frsrdg · H204NR1 · 2015-03-16 00:00:00 — Till ny ordförande för fram till nästa konferens som hålls i –valdes talmannen i delstaten . 8 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN har den parlamentariska tillsatt arbetsgrupper bestående av parlamentariker som är inriktade på ett aktuellt sakområde för att föra en fördjupad diskussion och ta fram rapporter med förslag till åtgärder. Arbetsgrupperna är öppna för samtliga parlament och parlamentariska organisationer som deltar i . Den permanenta kommittén har i flera fall ansett att borde följa utvecklingen på de sakområden arbetsgrupperna behandlat även efter det att deras slutrapporter avlämnats. I de fallen har man utsett någon från arbetsgruppen till rapportör för samma frågor. Så har skett i fråga om den arbetsgrupp om grön tillväxt och energieffektivitet som lämnade sin slutrapport , och (M) som ledde den gruppen har således varit rapportör för dessa frågor . Rapportörer kan utses även utan att BSPC har haft någon arbetsgrupp för ett visst sakområde. Till exempel har två medlemmar av den permanenta kommittén i uppgift att särskilt bevaka arbetet inom Helcom om miljö. Generellt sett är rapportörernas uppgift att följa utvecklingen i på det aktuella sakområdet och att rapportera till den årliga eller till den permanenta kommittén. De kan vidare representera BSPC på vissa möten och konferenser. Den 22:a parlamentariska beslutade att tillsätta en ny arbetsgrupp på temat Innovation inom social- och hälsovård. (MP) representerade fram till valet. Efter valet utsågs Ro- land Utbult (KD) till medlem i arbetsgruppen och till suppleant. Arbetsgruppen lämnade en ”halvtidsrapport” till konferensen i , och väntas lämna sin slutrapport till nästa konferens, . 9 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN 9 Den arktiska parlamentarikerkonferensen Det arktiska parlamentarikersamarbetet har alltsedan det inleddes haft fokus på miljöfrågor och effekterna av klimatförändringarna. har samarbetet vidgats till att även omfatta den civila säkerheten i regionen, befolkningens hälsotillstånd, ekonomisk utveckling och ett hållbart utnyttjande av naturresurserna. Den nära samverkan mellan politiken och vetenskapen innebär att forsknings- och utbildningsfrågor får stor uppmärksamhet. Ur- sprungsbefolkningarna i regionen deltar i samarbetet i egenskap av permanenta deltagare vilket säkerställer ett brett deltagande i samarbetet. Det ökande intresset för den arktiska regionen i både de nationella parlamenten och har återspeglats i arbetet inom ramen för det arktiska parlamentarikersamarbetet. Den första konferensen hölls 1993 i . Den arktiska parlamentarikerkonferensen (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region, CPAR), utgörs av delegationer utsedda av parlamenten i /, , , , , , och samt . Vidare deltar, som tidigare nämnts, representanter för ursprungsbefolkningarna i regionen i egenskap av permanenta deltagare. Konferensen arrangeras och utgör ett forum för erfarenhetsutbyte och kontaktskapande mellan parlamentariker och urfolk i regionen såväl som forskningsmiljöer, näringsliv och andra med intresse för utvecklingen i . Den elfte arktiska parlamentarikerkonferensen ägde rum i , den 9– . I den arktiska parlamentarikerkonferensen deltar med en delegation som består av upp till fem ledamöter. beslutar för varje mandatperiod hur delegationen ska vara sammansatt. –2014 har den partipolitiska fördelningen varit tre för Alliansen och två för den rödgröna oppositionen. Inför varje konferens begärs nomineringar in från partigrupperna, varefter talmannen fastställer delegationens sammansättning. Den permanenta samarbetskommittén (of the Arctic Region, SCPAR) bildades och är det organ som upprätthåller arbetet och verkställer besluten mellan konferenserna samt förbereder nästa konferens. I egenskap av observatör följer kommittén Arktiska rådets arbete på nära håll. Den permanenta kommittén har en nära dialog med forskningsmiljöer med inriktning på den arktiska regionen, särskilt verksamheten vid det arktiska nätverksuniversitetet (, UA). I kommitténs möten deltar representanter för ursprungsbefolkningarna samt observatörer. Svensk medlem i den arktiska parlamentarikerkommittén var fram till valet (S) och svensk suppleant (FP). 9 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN Efter valet utsågs (S) till svensk medlem och (FP) till svensk suppleant. Den permanenta kommittén har hållit fem möten , i den två möten under konferensen i . I anslutning till mötet i arrangerade kommittén ett seminarium om det säkerhetspolitiska läget i regionen. Kommittén har fortsatt att följa arbetet inom ramen för det kana- densiska ordförandeskapet 2013–15. Kommittén har i sitt arbete fokuserat på frågor om hållbart utnyttjande av naturresurserna, utbildning och forskning, hälsosituationen och den ekonomiska utvecklingen i regionen. téns möten redovisas och förs en dialog om staternas syn på och insatser för utvecklingen av regionen. har arbetet med rapporten slutförts om den ekonomiska utveck- lingen i regionen och hur befolkningen kan dra nytta de nya möjligheter som denna för med sig. Rapporten fokuserar på frågor om infrastruktur, hållbara samhällen, hållbar turism, utbildning samt forskning och innovation. av dialog mellan myndigheter och näringsliv för att uppnå ett hållbart närings- liv och värdet av företagens sociala ansvar (corporate social responsibility, CSR) lyfts. Kommittén har fortsatt att utse särskilda rapportörer för huvudte- mana för den kommande konferensen. Den elfte arktiska parlamentarikerkonferensen i , , Den elfte arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR) ägde rum i den 9–under det övergripande temat hållbar ut- Konferensen samlade ett åttiotal deltagare. till konferensen bestod av: (FP), (S), (S) och (S). Konferensen sammanföll med det kanadensiska ordförandeskapet för Ark- Inledningarna hade därför ett särskilt fokus på förhållandena i den nordamerikanska delen av . För att uppnå en bättre balans i programmet medverkade den svenska delegationen till att professor från var en av inledarna under temat om de mil- jömässiga utmaningarna i regionen. Innan konferensen inleddes besökte delar av den svenska delegationen Carcross och informerade sig om det arbete som bedrivs inom ramen för () för att utveckla det lokala näringslivet och mildra fattigdomen genom att er- bjuda utbildning, anställningar och entreprenörskap, ett arbete som också pre- senterades under konferensens tredje session. Konferensen öppnades med en traditionell välsignelse av Kwanlin Dün First Nations äldste och följdes av välkomsthälsningar från de kanadensiska värdarna, både det federala parlamentet och territoriet Yukon. 9 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN Konferensen var indelad i fyra temasessioner, varav den första handlade om förutsättningarna för hållbar infrastrukturutveckling och utmaningarna för detta i form av höga kostnader, hårda väderförhållanden och bristen på lokal kompetens. Särskilt behovet av att utveckla hamn- och vägkapaciteten men också telekommunikationer, försörjningen av hushållsenergi och vatten samt avfallshantering berördes. Frågan om möjligheterna att öka användningen av förnybar energi i form av småskaliga lösningar diskuterades särskilt. Den andra sessionen om förvaltningsmodeller och beslutsprocesser var en uppföljning på det arbete som kommittén gjorde inför den förra konferensen i . Fokus låg på urfolkens möjligheter att delta i beslutsprocesserna. lyftes fram som ett gott exempel på en inkluderande beslutsmodell även om det fortfarande finns behov av förbättringar för att säkra att de permanenta medlemmarna fullt ut ska kunna delta i Arktiska rådets arbete. Vikten av att lokalsamhällena får del av fördelarna med den ekonomiska utvecklingen underströks; det är lokalsamhällena som står för de miljömässiga och sociala riskerna. Frågan om förutsättningarna för en hållbar utvinning av naturresurserna och kompetensuppbyggnad i lokalsamhällena har länge stått på dagordningen för det arktiska samarbetet. Den tredje sessionen behandlade detta ämne. Positiva exempel inom turismen och gruvnäringen lyftes fram. En hållbar utveckling handlar inte bara om att utvinna naturresurser utan också en möjlighet att skapa en mer diversifierad ekonomi och bidra till att förbättra infrastrukturen och bygga upp lokal kompetens. Deltagarna välkomnande beslutet att inrätta ett som ett steg i denna riktning. Den avslutande sessionen om de miljömässiga utmaningarna i regionen tog sin utgångspunkt i att dessa är komplexa och måste ses som en helhet tillsammans med de socioekonomiska, politiska och kulturella utmaningarna. Konkurrensen om landytan mellan traditionell användning, nya industriella projekt och naturskydd skapar konflikter. För att kunna möta de nya utmaningarna krävs komplexa lösningar där vi tar till vara såväl naturens återhämtningsförmåga som det sociala och kulturella kapitalet för att hitta gemensamma lösningar. Förtroende och god förvaltning är förutsättningar för att kunna möta utmaningarna. Konferensen avslutades med att deltagarna antog en resolution (bilaga 4). Resolutionen och en konferensrapport kan hämtas från den arktiska parlamentarikerkonferensens hemsida . 10 DEN PARLAMENTARISKA BARENTSKONFERENSEN bedrivs ett multilateralt samarbete i baserat på den deklaration som det året antogs vid en utrikesministerkonferens i Kirke- Kirkenesdeklarationen undertecknades av , , , , , och , och ledde till bildandet av (, BEAC), regeringssi- undertecknade landshövdingar, guvernörer och representanter för urfolk i regionen ett protokoll som etablerade Barents Sammanlagt 13 fylken, län och provinser ingår i regionrådet, för rådet roterar mellan , , och . Det parlamentariska har karaktären av ett nätverk, och har därför inga stadgar, ingen styrelse eller andra permanenta organ. nätverket består av aktiva politiker i regionen som möts informellt och ad hoc för att diskutera aktuella samarbetsfrågor i . arrangerade det norska i samarbete med en första parlamentarikerkonferens i anslutning till . har en praxis vuxit fram som innebär att parlamentet i det land som har ordförandeskapet för arrangerar en parlamentarisk Barents- konferens mot slutet av landets ordförandeskapsperiod. Detta innebär att en Eftersom det inte finns nå- gon formell struktur för det parlamentariska mellan själva konferenserna faller förberedelsearbetet för dessa konferenser på värdlandets parlament, för de nordiska ländernas del i praktiken på deras delegationer till Den sjunde parlamentariska väntas äga rum i un- der första hälften av 2015. svenska delegation fram till (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (S) (C) (S) (M) (S) (SD), ersatte (MP) (M) (V) (M) Lawen Redar (S) i Världen – Världen i Det nordiska samarbetet är ett av världens mest omfattande regionala samarbeten. Det omfattar , , , och samt de självstyrande områdena , och . Det nordiska samarbetet är politiskt, ekonomiskt och kulturellt förankrat och är en viktig partner i europeiskt och internationellt samarbete. Den nordiska gemenskapen arbetar för ett starkt i ett starkt . Det nordiska samarbetet vill stärka nordiska och regionala intressen och värderingar i en global omvärld. Gemensamma värderingar länderna emellan bidrar till att stärka ställning som en av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga regioner. har tidigare utarbetat ettåriga arbetsprogram. Från och med nu presenteras ett ramprogram, som gäller tills vidare. Ramprogrammet kompletteras av ett årligt ordförandeprogram, som det land som fungerar som ordförande för utarbetar. Utöver detta har de fem fackutskotten sina egna årliga arbetsprogram. Av- sikten är att ge större möjligheter för ordförandelandet att sätta sin prägel på den nordiska agendan under ordförandeåret. Vår vision för det nordiska samarbetet De nordiska länderna samarbetar för att driva frågor av gemensamt intresse för nordborna. Samarbetet bygger på den värdegemenskap som finns i de nordiska samhällena. Samarbetet skall stärka integrationen mellan länderna och främja regionens inflytande i EU och internationellt. lägger agendan för det nordiska samarbetet. Detta skall ske i nära samverkan med de nationella parlamenten och de självstyrande områdena, samt med . skall hålla hög profil i de parlamentariska samarbetsorganen och utveckla sitt samarbete med och dess relevanta utskott. Kulturen har ett värde i sig. Kultursamarbetet är en av hörnstenarna i det nordiska samarbetet. Med konst och kultur kan man öka kännedomen om de nordiska länderna också utanför och därmed skapa bättre förutsättningar för internationellt samarbete och globala En gemensam satsning på konst och kreativa kompetenser har stor betydelse för som global föregångsregion. Det nordiska samarbetet förutsätter som regel konsensusbeslut. Detta gäller utan undantag för . En konsekvens av detta är att det nordiska land som vill minst, bestämmer mest. vill se mera dynamik i det nordiska samarbetet och rekommenderar därför att går in för ”optingout”- principen, dvs., de länder som vill kan gå vidare trots att ett land Vi vill stärka den nordiska välfärden Den nordiska välfärdsmodellen har gett många goda resultat. trygga och solidariska samhällen. Välfärdsmodellen är en väsentlig förklaring till att de nordiska länderna placerar sig i världstoppen både då man jämför internationell konkurrenskraft och hållbar utveckling. veckla den nordiska välfärden och stärka medborgarsamhället. av de utmaningar som globaliseringen medför och bidra till att dess frukter fördelas så rättvist som möjligt. Den nordiska välfärdsmodellen skall fortsättningsvis värna om grund- läggande värden såsom demokrati, frihet, rättvisa, jämlikhet, tolerans och De nordiska länderna skall utveckla stabila och flexibla arbetsmarknader som garanterar en hög sysselsättningsgrad och goda möjligheter till fortbild- ning och omskolning. Vi vill arbeta för god utbildning på alla nivåer. Bildning och kunskap är viktiga både för individens självförverkligande och för att skall klara sig i den globala konkurrensen. Vi vill utveckla våra samfundsstrukturer så att de bidrar till att reducera sociala och ekonomiska olikheter. Vi skall utveckla våra samhällen så, att kvinnor och män har jämlika möjligheter att besätta ledande poster i sådana branscher och fack som är könsuppdelade. Detta förutsätter bl.a. bättre möj- ligheter för papporna att ta ut föräldraledighet. En ökad immigration av arbetskraft är nödvändig för att vi skall kunna pro- ducera de varor och tjänster våra välfärdssamhällen behöver. Vi vill arbeta för en god integration av invandrarna i våra samhällen. Vi vill arbeta för att våra invånare får en god och människovärdig vård i livets alla skeden. Vi vill påverka globaliseringen Många av de utmaningar och möjligheter globaliseringen innebär kan inte lö- sas av ett enskilt nordiskt land. Ett ännu mera integrerat och fördjupat samar- bete mellan de nordiska länderna skall därför ges högsta prioritet. I samarbete skall de nordiska länderna utnyttja den internationella konkur- rensen till att stärka den nordiska välfärdspolitiken. Satsningar på utbildning, forskning och utveckling, innovation och förnyelse samt flexibilitet skall skapa en stabil och hållbar ekonomisk tillväxt. De nordiska länderna skall ak- tivt påverka processen så att fördelarna fördelas globalt så rättvist som möjligt. De nordiska länderna skall fortsatt spela en aktiv roll för att minska utsläppen Ökade satsningar på klimat- och energiforskning, höjd ener- gieffektivitet och ökad användning av förnyelsebara energikällor skall vara Det globaliseringsprojekt som initierat och som har satt igång skall förverkligas. Vi vill öka mobiliteten i Vi vill värna om individens och näringslivets fria rörlighet i . Vi vill ha ett gränslöst och dynamiskt , som kan möta globaliseringens utmaningar och trygga de nordiska ländernas konkurrenskraft och välfärd. Vi vill avskaffa existerande gränshinder mellan de nordiska länderna och förhindra att nya uppstår. Vi förutsätter en bättre koordinering och harmonisering av lagstiftningen i de nordiska länderna. Vi driver på Nordiska ministerrådets pågående arbete med avskaffandet av gränshinder och förväntar oss konkreta och snabba resultat. Vi vill rädda havsmiljön Vi vill arbeta för att de nordiska haven blir rena med en rik biologisk mångfald, anpassade till de enskilda havens särförhållanden. Vi vill att alla näringar – både land- och havsbaserade – skall ha goda möjligheter att utöva sin verksamhet så, att de respekterar den övergripande ekologiska målsättningen för havsområdena. Vi vill att såväl invånare som turister med hjälp av en välplanerad infrastruktur skall ha goda möjligheter till berikande upplevelser i de nordiska havsmiljöerna. Vi vill att utsläpp av farliga kemiska ämnen skall stoppas och att radioaktivt avfall inte leds ut i haven. Vi vill aktivt bidra till att HELCOM’s handlingsplan för genomförs. Detta förutsätter bl.a. stärkta möjligheter för projektutveckling och finansiering av miljöinvesteringar i samtliga . Vi vill påverka så att den fokuserar på hållbar utveckling i regionen för att garantera en gynnsam utveckling av miljö. EU:s och maritima planer skall implementeras så att de är skräddarsydda för förhållandena i , m.m. Vi vill ha restriktiva regler för fartygstrafik och offshore verksamhet i de nordliga områdenas sårbara havsmiljöer. De nordiska länderna skall arbeta för en bättre miljö i havsområdena och besluta om nödvändiga skyddsåtgärder, enskilt, tillsammans och i regionala och internationella fora. Klimatförändringarnas inverkan på havsmiljöerna skall analyseras och inarbetas i skyddsprogram och i ramvillkoren för näringar såsom fiskeri, jord- och skogsbruk. Klimatförändringarna skall beaktas i den fysiska planläggningen och vid utbyggandet av infrastrukturen vid havsområdena. Mottagningsfaciliteter för fartygens toalettavfall bör etableras i Österjöns hamnar. Den ökande fartygstrafiken skall göras säker genom teknologisk utveckling av fartyg och navigationssystem. Havsområdenas miljötillstånd och biodiversitet skall kontinuerligt granskas och rapporteras, så att utvecklingen till ett rent hav med ett rikt växt- och djurliv kan följas. Vi vill ge nordliga dimensionen innehåll Den nordliga dimensionen är en gemensam politik för fyra jämbördiga parter: EU, , och . Den nordliga dimensionen skall fungera som en politisk plattform för att främja samarbete för hållbar utveckling, välstånd och säkerhet i . Samarbetet med , särskilt nordvästra , skall ha en viktig roll i den nordliga dimensionen. Den nordliga dimensionen skall kunna fungera som ett både politiskt och praktiskt ramverk för en skärpt samordning och samverkan mellan olika slags aktörer i . Vidare skall det ske en nära samordning mellan den nordliga dimensionen och för . Vi vill stärka vidareutvecklingen, konkretiseringen och den politiska förankringen av den nordliga dimensionen, t ex genom att stärka kontakter och samarbete med relevanta utskott i . Vi vill vidareutveckla det praktiska samarbetet med parlamentariska organ och andra politiska aktörer i , särskilt nordvästra , kring frågor inom den nordliga dimensionens långsiktiga prioriteringar. Vi vill att samarbetet inom den nordliga dimensionen ska medverka till ökad samordning och minskad överlappning mellan aktörer verksamma inom . Vi vill att det sker en nära och konkret samordning mellan den nordliga dimensionen och för . Vi vill ha ett effektivare nordiskt språksamarbete I skenet av den växande internationaliseringen vill vi ha en språkpolitik som stärker de nordiska språken. Vi vill att de nordiska språken skall vara starka och levande. Vi vill att alla nordbor skall kunna kommunicera på något av de tre skandinaviska språk som lärs ut i samtliga nordiska länder. Vi vill därför främja internordisk språkförståelse och språkkunskap. Bättre språkförståelse gör det nordiska samarbetet effektivare och mera intressant. Deklarationen om nordisk språkpolitik, antagen den 2006, måste följas upp och implementeras. De nordiska undervisningsministrarna bör utarbeta en handlingsplan som skall garantera en samlad, långsiktig och effektiv insats gällande språkpolitiken. i verkställer planen och arbetar för att förbättra den nordiska språkgemenskapen. Det nya Nordplus Nordiska Språk- och Kulturprogrammet utformas så, att elevernas och lärarnas grannspråksförståelse stärks och att intresset och förståelsen för den nordiska kulturen och de nordiska språken stimuleras. Projektet ”Nordiska språkpiloter i skolan/lärarutbildning i ” skall fortsätta och byggas ut så, att språkpiloterna kan handleda lärarkolleger och vara pådrivare av utvecklingen mot en bättre och effektivare undervisning i grannspråken. Undervisningen i grannspråk i skolan förstärks och inleds tidigare. Tyngdpunkten i undervisningen läggs på att lära sig tala. De samhällsbärande nordiska språken skall vara synliga i det offentliga livet, såsom TV och film. Internordiska ordböcker, också i elektronisk form, skall utarbetas. Program för presidentskap i 2014 har valt medlemmar av den svenska delegationen att som rådets president och vice president leda arbetet . Detta program redovisar några sakområden som det svenska presidentskapet vill sätta i fokus . Programmet anknyter till, och bygger vidare på, det arbete som gjorts inom 2013 under presidentperiod, liksom på det regeringssamarbete som genomförts under svenskt presidentskap. Programmet ”Grokraft – livskraft”, som statsminister presenterade vid session, är en god grund för Nordiska ministerrådets arbete under ordförandeskap och för ett nära samarbete mellan och . verksamhet omfattar många sakområden. I många fall är det fråga om arbete som är av grundläggande betydelse för gemenskapen mellan våra länder, och som därför alltid måste drivas vidare. Ett exempel på det är arbetet för att förebygga och avskaffa gränshinder för både personer och företag. Ett annat är att främja kulturutbytet – i vidaste mening. I det nordiska samarbetet står miljöfrågorna alltid centralt. Under den samlande rubriken i – i vill det svenska presidentskapet lägga särskild vikt på tre huvudområden: •Hållbar utvinning av naturresurser •200 år av fred mellan länder När det svenska presidentskapet i inleds har varit i kraft i exakt . När presidentskapet avslutas är det antalet nordiska medlemsstater i EU växte från en till tre. har EU utvidgats från 12 till 28 medlemsstater. Samarbetet inom EU har fördjupats som det breddats till nya sakområden. Det är av största vikt att vi i tar det europeiska samarbetet på allvar och utnyttjar vår position till fullo. Under det svenska presidentskapsåret kommer ett nytt Europaparlament att väljas, och en ny kommission att tillsättas. Vi vill ta tillvara den möjligheten att ytterligare stärka relationerna, och verka för ett effektivt nordiskt samarbete inom och med EU. Ett som för en aktiv dialog och har ett nära samar- bete med EU och andra europeiska samarbetsorganisationer eller stater kom- mer att ha större möjligheter till inflytande. Tillsammans kan vi skapa mer intresse, förståelse och utrymme för nordiska ståndpunkter än om vi agerar var markerar 60-årsjubiléet av den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. Den har sedan starten varit mycket framgångsrik. Vi har sett hur medborgare flyttat och arbetat där efterfrågan på arbetskraft varit som störst. Denna möjlighet stärker vårt näringsliv och innebär ökad frihet för enskilda medborgare. Trots framgången finns fortfarande många problem att lösa när det gäller rörligheten inom . Vi ser företag över hela världen som söker efter rätt kompetens för att klara av den globala konkurrensen, så även i . Ofta räcker inte den nationella arbetsmarknaden till. Men tillsammans har de nordiska länderna 25 miljoner invånare. Vi vill under presidentskapet verka för att ytterligare steg tas mot en gemensam nordisk arbetsmarknad. Det ökar möjligheten för både enskilda och företag att växa och utnyttja sin fulla potential.