frsrdg · H204ER1 · 2015-02-19 00:00:00 — har debatterat den demokratiska utvecklingen i , följderna av annektering av och striderna i östra . Beslutet att temporärt dra in rösträtt samt andra sanktioner mot landet har präglat debatten. Vidare har församlingen diskuterat krisen i , flyktingars och invandrares situation och den terror som kristna och andra religiösa och etniska grupper utsätts för. Församlingen antog rekommendationer, 62 resolutioner och ett yttrande. Den svenska delegationen deltog aktivt i debatterna i församlingen, ställde frågor, skrev deklarationer, upprättade rapporter och var valobservatörer. Europarådsdelegation överlämnar härmed den bifogade redogörelsen för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Till redogörelsen bifogas en förteckning över de rekommendationer, resolutioner och det yttrande som församlingen har antagit . 20 14/15 :E R1 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 Bosnien och , 7 , 8 , 9 , 10 , 11 , 12 , 13 , 14 , 15 , 16 , 17 , 18 , 19 , 20 , 21 , 22 , 23 , 24 , 25 , 26 , 27 , 28 , 29 , 30 , 31 , 32 , 33 , 34 , 35 , 36 , 37 , 38 , 39 , 40 , 41 , 42 , 43 , 44 , 45 , 46 , 47 . Demokratipartner i församlingen: , och . Observatörer i församlingen: , och . Observatörer i ministerkommittén: , , , och . 2014 /15 :ER1 1 och dess institutioner ................................................................ 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter......................... 1.1.2 De politiska grupperna ................................................................ 1.1.3 Församlingens externa relationer................................................. 1.1.4 Utvecklingstendenser inom församlingen ................................... 1.1.5 Samspel mellan ministerkommittén och den 1.2.1 EU och ........................................................... 1.2.2 Avskaffande av dödsstraff ........................................................... 1.2.3 kommissarie för mänskliga rättigheter .................. 1.3 Kommittén till förhindrande av tortyr och omänsklig eller 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 2014 ................................ 2.1 Församlingens budget ........................................................................ 2.2 Den svenska delegationen .................................................................. 2.2.1 Initiativ från delegationsmedlemmar ......................................... 2.2.2 Fri debatt ................................................................................... 2.2.3 Delegationens olika möten ........................................................ 2.2.4 Övriga initiativ .......................................................................... 2.3 Granskning av åtaganden ................................................................... 2.3.1 Utvecklingen av församlingens granskningsförfarande (–) ................................................ 2.3.2 Brådskande förfarande: Funktionen av 2.3.3 Brådskande förfarande: Den senaste utvecklingen i : hot mot de demokratiska institutionernas 2.3.4 Aktuell debatt Krisen i ................................................. 2.3.5 Omprövning av den ryska delegationens mandat på 2.3.6 De demokratiska institutionernas funktion i .............. 2.4 Politiska frågor och demokratifrågor.................................................. 2.4.1 Bekämpandet av nynazistiska yttringar ..................................... 20 14/15 :E R1 IN N E H Å L L SF Ö R T E C K N IN G 2.4.2 Brådskande förfarande: Hotet mot mänskligheten som orsakas av terroristgruppen : våld mot kristna och andra religiösa och etniska grupper .......................................... 2.5 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter......................................... 2.5.1 MR-kommissariens årliga rapport ............................................ 2.5.2 Vägra straffrihet för mördare ..................... 2.6 Kultur, vetenskap, utbildning och medier .......................................... 2.6.1 Yttrande 287: Utkast till konvention om manipulation av idrottstävlingar ............................................... 2.7 Migrations- och flyktingfrågor .......................................................... 2.7.1 Flyktingar från : hur kan internationellt bistånd stödjas och organiseras?............................................................ 2.8 Utskottet för sociala frågor, hälsa och hållbar utveckling.................. 2.9 Jämställdhet och icke-diskriminering ................................................ 2.9.1 En strategi för att förebygga rasism och intolerans i 2.9.2 Prostitution, människohandel och modernt slaveri i 2.9.2 Situationen och rättigheter för nationella minoriteter i 2.10 Utskottet för arbetsordningen, immunitet och institutionella 2.10.1 Utvärdering av genomförandet av reformen av den 2.10.2 offentliga förvaltningar förändras: hotas den offentliga servicen?................................................................... 2.11.1 Bekämpning av våld mot kvinnor........................................... 2.11.2 Kampanj för att stoppa sexuellt våld mot barn ....................... 2.12 Priser och utmärkelser ..................................................................... 2.11.2 Pris för mänskliga rättigheter.................................................. 2.11.3 Associerad hedersmedlem ...................................................... Den svenska delegationen 2014 .................................................................... Gästtalare under sessionerna 2014 ................................................................ 2014 /15 :ER1 1 och dess institutioner har sedan det bildades varit en huvudaktör när det gäller att skapa en gemensam europeisk värdegrund baserad på krav på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. uppdrag är att åstadkomma ett nära och etablerat samarbete mellan medlemmarna, bl.a. genom att upprätta internationella konventioner och rekommendationer. Ge- nom sina 211 konventioner är en viktig normgivande institution inom europeisk politik. var en av grundarna när stadgar undertecknades av tio västeuropeiska stater i . Efter har medlemskrets mer än fördubblats. /14 hade 47 medlemsländer. Samtliga europeiska länder utom , och ingår. Stöd för och uppföljning av samhällsutvecklingen i Öst- och är och har varit en viktig del av arbetet i den parlamentariska församlingen. Medlemskap i bidrar till att stärka de rättsstatliga institutionerna och främjar säkerställandet av de mänskliga fri- och rättigheterna i medlemsländerna. anser att och fördjupade integration är en fråga som direkt påverkar framtid och dess roll i det europeiska samarbetet. En majoritet av länderna inom utgörs av EU-medlemmar. Man eftersträvar kompletterande roller; har samarbetet mellan och EU intensifierats och det finns nu konkreta samarbetsprojekt inom området för mänskliga rättigheter. arbetar på tre politiska nivåer med ett beslutande och verkställande organ (ministerkommittén), ett rådgivande och pådrivande organ (den parlamentariska församlingen) och ett organ för samarbete på lokal och regional nivå (för lokala och regionala organ, den s.k. kommunalkongressen). 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter Den parlamentariska församlingen var den första i sitt slag i . Ledamöterna utses av medlemsländernas parlament och ska vara medlemmar av dessa. Antalet representanter i de nationella delegationerna fastställs i förhållande till landets invånarantal. Enligt församlingens stadga bör det underrepresenterade könet företrädas i varje delegation i minst samma utsträckning som i det nationella parlamentet. Minst en person i delegationen ska tillhöra 20 14/15 :E R1 1 E U R O P AR Å D E T O C H D E SS IN ST IT U T IO N E R det underrepresenterade könet. Församlingen har 318 medlemmar och lika många suppleanter. Dessutom deltar parlamentariker från , och som observatörer i församlingens arbete. Vidare ingår och nationella råd som Partner för demokrati och också . Genom denna breddning av medlemskretsen har fått en mer heterogen sammansättning, vilket ställer speciella krav när det gäller att upprätthålla värderingar och principer. Den parlamentariska församlingen anser att det är viktigt att säkerställa att grundläggande värderingar – och därigenom dess trovärdighet – inte försvagas. Det räcker inte med att ett land ingår en principiell överenskommelse att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Landet måste i praktisk tillämpning visa att lagstiftningen följs och att man lever upp till vad ett medlemskap innebär. Ackrediteringen av ledamöter till församlingen kan användas som ett instrument för att förmå medlemsländerna att fullfölja sina åtaganden. Enligt stadgan ska församlingen vid öppnandet av den årliga sessionen kontrollera och ratificera medlemmarnas och suppleanternas ackreditering. Den ryska delegationens ackreditering ifrågasattes vid aprilsessionen med resultatet att vissa sanktioner riktades mot landet (jfr 2.3.5). 1.1.2 De politiska grupperna Församlingen representerar nästan hela den partipolitiska skalan i medlemsländerna, något som bidrar till dess auktoritet. Fem partigrupperingar är verksamma inom : den socialistiska gruppen (SOC), det (EPP/CD), alliansen för liberaler och demokrater (), europeiska konservativas grupp (EC) och den förenade europeiska vänstern (UEL). Endast ett trettiotal parlamentariker står utanför dessa partigrupperingar. 1.1.3 Församlingens externa relationer externa relationer består av samverkan med Europeiska unionen (EU), internationella organisationer och vissa . Formellt har församlingen samarbetsavtal eller samverkansarrangemang med en lång rad organisationer: EU, Organisationen för ekonomisk utveckling (), Panafrikanska parlamentet, (), (), Oberoende staters samvälde (OSS), Interparlamentariska unionen (IPU) och . Församlingens politiska underutskott för externa relationer deltar i . har möjlighet att genom observatörsstatus delta i verksamhet. Det finns ett antal observatörsländer i både ministerkommittén och församlingen, dock inte identiska (se förteckningen på s. 2). Genom att ansöka om observatörsstatus anses att landet har gjort ett politiskt åtagande att respektera och främja de universella principerna om 1 E U R O P AR ÅD E T O C H D E SS IN ST IT U T IO N E R 2014 /15 :ER1 demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatlighet. Församlingen följer upp situationen för mänskliga rättigheter i observatörsländerna som dock inte är formellt bundna att följa normer och konventioner. För att utveckla relationerna till fler länder i grannområdena införde församlingen 2010 en ny status, Partner för demokrati. Med den statusen får landets delegation delta i församlingens sessioner och möten men inte i omröstningar. och nationella råd erhöll denna status och . har inkommit med en ansökan om denna status. 1.1.4 Utvecklingstendenser inom församlingen kunde den svenska delegationen konstatera en viss förändring i debatten i församlingen vad gällde att värna grundprinciperna demokrati, rättsstatens principer och mänskliga rättigheter. Tendensen att snarare se till nationella intressen och försvara det egna landet än att vara självkritisk och ifrågasätta olika händelser och skeenden har blivit än mer tydlig. Vissa länder visar, trots att de fullvärdiga medlemmar, mycket tydligt i både ord och handling att de inte delar de grundläggande värderingar som står för. Detta har skadat organisationens trovärdighet som främsta företrädare och försvarare av mänskliga rättigheter. är en mycket viktig spelare med ett stort inflytande på vissa stater, vilket med stor tydlighet visade sig i vissa omröstningar . Den utvecklingen har fortsatt , både vid omröstningar i plenum och i granskningskommittén och i den diskussion som pågått inom samma kommitté om att reformera verksamheten. Det är ett allvarligt steg bakåt för att länder som , , , m.fl. fortsätter att åsidosätta de åtaganden som ett medlemskap innebär och på olika sätt försvarar och bortförklarar allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter. agerande är också negativt med ifrågasättanden och kritik av verksamhet. Det har utvecklats två block inom församlingen där de mellaneuropeiska länderna utgör ett och länderna i det andra. När det är lämpligt avviker man från sin partigrupps rekommendationer och stöder motsatta uppfattningar. I den debatt som föregick antagandet av resolution (jfr 2.3.5) om en temporär indragning av rösträtt samt vissa andra sanktioner i landets medverkan i församlingens arbete, vilket fattades vid aprilsessionen som en följd av annektering av , framkom med tydlig skärpa motsättningarna inom församlingen. 1.1.5 Samspel mellan ministerkommittén och den parlamentariska församlingen beslutsfattande organ är ministerkommittén som består av medlemsländernas utrikesministrar. 20 14/15 :E R1 1 E U R O P AR Å D E T O C H D E SS IN ST IT U T IO N E R gång i denna sammansättning. Däremellan representeras länderna i det löpande arbetet av ambassadörerna i . och den parlamentariska församlingen samarbetar för att nå de gemensamma målen. Ordföranden i ministerkommittén, tillika utrikesministern i ordförandelandet, presenterar vid varje församlingssession en översikt över verksamheten i ministerkommittén och svarar på parlamentarikernas frågor. Församlingens ambition är att stärka den parlamentariska dimensionen inom . För att främja öppenhet, demokratisk legitimitet och ansvarsutkrävande i måste församlingens inflytande i beslutsprocessen bli större. De rekommendationer som församlingen antar riktas till medlemsstaternas regeringar, och ministerkommittén avger sitt svar . Ordförandeskapet i ministerkommittén roterar halvårsvis . lämnade över till och tog över. Under januarisessionen ställde (C) på ALDE-gruppens vägnar en fråga till integrationsminister om vad ministerkommittén tänkte göra för att svara på rop på hjälp. (M) frågade om ministerkommittén hade någon plan för ett samarbete med andra internationella organisationer som är aktiva i . Under junisessionen ställde de en fråga till utrikesminister om skälen till att situationen för människorättsförsvarare i försämras dramatiskt. Som svar uppmanade ministern de att söka information från tillgängliga källor på internet. Parlamentarikerna har också möjlighet att ställa skriftliga frågor till ministerkommittén och dessa bevaras antingen skriftligen eller muntligt av kommitténs ordförande vid den efterkommande sessionen. Att ministerkommittén på grund av formella regler som majoritetsbeslut och praxis inte kan ge adekvata svar på frågor från medlemmar i den svenska och andra delegationer om t.ex. mänskliga rättigheter i medlemsländerna är en mycket oroande utveckling. Både de (M) och (S) har ställt frågor som inte besvarats. de (M) ställde en skriftlig fråga till ministerkommittén om den pro-ukrainska tatarledaren från som av den förbjudits att återvända till sitt hem på . (S) ställde tillsammans med SOC-gruppens ordförande en skriftlig fråga om situationen för fängslade basker och hur ministerkommittén kan garantera att de behandlas i enlighet med konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (MR- konventionen). 1 E U R O P AR ÅD E T O C H D E SS IN ST IT U T IO N E R 2014 /15 :ER1 Efterlevnaden av konventionen övervakas av . har sitt säte i och består av 47 domare, en från varje land som har tillträtt . Medlemsländernas regeringar nominerar tre kandidater till domare. För att säkerställa att samtliga kandidater lever upp till kraven som domare granskar en nyinrättad kommitté dessa innan de förs fram till val av församlingen. Kommittén lämnar också en rekommendation. I församlingens riktlinjer vid val av nya domare till anges att nomineringsförfarandet i medlemsstaterna bör vara öppet och att både män och kvinnor ska finnas representerade bland de tre kandidaterna. Kandidaterna ska ha gedigen erfarenhet inom området för mänskliga rättigheter. är svensk domare vid domstolen. Efter ett längre uppehåll återupptogs förhandlingarna mellan EU och om EU:s anslutning till . har man har nått en överenskommelse om detaljerna för anslutningen. Frågan remitterades av till Europeiska domstolen som gav ett kritiskt utlåtande . 1.2.2 Avskaffande av dödsstraff Rätten till liv är en mänsklig rättighet, och respekten för liv tillhör grundläggande värderingar. Därför ställer kategoriska krav på att dödsstraffet ska avskaffas, inte bara i utan i hela världen, och har varit drivande för att det har avskaffats i . Det är endast i , som inte är medlem i , som dödsstraff fortfarande verkställs. Förekomsten av dödsstraff är föremål för bevakning av församlingen som konsekvent kritiserar och – två länder som har observatörsstatus i och där dödsstraff tillämpas. mot dödsstraff infaller . 1.2.3 kommissarie för mänskliga rättigheter I mandatet för kommissarien för mänskliga rättigheter (MR-kommissarien) ingår att främja utbildning och öka kunskapen i medlemsländer om mänskliga rättigheter, identifiera eventuella brister i lagar och regler samt främja respekten för de mänskliga rättigheterna så som de fastställts i olika instrument. MR-kommissarien har ett starkt stöd i församlingen och institutionen har sedan den inrättades 1999 åtnjutit stor respekt och uppskattning. MR-kommissarien arbetar oberoende, och denna oberoende ställning anses vara en styrka och en förutsättning för att kunna genomföra uppdraget. Samarbete med institutioner utanför är en viktig del i 20 14/15 :E R1 1 E U R O P AR Å D E T O C H D E SS IN ST IT U T IO N E R arbetet, särskilt vad gäller EU, UNHCR, FN:s flyktingkommissarie och . Den nuvarande kommissarien , från , tillträdde sin post 2012. 1.3 Kommittén till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling Den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning trädde i kraft . Konventionen bygger på artikel 3 i till skydd för mänskliga rättigheter och har ratificerats av samtliga medlemsstater. till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling (CPT) inrättades 1990 för att kontrollera behandlingen av frihetsberövade. Kommitténs uppgift är att besöka fängelser, häkten, slutna psykiatriska anstalter och andra relevanta institutioner i medlemsländerna för att undersöka hur de frihetsberövade behandlas. Kommittén består av en representant för varje medlemsland. Medlemmarna är oberoende experter inom olika områden med anknytning till kommitténs uppgift. Församlingens nationella delegationer nominerar kandidater till CPT, men valet sker i ministerkommittén. representant i CPT har varit rättspsykiater . var en av tre kandidater som , utan inbördes ordning, nominerades av den svenska delegationen till ny svensk ledamot i . Den ansvariga kommittén i församlingen förordade och ministerkommittén följde detta i sitt val. är ett oberoende expertorgan inom som har funnits sedan 1990. Arbetet är inriktat på konstitutionella och andra rättsliga frågor av särskild betydelse för demokratiutvecklingen i ett land. bistår medlemsländer och även andra stater genom att bl.a. ta fram demokratiska författningar och erbjuda rådgivning i frågor om t.ex. val, mänskliga rättigheter och oberoende domstolar. Församlingen har ett nära samarbete med , och representanter bjuds ofta in till kommittémöten med utfrågningar med länder som inte är medlemmar men som aspirerar på ett närmare samarbete med församlingen. 2014 /15 :ER1 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 2014 möttes i fyra delsessioner. Samtliga hölls i och ägde rum , april, juni respektive oktober. Det ständiga utskottet som beslutar på församlingens vägnar mellan delsessionerna sammanträdde i , i och i . Under de fyra delsessionerna debatterade församlingen utskottens rapporter, lämnade rekommendationer till ministerkommittén, antog resolutioner och ett yttrande och presenterade deklarationer. Vidare debatterade och gjorde församlingen uttalanden om aktuella politiska frågor. De rapporter som lades fram för församlingen och det ständiga utskottet hade förberetts av de åtta fackutskotten eller deras underutskott. Församlingens byrå, de politiska gruppledarnas samordningsgrupp och delegationsordförandena har viktig roll när det gäller att dra upp riktlinjer för församlingens verksamhet. ska enligt artikel 1 i sin stadga – utöver att värna de mänskliga rättigheterna – behandla frågor också på de ekonomiska, sociala, kulturella, vetenskapliga, juridiska och administrativa områdena. Det ingår i och därmed församlingens roll att fokusera på de mest utsatta samhällsgruppernas villkor och rättigheter. Bland dessa grupper märks äldre, sjuka, personer med funktionsnedsättning, barn, kvinnor, minoriteter, flyktingar, tvångsförflyttade och katastrofoffer. Församlingens president väljs av församlingen för en mandatperiod med möjlighet till omval en gång . () från valdes till president vid januarisessionen 2014. Församlingen väljer också 20 vicepresidenter på roterande basis. Ingen svensk ledamot har varit medlem i församlingens byrå. generalsekreterare väljs av församlingen efter förslag från ministerkommittén. Generalsekreterare omvaldes för ytterligare en femårsperiod. Det är ministerkommittén som beslutar i frågor om samlade budget och sålunda också om församlingens resurser. Budgetfrågorna bereds i regelutskottet och församlingen har rätt att yttra sig. Församlingens budget omfattade . 20 14/15 :E R1 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM N S V E R K S A M H E T 20 14 2.2 Den svenska delegationen En förteckning över den tidigare delegationens sammansättning och den som valdes av finns i bilaga 1 tillsammans med en förteckning över delegationens uppdrag. Den senare delegationen fick sin ackreditering vid ett möte med den ständiga kommittén . De svenska ledamöterna deltar mycket aktivt i församlingens olika verksamheter. har skriftliga deklarationer lagts fram av medlemmarna och frågor har ställts till ministerkommittén och gästtalare. har flera rapporter lagts fram av svenska ledamöter. I bilaga 2 finns en förteckning över samtliga rekommendationer, resolutioner och yttrande som antagits . I denna årsredovisning kommenteras endast de förslag till texter eller de andra sammanhang där svenska medlemmar på olika sätt varit aktiva. Vidare innehåller årsredovisningen en redogörelse för en aktuell debatt rörande våld mot kristna och andra religiösa eller etniska grupper (jfr 2.4.2). 2.2.1 Initiativ från delegationsmedlemmar (FP) var första signatär på en skriftlig deklaration som uppmanar till frigivande av den azerbajdzjanske MR-försvararen , (S) var förste signatär till en skriftlig deklaration om en i nystiftad lag som behandlar hatbrott. Lagarna saknar skrivningar om sexuell läggning och genderidentitet, vilket måste innefattas för att komma till rätta med våldet mot dessa grupper. Nyheten med fri debatt, som ger ledamöterna möjlighet att tala i plenum om frågor som inte står på dagordningen, har visat sig fungera väl och är mycket uppskattad. I den fria debatten under januarisessionen talade (KD) om vikten av att motarbeta antisemitismen, som är utbredd och institutionaliserad i många europeiska länder. (S) fick på grund av tidsbrist inte möjlighet att tala i den fria debatten under januarisessionen men lämnade in sitt anförande skriftligt. argumenterade för att mänskliga rättigheter och mänsklig värdighet måste gälla för alla, alltså även för personer med funktionsnedsättning. (KD) fick på grund av tidsbrist inte tillfälle att tala under junisessionen men hans anförande, som handlade om det stora antal kristna som är förföljda på grund av sin religion, lämnades in skriftligen. förordade kraftfulla åtgärder och sanktioner mot länder som bryter mot religionsfriheten. 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM L IN G E N S V E R K S AM H E T 2014 20 14/15 :E R1 2.2.3 Delegationens olika möten Delegationen har haft fem delegationsmöten och därutöver ett möte med den svenska delegationen till för lokala och regionala organ.