frsrdg · H204ER1 · 2015-02-19 00:00:00 — I samband med sessionerna har delegationen haft gemensamma frukostmöten och fått rapporter om ministerkommitténs arbete av ambassadör . Ambassadör efterträddes av ambassadör som träffade delegationen under oktobersessionen. Delegationen inbjöd frågor och demokratifrågor till ett kommittémöte i den 11–. Cirka 40 parlamentariker från skilda medlemsländer deltog. En särskild utfrågning om nynazism och främlingsfientlighet arrangerades i vilken bl.a. statsrådet och förre kommissarie för mänskliga rättigheter deltog. Påven besökte de europeiska institutionerna i . Församlingen inbjöds att närvara under påvens anförande i plenisal. (S) och (SD) representerade den svenska delegationen. Större delen av delegationen deltog i ett studiebesök på FN i . Syftet var att studera frågor om mänskliga rättigheter i FN-systemet som en uppföljning och vidareutveckling av studiebesöket i då man noterade vissa brister i samarbetet mellan och FN i dessa frågor. 2.3 Granskning av åtaganden Uppföljning och kontroll av att medlemsländernas åtaganden uppfylls har utgjort en väsentlig del av verksamhet sedan antalet medlemsstater började öka . Församlingens granskningsutskott har varit verksamt och har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsländer respekterar grundläggande principer och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att landet blivit medlem. medlemmar nomineras av de fem politiska grupperna och utses av församlingens byrå. Härutöver ingår ordförandena i de politiska och juridiska kommittéerna i kraft av sitt ämbete. möten är inte offentliga. Verksamheten i granskningsutskottet bygger dels på samarbete med de nationella delegationerna, dels på dialog med ministerkommittén. En framgångsrik granskning förutsätter samarbetsvilja från det granskade landets och dess myndigheters sida. 20 14/15 :E R1 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM N S V E R K S AM H E T 20 14 Redovisningen av och debatterna om granskningsrapporterna om respektive samt förgranskningsrapporten om har ytterligare förstärkt den kritik som finns i vissa medlemsländer mot hela granskningsförfarandet. Nedröstningen av en resolution om uppföljningen om situationen för politiska fångar i är ytterligare ett tecken på en negativ utveckling med två block inom församlingen. Vissa länder, företrädesvis de som stått under granskning , förordar att granskningsförfarandet helt upphör. Andra länder motsätter sig starkt detta då det skulle innebära att själva grundbulten i idéer försvinner och dess trovärdighet därmed starkt försvagas. tillsattes en arbetsgrupp inom kommittén för att se över verksamheten och lämna reformförslag, och ett antal konkreta rekommendationer lades fram till oktobersessionen (jfr resolution nedan). Ett fördjupat samarbete och en mer enhetlig och effektiv hantering av hela granskningsförfarandet inom olika organ eftersträvas. På regeringssidan görs en översyn av hur man bäst ska övervaka att konventioner följs och genomförs i medlemsstaterna och att domar verkligen verkställs. 2.3.1 Utvecklingen av församlingens granskningsförfarande (–) Årsrapporten låg till grund för den årliga debatten under oktobersessionen om läget för demokratin i . I rapporten redogörs för pågående granskningar av tio länder: , , , och , , , , , och . Därutöver redogörs för utvecklingen i fyra länder som står under postgranskning (, , och ). I utskottets arbete ingår att besöka de länder som är föremål för granskning och på så sätt få en detaljerad bild av utvecklingen. En granskning av ett land inleds med ett skriftligt yttrande från två rapportörer som utsetts av utskottet och som ska representera olika politiska grupperingar. En granskningsrapport utfärdas och samarbetet får sin konkreta innebörd när landet i fråga inleder ett arbete med att genomföra och tillämpa rapportens rekommendationer. Att rekommendationerna verkligen genomförs följs upp i dialog mellan landet och kommittén, vilken påbörjas efter att granskningen har avslutats. En sådan postgranskningsdialog pågår mellan kommittén och fyra medlemsländer: , , och . har kommittén noggrant följt utvecklingen i . Två brådskande debatter har arrangerats, en under sessionen och en under sessionen , i vilka ett stort antal parlamentariker deltog. De två rapportörerna, av vilka de (M) varit en, har gjort flera besök i landet och haft möten på hög politisk nivå. 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM L IN G E N S V E R K S AM H E T 2014 20 14/15 :E R1 Kommittén fick i uppdrag att skriva en rapport om omprövning av den ryska delegationens ackreditering som initierats i två motioner. Efter detta tillsattes en underkommitté med uppgift att se över politik i närområdet och dess konsekvenser för andra medlemsstater i . Någon rapport från detta arbete har inte lagts fram . I den antagna resolutionen uppmanar församlingen de länder som omfattas av ett granskningsförfarande, och de länder som för en postgranskningsdialog, att uppfylla de skyldigheter och åtaganden som ännu inte uppfyllts och som landet åtagits sig att genomföra när man anslöt sig till . De framsteg som gjorts i vissa länder välkomnas av församlingen. Vad gäller de av 33 medlemsstater som inte står under någon särskild övervakning uttryckte församlingen oro över att ett antal av dessa länder inte har undertecknat eller ratificerat vissa av tyngre konventioner. Församlingen beslutade att införa en periodisk översikt av de 33 medlemsländer som inte omfattas av något gransknings- eller postgranskningsförfarande. Denna typ av granskning ska vara baserad på en specifik frågeställning och vara landöverskridande för att säkerställa att alla medlemsländer lever upp till sina åtaganden. Man föreslår vidare att i fråga om post-granskningsförfaranden bör rapporterna innehålla konkreta tidsangivelser för fullgörandet av utestående åtaganden. Om de angivna tidsfristerna inte iakttas bör det berörda landet åter bli föremål för ett fullödigt granskningsförfarande. 2.3.2 Brådskande förfarande: Funktionen av demokratiska institutioner Resolution , rekommendation 2035 de (M) blev under januarisessionen, tillsammans med en annan parlamentariker, utsedd till rapportör för ett s.k. brådskande förfarande1 med anledning av den oroande utvecklingen i . I den text som antogs uppmanas både regeringen och oppositionen att samarbeta för en fredlig politisk lösning där folkets röst ska hörsammas. Upphävandet av de anti-protestlagar som antagits och regeringens avgång skulle vara ett första steg i rätt riktning. Vidare måste både polis och demonstranter avhålla sig från våld eller handlingar som kan provocerar våld. De våldshandlingar som begåtts måste följas upp och förövarna ställas inför rätta. Församlingen beslutade att i nuvarande läge inte dra in rösträtten för den ukrainska delegationen. Sådana sanktioner kan dock komma att beaktas vid 1 Ett brådskande förfarande ger församlingen möjlighet att besluta om en ny dagordningspunkt under sessionen, vid samma tillfälle som dagordningen fastställs, med förslag till resolution eller rekommendation. 20 14/15 :E R1 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM N S V E R K S AM H E T 20 14 sessionen om de allvarliga brotten mot mänskliga rättigheter fortskrider. 2.3.3 Brådskande förfarande: Den senaste utvecklingen i : hot mot de demokratiska institutionernas fungerande Församlingen beslutade under aprilsessionen att behandla utvecklingen i i ett brådskande förfarande. I resolutionen påpekas att folkomröstningen på var grundlagsstridig. Dess utfall och illegala annektering av halvön har därför inte någon rättslig verkan och erkänns inte av . Inga av de argument som den anger för att rättfärdiga sina handlingar är baserade på fakta eller bevis. Drivkraften på att bryta sig ur och i stället integreras i initierades och stöddes sedan av de ryska myndigheterna. I resolutionen rekommenderas de som undertecknat , liksom andra europeiska stater, att undersöka möjligheterna till konkreta säkerhetsarrangemang för att säkerställa oberoende, suveränitet och territoriella integritet. Församlingen erkänner legitimiteten hos de nya myndigheterna i och det ukrainska parlamentet, liksom legaliteten i institutionernas beslut. beklagar man försöken att ifrågasätta legitimiteten hos de nya myndigheterna, ifrågasättanden som bara leder till att destabilisera landet. Klyftan mellan de östliga och västra delarna av landet är till största delen av politisk art även om det finns tydliga historiska och kulturella skillnader. Parlamentarikerna rekommenderar decentralisering och att de lokala och regionala myndigheterna stärks. Man motsätter sig alla idéer om en federation. Det ukrainska parlamentet (Verkhovna ) uppmanas att göra de konstitutionella ändringar som är nödvändiga för att skapa en bättre maktbalans mellan presidenten och den lagstiftande församlingen samt att utveckla konstitutionen enligt normer. Alla dödsfall och alla brott mot mänskliga rättigheter som förekom under protesterna på i måste noggrant utredas och samtliga förövare, inklusive de i den högre befälsordningen som var iblandade, ställas inför rätta. de (M) berömde tillsammans med den andra rapportören parlament för dess agerande och betonade att det just nu var ett gyllene tillfälle för parlamentet att driva igenom de viktiga konstitutionella reformer som krävs för en bättre maktbalans mellan presidenten och parlamentet. de fördömde starkt annektering av . 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM L IN G E N S V E R K S AM H E T 2014 20 14/15 :E R1 2.3.4 Aktuell debatt Krisen i Under oktobersessionen hölls en aktuell debatt om krisen i Ukraina2 till vilken över 60 ledamöter anmälde sig. människorättskommissionär , som besökt , rapporterade till församlingen om situationen för de mänskliga rättigheterna på . Kränkande razzior hos Krimtatarerna har krossat denna folkgrupp, vilket måste stoppas, sa han. Så kallade självförsvarsstyrkor på har också varit inblandade i allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, bl.a. kidnappningar, sa kommissionären. Han hade också farhågor om mediefriheten – ett antal kritiska radio- och tv-kanaler hade stängts och journalister hade fått varningar och fått sin utrustning beslagtagen. de (M) underströk i debatten att krisen i började på grund av att inte respekterar det faktum att är en suverän stat med fullt självbestämmande. 2.3.5 Omprövning av den ryska delegationens mandat på sakliga grunder Församlingen deklarerade att annektering av tydligt strider mot stadgar och mot de åtaganden som gjorde när landet anslöt sig till organisationen 1996. Därför beslutade församlingen att temporärt frånta den ryska delegationen dess rösträtt, liksom rätten att vara representerat i presidiet, presidentkommittén och det ständiga utskottet och rätten att delta i valövervakningar. Beslutet gäller till då årets första delsession inleds. Församlingen konstaterade att den militära ockupationen av ukrainskt territorium, hotet om militärt våld och erkännandet av den s.k. folkomröstningen tillsammans utgör ett allvarligt brott mot internationell rätt. Den politiska dialogen bör dock förbli det främsta instrumentet för att nå resultat och en suspendering av den ryska delegationen skulle omöjliggöra en sådan dialog. Församlingen utgör en bra plattform för att ställa den ryska delegationen till svars för dess handlingar i . Församlingen förbehåller sig rätten att suspendera den ryska delegationen, om inte trappar ner sina aktiviteter i och drar sig tillbaka från . de (M) och (C) deltog i den långa debatten och båda fördömde annekteringen av och yrkade på att en sådan handling måste få tydliga konsekvenser. Båda ansåg att det slutliga beslutet var ett viktigt steg men inte tillräckligt långtgående. 2 En aktuell debatt på ett tema som inte finns med på dagordningen kan hållas efter beslut av församlingen. En aktuell debatt leder inte till antagandet av en resolution eller rekommendation. 20 14/15 :E R1 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM N S V E R K S AM H E T 20 14 2.3.6 De demokratiska institutionernas funktion i lovprisades för maktöverlämnandet efter parlamentsvalet och presidentvalet som genomfördes på ett fredligt och demokratiskt sätt, trots spänningar och en polariserad miljö. I resolutionen noteras också med tillfredsställelse att framväxten av en stark opposition, i kombination med en välorganiserad styrande koalition, har stärkt parlamentets roll. Vidare välkomnas de omfattande reformer som aviserats av myndigheterna, inbegripet konstitutionella reformer, för att ytterligare stärka landets demokratiska institutioner och garantera rättsväsendets oberoende. uppmanas de georgiska myndigheterna att se till att utredningarna och lagföringarna av tidigare regeringstjänstemän – baserade på anklagelser om brottsliga handlingar under sina ämbetsperioder – är opartiska. Parlamentarikerna uttryckte också oro över det stora antal häktningar som genomförs i och betonade att sådana inte får genomföras i politiskt syfte. Dessa motsättningar, polariseringen och den hämndlust som fortfarande finns kvar måste övervinnas för att landet ska kunna fullfölja sin demokratiska utveckling. de (M) pläderade i sitt inlägg för att flera ändringsförslag till resolutionen, som i stor uträckning belyste hur oppositionen behandlas av den nuvarande ledningen i landet där åtal och annan skrämseltaktik är vanligt förekommande, skulle antas, vilket också blev resultatet. Valövervakning är ett komplement till granskningen av att medlemsländernas åtaganden som medlemmar i fullgörs. har engagerat sig i ett stort antal valövervakningsinsatser framför allt i , oftast i samarbete med och . Valövervakning sker i olika delar av landet där parlamentarikerna på plats i vallokaler övervakar valtillfället, förseglingen av röstsedlarna och rösträkningen. inrättades en särskild uppförandekod för valövervakningar som kompletterar redan befintliga bestämmelser för församlingens medlemmar i utövandet av olika uppdrag för församlingen. Vid valövervakningar ska särskilt eventuella intressekonflikter beaktas och vaksamhet råda vad gäller erbjudanden om gåvor eller extraordinär gästfrihet. Som en del av församlings reformering inrättades en rådgivande grupp för valobservationer. Gruppens medlemmar utses av de politiska grupperna. Parlamentariker som valövervakare bedöms vara av stor politisk betydelse. Den svenska delegationens medlemmar har för den parlamentariska församlingens räkning deltagit i följande valövervakningar : 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM L IN G E N S V E R K S AM H E T 2014 20 14/15 :E R1 Ukraina, presidentval ; (C) deltog Turkiet presidentval ; de (M) och (S) deltog Ukraina, parlamentsval ; de (M) deltog Bosnien-Hercegovina, allmänna val ; (C) och (KD) deltog Tunisien, parlamentsval ; (S) deltog. Under januarisessionen gavs en lägesrapport för församlingens byrå och det ständiga utskottet där man bl.a. informerade om presidentvalet i . I debatten uppmärksammade de (M) församlingen på att de internationella organisationer som var representerade under valet, nämligen Organisationen för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), parlamentariska församling och inte kunde komma överens om ett gemensamt uttalande om hur valet genomförts. Slutligen gjordes två separata uttalanden, ett från parlamentariska församling och ett från , med mycket olika besked. Den förra var mycket kritisk mot valets genomförande och ansåg att det inte skett enligt gällande normer medan den senare förhöll sig positiv till genomförandet. de (M) ansåg att de uttalanden som gjordes från parlamentariska församlings sida inte överensstämde med verkligheten, vilket hon djupt beklagade. 2.4 Politiska frågor och demokratifrågor 2.4.1 Bekämpandet av nynazistiska yttringar Resolution , rekommendation 2052 På basis av (M) rapport antog församlingen en resolution och en rekommendation om bekämpandet av nynazistiska yttringar. Mer eller mindre uttalade tendenser till nynazism finns i alla medlemsländer och i resolutionen föreslås bl.a. åtgärder till bättre samordning mellan det civila samhället och polisen, utarbetandet av nationella handlingsplaner med särskilda samordnare på området, fördjupad utbildning av lärare i mänskliga rättigheter och demokrati samt utbildning och information inom rättsväsendet vad gäller hatbrott. I rekommendationen uppmanas att samordna medlemsländernas olika åtgärder mot nynazism. Man enades vidare om att föreslå som mot hatbrott i åminnelse av händelserna på Utøya. 20 14/15 :E R1 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM N S V E R K S AM H E T 20 14 de (M) framhöll i sin presentation att det är av största vikt att förebygga att unga personer inte rekryteras till nynazistiska grupper. För ungdomar som hamnat i sådana organisationer behövs särskilda avhopparprogram som hjälper dem att ta sig ur, sa hon och nämnde svenska Exit. Hon underströk också att nynazister inte ska ignoreras eftersom de då lätt kan ikläda sig rollen som martyrer. 2.4.2 Brådskande förfarande: Hotet mot mänskligheten som orsakas av terroristgruppen : våld mot kristna och andra religiösa och etniska grupper Resolution , rekommendation 2055 Situationen för religiösa och etniska grupper i och i synnerhet i och har utvecklats från alarmerande till desperat, då terroristgruppen vållar död och förstörelse. Parlamentarikerna menade att den första prioriteringen måste vara att stoppa de pågående massakrerna. De uppmanade medlemsstaterna i att göra sitt yttersta för att bidra till att skapa fred i regionen. I resolutionen uttrycks en djup oro över att omkring 3 000 unga européer kämpar för IS i och . medlemsstater bör öka ansträngningarna för att identifiera dessa personer och för att identifiera och avveckla rekryteringskanalerna. Dessutom måste IS:s finansieringskällor identifieras, neutraliseras och sanktioneras. De nuvarande humanitära insatserna är otillräckliga med tanke på den humanitära krisens dimensioner. Hjälpen till existerande flyktingläger i , , , och måste utökas. Öppenhet och integrering måste främjas på alla nivåer, både i och i . Den irakiska regeringen och de irakiska säkerhetsstyrkorna har ett ansvar för att säkerställa att det överdrivna våldet mot och diskrimineringen av religiösa och etniska minoriteter, som sanktionerades av den förra regeringen, inte återupprepas. 2.5 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 2.5.1 MR-kommissariens årliga rapport I sin årliga rapport, som presenterades , tar människorättskommissionär bl.a. upp frågor om mediefrihet och barns rättigheter – två aspekter av mänskliga rättigheter för vilka inte har några övervakningsmekanismer. Muižniek konstaterar att alla medlemsstater har antagit FN:s konvention om barns rättigheter men att man i vissa medlemsländer inte har barns bästa för ögonen. I rapporter från och fördömer kommissionären de attacker på journalister och den förföljelse av kritiker mot det politiska systemet som förekommer. 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM L IN G E N S V E R K S AM H E T 2014 20 14/15 :E R1 jan, , och kritiseras för behandlingen av journalister. Barns rättigheter tas upp i rapporter från och . Kritik framförs mot att barn lämnas kvar i när föräldrarna lämnar landet för övriga och mot det stora antal gatubarn och barn som lever i institutioner. kritiseras för att barn till invandrare sätts i häkte i väntan på uppehållstillstånd. 2.5.2 Vägra straffrihet för mördare Resolution , rekommendation 2031 Församlingen konstaterade med stor oro att ingen är dömd eller har förklarats skyldig till den ryska juristen och revisorn död i häktet i – detta trots bevis på misshandel i häktet och det faktum att hans avslöjande av en omfattande korruption i den ryska statsapparaten, som har tillbakavisats av den ryska staten, anses ha bidragit till att han häktades. Församlingen beslutade att rekommendera riktade sanktioner mot personer inblandade i Magnitskys död och uppmanade de ryska myndigheterna att noggrant utreda omständigheterna och bakgrunden till dödsfallet. de (M) deltog i debatten och menade att de ryska myndigheterna borde skämmas för de händelser som ledde till Magnitskys död och för agerandet efter hans död. 2.6 Kultur, vetenskap, utbildning och medier 2.6.1 Yttrande 287: Utkast till konvention om manipulation av idrottstävlingar (S) var ansvarig rapportör för detta yttrande som antogs vid ständiga kommitténs möte i . 2.7 Migrations- och flyktingfrågor I de debatter som fördes i plenum om kommitténs rapporter deltog ingen svensk ledamot. På förfrågan av församlingens migrationskommitté har den svenska delegationen svarat på en enkät om Migration och integration i . 20 14/15 :E R1 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM N S V E R K S AM H E T 20 14 2.7.1 Flyktingar från : hur kan internationellt bistånd stödjas och organiseras? Antalet syriska flyktingar uppgick till över tre miljoner. I resolutionen uppmanar församlingen medlems- och observatörsländerna till generositet och solidaritet. Den utrycker tacksamhet mot de länder som tagit emot flyktingar och avlastat grannländer men beklagar att medlemsländerna inte har en gemensam hållning vad gäller mottagandet av syriska flyktingar, dvs. varje asylsökande bedöms enskilt. Församlingen är särskilt oroad över situationen för de kvinnor och barn som flyr krigets då dessa grupper är extra sårbara och utsatta. (C) talade i debatten för ALDE-gruppen och underströk vikten av att alla delar på de bördor som de stora flyktingströmmarna innebär då dessa inte bara hotar de angränsande ländernas ekonomi utan också hela regionens stabilitet. 2.8 Utskottet för sociala frågor, hälsa och hållbar utveckling I de debatter som fördes i plenum om kommitténs rapporter deltog ingen svensk ledamot. 2.9 Jämställdhet och icke-diskriminering 2.9.1 En strategi för att förebygga rasism och intolerans i Resolution , rekommendation 2032 Baserat på (S) rapport antog församlingen en rekommendation och en resolution om en strategi mot rasism och intolerans. Tyngdpunkten bör ligga på ”förebyggande, medvetandegörande och utbildning i mänskliga rättigheter”. Internet och sociala medier är värdefulla verktyg i detta arbete och ska utnyttjas till fullo för att nå ut till en bredare publik. Den rättsliga ramen måste stärkas och åtgärder för att säkerställa en effektiv implementering av lagstiftningen måste säkerställas. Regeringsföreträdare och andra politiker bör vara ledande i arbetet med att eliminera rasism, hat och intolerans genom att offentligt förkasta och fördöma uttryck för hat. (C) som talade för ALDE-gruppen menade att man måste försäkra sig om att de grundläggande värden som medlemsstaterna har skrivit på vid inträdet i genomsyrar hela samhället och inte enbart existerar på pappret. 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM L IN G E N S V E R K S AM H E T 2014 20 14/15 :E R1 2.9.2 Prostitution, människohandel och modernt slaveri i Församlingen konstaterar att av alla offer för människohandel i har utsatts för sexuellt utnyttjande – sambandet mellan människohandel och prostitution är uppenbart. Församlingen menar därför att lagstiftning och reglering av prostitution är av absolut största vikt för att stävja människohandeln. Församlingen medger dock att det är svårt att hitta en modell för reglering av prostitution som kan användas av alla medlemsstater. konstaterar man att den svenska modellen, där sexköp är kriminaliserat, framstår som det mest effektiva sättet för att bekämpa människohandel. (S) belyste i debatten bl.a. varför den svenska sexköpslagen har den utformning den har. Man ser ett samband mellan prostitution, icke jämställdhet och mäns våld mot kvinnor. Den bakomliggande orsaken till kriminalisering av sexköp är inte den traditionella synen på prostitution som ett moralbrott utan styrs av andra faktorer.