet och medier. När det gäller uppföljning av om den årliga revisionen utförs med rätt kva- litet finns ett internt kvalitetsråd som består av erfarna ansvariga revisorer och experter inom olika områden. Rådet gör bedömningar i komplicerade frågor eller frågor av principiellt intresse. Bedömningarna publiceras på Riksrevis- Dessutom genomför kvalitetsrådet en intern kvalitets- kontroll av ett urval avslutade revisionsakter. Kontrollen utgår från fastställda Varje ansvarig revisors akter ska kontrolleras minst vart kontrollerades sju ansvariga revisorer när det gäller re- vision av myndigheter. Kvalitetskontrollen visade att revisionen av dessa i allt väsentligt bedömdes vara utförd och dokumenterad i enlighet med kraven i ISSAI för finansiell revision. I ett fall ledde kvalitetskontrollen till åtgärder till följd av brister i dokumentationen. har FAR8 utfört kvalitetskon- troll av utifrån Riktlinjer för FAR:s kvalitetskontroll av revis- Kontrollen har omfattat en genomgång av I sin rapport konstaterar FAR att det inte framkommit något som tyder på att och där verksamma kvalificerade revisorer inte bedriver revisionsverksamheten i enlighet med god revisorssed och god revisionssed. Ett kompletterande sätt att mäta och följa upp kvaliteten och hur kommu- nikationen med revisionsobjekten fungerar är genom årligt återkommande en- kätundersökningar till en tredjedel av myndigheterna9. sar ett fortsatt högt förtroende för den årliga revisionen. Flertalet av de myn- digheter som svarade – () – hade en samlad positiv be- dömning av hur revisionen hade genomförts. 7ISSAI (International Standards of Supreme Audit Institutions). 8Branschorganisationen för redovisningskonsulter, revisorer och rådgivare. 9En tredjedel (70 st.) av myndigheterna tillfrågades. Av dem svarade 62, vilket motsvarar en svarsfrekvens på (2012). Av de myndigheter som svarade gjorde 58 helt eller i huvudsak en samlad positiv bedömning. Kostnader för den årliga revisionen Tabell 2 Fördelning av nettokostnader mellan olika typer av granskningsobjekt10 2012–2014 (tkr) Övriga myndigheter och andra organisationer Som framgår har kostnaderna för årlig revision ökat jämfört med föregående verksamhetsår. Ökningen beror främst på att genomfört eller startat flera av de åtgärder som rekommenderades i den peer review som avrapporterades . För årlig revision har detta bland annat inneburit upphandling av ett nytt it-stöd, utveckling av en process för riskanalys av staten och arbete med en ny utformning av revisionsberättelsen samt den instruktion för granskning av resultatredovisning som riksrevisorerna beslutat. Av betydelse har också varit att de gemensamma kostnaderna inom har ökat från en låg nivå 2013 och att en större andel av dessa har fördelats på verksamhetsgrenen årlig revision. Tabell 3 Fördelning av timmar för anställd personal mellan olika typer av granskningsobjekt 2012–201411 Övriga myndigheter och andra organisationer Den planerade insatsen för årlig revision var ca , det vill säga en viss planerad ökning jämfört . Behovet av ökade granskningsinsatser ligger i linje med rekommendationerna från peer review. Som framgår har det inte gått att lösa behovet med anställd personal, vilket inneburit ett ökat anlitande av extern kompetens. Kostnaderna för extern kompetens har som framgår av tabell 16 ökat med ca jämfört med . I enlighet med den fastställda strategin för granskning av statliga bolag och stiftelser genomförs denna numera i allt väsentligt genom effektivitetsrevision. 10 Med stora myndigheter avses de myndigheter som ska lämna särskild dokumentation enligt föreskrifter till 2 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag samt . 11 Timmarna 2013 och 2012 har räknats om på grund av ändrad intern redovisningsprincip. Visstidsanställda har klassificerats om från konsultkostnader till personalkostnader. Den årliga revisionen bedrevs under revisionsåret som sträcker sig till och med mars. Revisionsåret avslutas med en revisionsberättelse om årsredovisningen för året innan. Antalet revisionsberättelser varierar över åren och beror på hur många myndigheter som ska lämna en årsredovisning och som enligt lagen om revision av statlig verksamhet ska granskas av . Därutöver lämnas en revisorsrapport om delårsrapporter för de myndigheter som måste lämna delårsrapporter. De brister som iakttas rapporteras löpande till respektive myndighet. De brister som bedömer bör komma till ledningens kännedom rapporteras i en revisionsrapport. Antalet rapporter varierar . lämnades 241 revisionsberättelser för myndigheter. lämnades 2 revisionsberättelser där avstod från att uttala sig om den rättvisande bilden. En dialog har inletts med det ansvariga departementet vid de berörda myndigheterna. Vidare lämnades 6 revisionsberättelser med reservationer.12 delårsrapporter lämnades 62 revisorsrapporter över översiktliga granskningar av delårsrapporter. Tabell 4 Revisionsberättelser lämnade –2014 (antal) Övriga myndigheter och andra organisationer Som framgår har antalet myndigheter och bolag vars årsredovisningar granskas genom årlig revision minskat . granskning av statliga bolag och stiftelser sker primärt genom effektivitetsrevision. Möjligheten att förordna en revisor är ett komplement till denna granskning. 12 De modifierade revisionsberättelserna beskrivs ytterligare i den årliga rapporten , (s.25 f.). Avgifter för årlig revision Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska den årliga revisionen vara avgiftsbelagd. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras således inte av . Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås och över tiden anpassas så att varken överskott eller underskott uppstår. gör en översyn av avgifterna. Tabell 5 Skillnad mellan avgiftsintäkter och nettokostnader inom den årliga revisionen 2012–2014 (tkr) Årets överskott/underskott (-) Ackumulerat över-/underskott (-) Årets underskott om är en ökning i förhållande till 2013 med ca . Kostnaderna har ökat, vilket främst beror på att genomfört eller startat flera av de åtgärder som rekommenderades i den peer review som avrapporterades . För årlig revision har detta bland annat inneburit upphandling av ett nytt it-stöd, utveckling av en process för riskanalys av staten och arbete med en ny utformning av revisionsberättelsen samt en instruktion för granskning av resultatredovisning som beslutats av riksrevisorerna.