frsrdg · H204RAR1 · 2015-02-26 00:00:00 — lämnar härmed följande redogörelse till . är en självständig myndighet under . Nämnden har tre huvuduppgifter. En av dem är att fastställa månadsarvodet för ledamöter. Den andra huvuduppgiften är att fatta beslut om ekonomiska avgångsförmåner för riksdagsledamöter som lämnar sitt uppdrag. Slutligen är det en uppgift för nämnden att pröva frågor om jämkning av inkomstgaranti. I avsnitt 4-6 nedan redovisas nämndens verksamhet i dessa avseenden. Nämndens verksamhet styrs av bestämmelserna i lagen (2012:883) med instruktion för . Materiella regler av betydelse för verksamheten finns i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (nedan benämnd ersättningslagen). För ärendehandläggningen gäller i övrigt bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223). Nämnden har också antagit en arbetsordning. Ledamöterna i nämnden har förordnats av riksdagsstyrelsen för . Nämnden har följande sammansättning. F.d. hovrättspresidenten , ordförande Hovrättspresidenten , ersättare för ordföranden Som sekreterare tjänstgör hovrättsrådet . Sekreteraren är nämndens personuppgiftsombud. utför kansligöromål för nämndens räkning. Arvoden till nämndens ledamöter fastställs av . Sekreterarens arvode fastställs av nämnden. Nämnden har också fattat beslut om ersättning till dem som utför kansligöromål för nämndens räkning. Under verksamhetsåret har nämnden sammanträtt sju gånger, varav två gånger per capsulam. Sammanträdena har ägt rum i och i . 4 Beslut om ledamotsarvodet Enligt 3 kap. 1 § ersättningslagen ankommer det på nämnden att fastställa ett månadsarvode för ledamöter av . Denna ordning har gällt då nämnden inrättades. I samband därmed upphörde också den tidigare ordningen med en koppling mellan ledamotsarvodet och lönerna för vissa grupper av statliga tjänstemän. Nämndens bedömning av arvodesfrågan utgår från de överväganden som gjordes när arvodessystemet sågs över av 1998 (förs. 1998/99:RFK3, bet. 1998/99:KU1, rskr. 1998/99:95). Då föreslogs en engångsvis höjning av arvodesnivån. I anslutning därtill gjordes vissa uttalanden om nivån. ställde sig därvid bakom de skäl som förslaget byggde på. Dessa skäl tog sikte på ledamöternas ställning i det demokratiska systemet, den arbetsinsats uppdraget förutsatte och de särskilda förhållanden som gäller för uppdraget. Härtill kom att det är angeläget att kunna rekrytera personer från tillräckligt breda samhällsskikt samt att arvodet var lågt såväl vid en internationell jämförelse som vid en jämförelse med vissa förtroendevalda i större kommuner och landsting. När det gällde arvodesförändringar ansågs det i förslaget till att nämnden borde beakta den allmänna löneutvecklingen på arbetsmarknaden och värdera riksdagsarvodet ur ett brett perspektiv. Det finns inget krav på att det ska ske en årlig förändring av arvodet. har dock arvodet ändrats genom beslut . Beslut om arvodet får inte överklagas. Beslut i arvodesfrågan bereds genom att sekreteraren tar fram uppgifter om de avtal som slutits på arbetsmarknaden . Dessutom inhämtas statistik över löneutvecklingen. Årets beslut om ledamotsarvodet innebar att arvodet höjdes med till , vilket motsvarar . I de överväganden som låg till grund för beslutet beaktade nämnden de löneförändringar som ägt rum på arbetsmarknaden. Ledamotsarvodet betalas från anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. inom utgiftsområde 1. I bilaga 1 finns en redovisning av hur ledamotsarvodet utvecklats . 5 Beslut om ekonomiska avgångsförmåner är det en uppgift för nämnden att fatta beslut om ekonomiska avgångsförmåner. Avgångsförmåner i form av stödåtgärder för återgång till arbetsmarknaden fattar beslut om. Beslut om rätt till inkomstgaranti fattas av nämnden när en ledamot lämnat . Besluten bygger på underlag från . Ledamoten begär således inte att rätten till inkomstgaranti ska fastställas. Däremot ankommer det på den som vill ha garantin utbetald att begära det hos (). Eftersom andra inkomster påverkar storleken på inkomstgarantin ska garantitagaren ange vilka inkomster han eller hon beräknar att få. Dessa uppgifter ligger sedan till grund för preliminära utbetalningar. Året efter det att garantin betalats ut ska garantitagaren lämna en s.k. årsuppgift till SPV och ange hur stora inkomsterna faktiskt blev . Därefter gör verket en avstämning mot det belopp som betalats ut. Även ledamöter i har rätt till inkomstgaranti. Det följer av de övergångsbestämmelser som meddelades i anslutning till att lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av upphävdes. I praktiken är bestämmelserna om inkomstgaranti bara tillämpliga på garantitagare som lämnat . Nämnden fattar alltså inte några nya beslut om dessa. Närmare information om reglerna för ekonomiska avgångsförmåner finns i ett särskilt pm som finns tillgängligt på nämndens hemsida. har nämnden fattat beslut rörande rätt till inkomstgaranti i 106 ärenden. I 100 ärenden beslutades att ledamoten hade rätt till inkomstgaranti. Sex ärenden avskrevs. I tre av de fallen var skälet att ledamoten inte tjänstgjort tillräckligt för att vara berättigad till inkomstgaranti. De tre andra avskrivningsbesluten rörde ledamöter som först lämnat men sedan återinträtt i innan frågan om inkomstgaranti hunnit prövas. I två ärenden beslutade nämnden om rättelse av ett tidigare fattat beslut. I följande tabell anges hur många beslut om inkomstgaranti som fattats fördelat på respektive kategori av beslut. Kostnaden för inkomstgarantin betalas från anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. inom utgiftsområde 1. 6 Tillsynsverksamheten rörande inkomstgarantier I 13 kap. ersättningslagen finns bestämmelser om jämkning av inkomstgaranti. Den första jämkningsgrunden tar sikte på fall där garantitagaren utfört förvärvsarbete i väsentlig omfattning åt någon annan utan att ta ut en skälig ersättning för det. Jämkning kan också ske i de fall garantitagaren redovisar inkomst av aktiv näringsverksamhet och denna har reducerats på grund av avdrag för avsättning till periodiseringsfond, upphovsmannakonto, expansionsfond, eget pensionssparande eller underskott av annan verksamhetsgren. Den tredje jämkningsgrunden avser fall där garantitagaren redovisar inkomst av passiv näringsverksamhet där det ingår arbetsinkomster. Slutligen gäller som en fjärde jämkningsgrund att jämkning kan komma i fråga om garantitagaren gjort sig skyldig till viss brottslighet. Med utgångspunkt i de årsuppgifter som garantitagarna lämnar till SPV gör nämnden ett urval av garantitagare som granskas närmare. Resultatet av denna granskning läggs sedan i förekommande fall till grund för beslut om att inleda ett tillsynsärende gentemot en garantitagare. Nämnden har delegerat till ordföranden att fatta beslut om att inleda sådana ärenden. Besluten dokumenteras i protokoll och expedieras till den berörda garantitagaren. I samband därmed lämnas också en skriftlig information om ärendet. Under den fortsatta beredningen av tillsynsärendet inhämtas uppgifter från garantitagaren. I vissa fall hörs garantitagaren muntligen inför nämnden. Uppgifter som lämnas kan kontrolleras hos . Beslut om jämkning får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Under verksamhetsåret granskades utbetalningar av inkomstgaranti som skett . Nämnden fattade beslut om att inleda totalt tio tillsynsärenden. Sju av dessa skrevs av sedan ytterligare utredning visat att det inte fanns grund för jämkning. Resterande ärenden kommer att avgöras . Skälen till att tillsynsärenden skrivits av varierade. I de fall där garantitagaren bedrivit enskild näringsverksamhet hade någon minskning av den pensionsgrundande inkomsten inte skett på det sätt som krävs för att jämkning ska kunna komma i fråga. Övriga fall har skrivits av eftersom det inte framkommit att garantitagaren utfört förvärvsarbete i väsentlig omfattning utan att ta ut skälig ersättning för det. Kostnaderna för nämndens verksamhet betalas från anslaget 2:2 förvaltningsanslag under utgiftsområde 1. Utvecklingen av nämndens kostnader framgår av följande tabell: En anledning till att kostnaderna för ledamöter och personal ökat är att kostnaden för sekreterarens arbete ökat. Det beror dels på att nämnden fått till uppgift att besluta om inkomstgaranti för ledamöter som lämnat , vilket krävt mer arbete än , dels på en justering av arvodesnivån. Sammantaget ökade kostnaden för sekreteraren med ca . Resten av kostnadsökningen beror på att ersättning betalats för det kanslistöd som tillhandahållit. Sociala avgifter ingår i de angivna beloppen. har nämnden besvarat en remiss från . Nämnden har mottagit tre brev från allmänheten. Utvecklingen av riksdagsledamöternas arvode inrättades beslutade själv om nivån på de ersättningar som skulle utgå till ledamöter. Beslutet om höjningen per fattades av i samband med en översyn av riksdagsledamöternas arvodering. Av höjningen utgjorde en växling från kostnadsersättning till arvode. Beslutet om en höjning per fattades med retroaktiv verkan. Det motiverades av att den skattepliktiga ersättningen om som utgått till ledamöter avskaffades fr.o.m. samma datum. De höjningar som skett innebär att arvodet ökat . I den siffran har de höjningar som beror på förändringar i kostnadsersättningen räknats bort. Om den förändringen inte räknas bort blir höjningen i stället . Tryck: , 2015 Tryck: , 2015