yttr · H205SkU1y · 2014-11-27 00:00:00 — För att underlätta för privatpersoner och företag att investera i framställning av el från förnybara energikällor för egen förbrukning, införs en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el . Kärnkraften bör bära en större andel av sina samhällsekonomiska kostnader, och skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer höjs. Kärnavfallsavgiften höjs också. Att stoppa miljöförstöringen och minska klimatutsläppen är en av de stora utmaningarna. En framåtsyftande miljöpolitik som löser miljöproblem skapar nya möjligheter för jobb och utveckling. Med ny grön teknik är det inte bara möjligt att minska miljöpåverkan utan också att skapa nya resurser för att utveckla välfärdssamhället. Regeringen avser att införa ett klimatpolitiskt ramverk som ska säkerställa att utsläppen minskar i den takt som de internationella åtagandena kräver. Användningen av fossila bränslen ska minska . Stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om . De ekonomiska styrmedlen för biodrivmedel ska utformas på ett sätt som ger långsiktigt goda villkor för hållbara biodrivmedel. Möjligheterna att införa ett kvotpliktssystem för biodrivmedel ska undersökas. Avsikten är att ett nytt system ska vara på plats . Skattefriheten för flyg och fartygsbränsle som används för annat än privat ändamål begränsas så att den stämmer överens med . Arbetet fortsätter med att begränsa nedsättningarna av koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin utanför EU:s handelssystem med utsläppsrätter samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna. För att öka miljöskatternas styrande effekt höjs skatterna på avfall, naturgrus, bekämpningsmedel och lätta fordon. Avsikten är vidare att av miljöskäl åter införa en skatt på handelsgödsel. En skatt på fluorerade växthusgaser ska utredas. Miljöpåverkan från transportsektorn ska minskas. Ett s.k. bonus–malus–system ska införas för att gynna miljöanpassade fordon vid inköpstillfället. Ett arbete ska påbörjas för att införa en avståndsbaserad vägslitageskatt. ska även olika metoder för att få flyget att i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader undersökas. Koldioxidrelateringen av fordonsskatten ska öka för att stärka incitamenten att äga fordon med låga koldioxidutsläpp. Fordonsskatten höjs för flertalet fordon i det koldioxidbaserade systemet. Den viktbaserade fordonsskatten höjs för att undvika att äldre fordon beskattas lindrigare. Energiskatten på diesel höjs med per liter. Höjningen åtföljs av en sänkning av fordonsskatten för lätta fordon som drivs med diesel. Utländska fordon ska omfattas av skattskyldighet för trängselskatt. För att skydda miljön och människors hälsa måste användningen av farliga kemikalier minska. ska ha ambitionen att gå före med nationell lagstiftning t.ex. med ekonomiska styrmedel i form av en kemikalieskatt. Det reala priset på alkoholhaltiga drycker har minskat . Av folkhälsoskäl ska skatten på alkohol och tobak höjas . Skatten på alkohol höjs utom på sprit som höjs . Skatten på tobak höjs . Ambitionen är att införa en skatt på den finansiella sektorn . En utredning ska vidare tillsättas för att undersöka hur större infrastrukturprojekt kan finansieras genom uttag av en särskild skatt eller avgift. Vinstjakten som incitament ska bort från välfärdssektorn. Förekomsten av skatteplanering i välfärdssektorn ska kartläggas och analyseras. Arbetet med att stävja skattefusk fortgår. Förseningsavgifter och kontrollavgifter som tas ut med stöd av skatteförfarandelagen höjs . har fått i uppdrag att lämna ett bredare underlag för sitt förslag att näringsidkare ska omfattas av kravet på kassaregister trots att inkomsten från den aktuella försäljningen inte härrör från ett fast driftsställe i . har vidare utvärderat de förändringar i begreppet näringsverksamhet som genomfördes i syfte att göra det möjligt för fler att få F-skatt. Regeringen deltar aktivt bl.a. i arbete med att se över de internationella skatteprinciperna på centrala områden med syfte att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster (Base Erosion and Profit Shifting, ). har tagit fram en ny standard för utbyte av information mellan länder. har antagit en lagstiftning om krav på avtal, antingen med finansinstitut direkt eller med enskilda stater, om att automatiskt lämna information om kapitaltillgångar och kapitalinkomster som amerikanska personer har i finansinstitut utanför (Foreign Account Tax Compliance Act, FATCA). och har undertecknat ett avtal för att förbättra internationell efterlevnad av skatteregler och för att genomföra FATCA. I EU har Europeiska kommissionen föreslagit att det automatiska informationsutbytet enligt direktivet om administrativt samarbete på skatteområdet ska utvidgas till att omfatta motsvarande information som ska utbytas enligt FATCA-avtalen och den nya OECD-standarden. Kampen mot skattefusk är en fråga som stått högt på EU:s dagordning . Efter många års förhandlande antogs väsentliga ändringar i sparandedirektivet. Ändringar har även gjorts i moder-dotterbolagsdirektivet för att stävja s.k. hybridlånearrangemang. har deltagit i ett samnordiskt projekt som syftar till att ingå avtal för att utbyta information med länder samt jurisdiktioner som har en omfattande sekretess på skatteområdet. Projektet har varit mycket framgångsrikt och har ingått 44 informationsutbytesavtal. Utskottet välkomnar regeringens arbete och åtgärder för att motverka skattefusk och skatteundandragande och följer arbetet med stort intresse. Utskottet ställer sig med det anförda bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen har förordat och avstyrker följaktligen de aktuella motionsyrkandena. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag och bedömningar som ingår i de olika budgetalternativen. Avtrappat jobbskatteavdrag för höga inkomster Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att jobbskatteavdraget ska trappas av vid höga inkomster. Jämför avvikande meningarna 1 (M, C, FP, KD) och 2 (SD). Regeringen föreslår att jobbskatteavdraget trappas av för arbetsinkomster som överstiger . Avtrappningstakten är och avtrappningen avslutas när jobbskatteavdraget är , d.v.s. vid för personer och vid för personer som fyllt . Avtrappningen gör att marginalskatten höjs . Den högsta marginalskatten stiger från till (vid genomsnittlig kommunalskattesats). I den promemoria som ligger till grund för förslaget bedöms avtrappningen öka skatteintäkterna med 2015. I allianspartiernas gemensamma partimotion 2014/15:3002 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7 avslås regeringens förslag. Motionärerna anför att förslaget har skadliga samhällsekonomiska effekter och sannolikt ger betydligt mindre skatteintäkter än regeringen räknar med, eftersom det påverkar motivationen att arbeta. Även i partimotion 2014/15:3003 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del avslås regeringens förslag. Motionärerna anför att det inte är en klok jobbpolitik att höja skatten på arbete. Detta gäller även marginalskatter. Lagrådet föreslår att avtrappningsbestämmelsen omformuleras för att göra den mindre svårläst. Utskottet anser i likhet med regeringen att både offentligfinansiella och fördelningspolitiska skäl talar för en avtrappning av jobbskatteavdraget vid höga inkomster. En avtrappning som börjar vid innebär att jobbskatteavdraget finns kvar upp till inkomstnivåer som ligger på för personer som inte har fyllt och på för äldre. Av regeringens konsekvensanalys framgår att den disponibla inkomsten minskar mest för de grupper som har högst inkomst och att minskningen av den disponibla inkomsten på dessa nivåer uppgår till . Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna. Lagrådets förslag bör följas. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en sänkning av skatten för pensionärer så att de inte beskattas högre än löntagare för inkomster och får en skattesänkning på inkomster . Jämför avvikande meningarna 1 (M, C, FP, KD) och 2 (SD). Regeringen föreslår att det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks på så sätt att pensionärer inte beskattas högre än löntagare för inkomster upp till ca . Det förhöjda grundavdraget förstärks även för dem som har inkomster på upp till ca . För en garantipensionär innebär förstärkningen en skattesänkning med mellan ca 1 400 och beroende på civilstånd och den kommunalskattesats man betalar. För inkomster på upp till är skattesänkningen mellan ca 1 800 och . För inkomster på upp till ca avtar sedan skattesänkningen ned till . Sammanlagt minskar skatten för personer som vid beskattningsårets ingång fyllt med . Förslaget berör av dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt , dvs. ca 1,4 miljoner personer. I allianspartiernas gemensamma partimotion 2014/15:3002 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 8 avslås regeringens förslag. Motionärerna anför att de inte ser något egenvärde i att pension och förvärvsinkomst beskattas olika men inte heller är beredda att finansiera skattesänkningar för pensionärer genom höjd skatt på arbete. Inget är viktigare för pensionärernas ekonomi än att sysselsättningen och antalet arbetade timmar utvecklas väl samt att reallönerna ökar. I partimotion 2014/15:3003 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del vill motionärerna helt avskaffa skillnaden i beskattning mellan pensionärer och förvärvsarbetande och budgeterar för detta från . Utskottet anser i likhet med regeringen att pensionärer inte bör beskattas hårdare än löntagare som är . I ett första steg bör pensionärernas skatt sänkas så att pensionärer inte beskattas högre än yngre löntagare för inkomster på upp till ca . bör skatten sänkas även för inkomster upp till ca . Detta åstadkoms genom en förstärkning av det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Begränsad uppräkning av den nedre skiktgränsen Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en begränsad uppräkning av den nedre skiktgränsen för . Jämför avvikande meningarna 1 (M, C, FP, KD) och 2 (SD). Regeringen föreslår att uppräkningen av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster begränsas till förändringen i konsumentprisindex (KPI). Den nedre skiktgränsen uppgår därmed till för . Utan begränsningen av uppräkningen skulle den nedre skiktgränsen uppgå till för . För att få samma basår, dvs. beskattningsår 2015, vid efterföljande uppräkningar av skiktgränserna fastställs den övre skiktgränsen till för . Det finns enligt regeringens bedömning såväl offentligfinansiella som fördelningspolitiska skäl för att begränsa uppräkningen av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster. Statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster skulle med oförändrade regler betalas av ca 1,1 miljoner personer 2015. Med förslaget beräknas antalet personer som betalar statlig inkomstskatt öka med ca 72 000 personer. Förslaget bedöms öka skatteintäkterna med 2015. I allianspartiernas gemensamma partimotion 2014/15:3002 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 9 avslår motionärerna regeringens förslag. De anför att förslaget har skadliga samhällsekonomiska effekter och sannolikt ger betydligt mindre skatteintäkter än regeringen räknar med eftersom det påverkar motivationen att arbeta. Även i partimotion 2014/15:3003 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del avslås regeringens förslag. Motionärerna anför att har en väldigt låg gräns för uttag av statlig skatt. Erfarna lärare, sjuksköterskor och poliser kommer med regeringens förslag att börja behöva betala statlig skatt, vilket inverkar menligt på incitamentet att jobba mer och fortbilda sig. Utskottet delar regeringens bedömning att offentligfinansiella och fördelningspolitiska skäl talar för att uppräkningen av den nedre skiktgränsen till 2015 bör begränsas till förändringen i konsumentprisindex (KPI). Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Avdragsrätten för privat pensionssparande Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en begränsning av avdraget för för pensionsförsäkring och inbetalningar på pensionssparkonton. Utskottet delar regeringens bedömning att avdragsrätten för privat pensionssparande bör slopas helt 2016. Regeringen föreslår att avdraget för för pensionsförsäkring och inbetalningar på pensionssparkonton (pensionsparavdrag) begränsas genom att det fasta beloppet sänks . De nya reglerna tillämpas första gången för försäkringspremier som betalas och inbetalningar på pensionssparkonton som görs efter . Bestämmelserna om avdragsrätt för privat pensionssparande innebär att det lämnas en skattekredit för sparandet. Denna skattekredit återbetalas genom att utfallande belopp beskattas. Den ökade internationaliseringen i form av sparande utanför och individer som bosätter sig utomlands innebär att det kan vara svårt att få skattekrediter återbetalda. Jobbskatteavdraget har medfört att skatten på arbetsinkomster har sänkts för låg- och medelinkomsttagare. Det innebär att skillnaden i skattesatser vid spar- och utbetalningstidpunkterna har minskat för stora inkomstgrupper. Personer med lägre inkomster som gör pensionsparavdrag kan till och med möta en högre skattesats vid utbetalningen av pensionen. Det särskilda tilläggsutrymmet för anställda som helt saknar pensionsrätt i anställningen och skattskyldiga som har inkomst av aktiv näringsverksamhet bör kvarstå oförändrat. Det bör det eftersom tilläggsutrymmet kan sägas motsvara den avdragsrätt för kostnader för tjänstepension som arbetsgivarna är berättigade till och som således kommer anställda till godo. Reglerna för arbetsgivarens avdragsrätt för pensionskostnader för de anställda berörs inte av förslaget. Förslaget beräknas öka skatteintäkterna med –2018. Varaktigt beräknas skatteintäkterna öka med . Regeringen avser vidare att återkomma till med ett förslag om slopad avdragsrätt. Frågor såsom behovet av ett privat pensionssparande och om sparandet bör vara skattesubventionerat kommer att behandlas inom ramen för det kommande lagstiftningsarbetet. De offentligfinansiella effekterna av att slopa avdragsrätten för privat pensionssparande beräknas till 2016 och varaktigt. Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag och delar de bedömningar som regeringen redovisar. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om slopad skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete. Utskottet delar regeringens bedömning om ytterligare förändringar av RUT-avdraget . Jämför avvikande meningarna 1 (M, C, FP, KD) och 2 (SD). Regeringen föreslår att den särskilda bestämmelsen om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete slopas och att bestämmelsen om skattereduktion för barnpassning ändras så att den endast omfattar barnpassning som inte mer än i ringa omfattning innefattar hjälp med läxor och annat skolarbete. Ändringen träder i kraft . Regeringen gör vidare bedömningen att det maximala RUT-avdraget bör sänkas till per skattskyldig och år för personer som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt för att förbättra avdragets fördelningsprofil. Vidare bör bestämmelsen om skattereduktion för t.ex. kockar och bartendrar samt poolrengöring inomhus slopas och det bör undersökas om det finns anledning att begränsa antalet RUT-tjänster ytterligare. De kommande förslagen bör träda i kraft . I allianspartiernas gemensamma partimotion 2014/15:3002 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 10 avslås regeringens förslag. Motionärerna anför att RUT-avdraget är en viktig reform som har gjort svarta jobb vita och bidragit till att utrikesföddas sysselsättning har ökat. En halvering för alla och en begränsning av användningsområdena öppnar för att ytterligare inskränka RUT-avdraget framöver. Det får konsekvenser inte bara för företagande och jobb utan även för integration och jämställdhet. En ändring av regelverket i enlighet med regeringens förslag skulle också göra systemet komplicerat och otydligt för dem som vill använda avdraget. Också i partimotion 2014/15:3003 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del avslås regeringens förslag. Motionärerna anför att RUT-avdraget har bidragit till att göra svarta tjänster vita, vilket fått som konsekvens att RUT-reformen är i princip helt självfinansierande. Tillika bidrar reformen till att öka vanliga familjers möjligheter att disponera sin tid till annat än just hushållsarbete. Motionärerna föreslår i stället en vidareutveckling av RUT-avdraget med inriktning mot äldre medborgare. Elevers möjlighet att få hjälp med läxor bör inte vara beroende av om de har föräldrar som har möjlighet att hjälpa dem eller betalningsförmåga för att köpa läxhjälp. Den särskilda bestämmelsen om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete bör därför slopas. För att skattereduktion för mer renodlad sådan hjälp inte åter ska ges inom ramen för barnpassning bör bestämmelsen om skattereduktion för barnpassning ändras. En förutsättning för rätt till skattereduktion för barnpassning bör därför vara att barnpassningen inte i mer än ringa omfattning innefattar hjälp med läxor och annat skolarbete. Utskottet delar regeringens bedömning av behovet av ytterligare förändringar av RUT-avdraget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna. Förbättringar av HUS-avdragets fakturamodell Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att HUS-avdragets fakturamodell bör förbättras. Regeringen gör bedömningen att fakturamodellen för HUS-avdraget bör förbättras. Det underlag som lämnas när en utförare begär utbetalning från bör göras bättre i syfte att ge ett fylligare underlag för urval av vilka utförare som ska kontrolleras närmare. Vidare bör en begäran om utbetalning endast kunna lämnas elektroniskt. Utbetalning bör bara kunna göras till utförarens konto. Därutöver bör det införas en möjlighet till betalningssäkring för att säkerställa återbetalning enligt lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete. De kommande förslagen föreslås träda i kraft . Utskottet instämmer i regeringens bedömning. Regeringens förslag om förbättringar av HUS-avdragets fakturamodell finns i proposition 2014/15:10 och bereds av skatteutskottet. Slopad skattereduktion för gåvor Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet bör slopas . Jämför avvikande mening 1 (M, C, FP, KD). Regeringen gör bedömningen att skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet bör slopas . Regeringen anför att skattereduktionen för gåvor inte är förenlig med inkomstskattelagens (1999:1229) förbud mot avdrag för personliga levnadskostnader och att den ökar komplexiteten i skattesystemet. En stark och livaktig ideell sektor har stor betydelse för samhällslivet och demokratin, men understödjande av ideell verksamhet är inte en uppgift för skattesystemet som sådant. Skattereduktionen för gåvor innebär också att belastas med de verksamhetsfrämmande uppgifterna att pröva frågor om godkännande av gåvomottagare och utöva tillsyn över godkända gåvomottagare. Prioriteringar av stöd med skattemedel till ideell verksamhet ska avgöras av demokratiskt valda organ och deras representanter. En avdragsrätt för gåvor till ideell verksamhet minskar också utrymmet för det samhälleliga stödet och ökar den ideella sektorns verksamheters beroende av enskilda personers förmåga och vilja att bidra. Mot denna bakgrund bör skattereduktionen för gåvor och det därmed sammanhängande förfarandet med godkännande av gåvomottagare slopas. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft . I allianspartiernas gemensamma partimotion 2014/15:3002 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6 i denna del anför motionärerna att de vid sin beräkning av inkomster behåller avdragsrätten och tar bort den ansöknings- och årsavgift som finns för organisationer som ansöker om att bli gåvomottagare respektive godkännas som sådana inom ramen för avdragsrätten. Avdragsrätten för gåvor till ideell, social hjälpverksamhet infördes för att stärka det civila samhällets självständighet så att föreningars, organisationers, kyrkors och samfunds självständighet kan bevaras. Vinsten för samhället i form av mer gåvor och ett ökat samhällsengagemang har varit viktig. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet bör slopas. Prioriteringar av stöd med skattemedel till ideell verksamhet ska avgöras av demokratiskt valda organ och deras representanter. En avdragsrätt för gåvor till ideell verksamhet minskar utrymmet för det samhälleliga stödet och ökar den ideella sektorns verksamheters beroende av enskilda personers förmåga och vilja att bidra. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om höjt reseavdrag. Jämför avvikande mening 2 (SD). För resor mellan bostaden och arbetsplatsen får avdrag göras endast med den del av kostnaden som överstiger . Avdrag medges för kostnaden för det billigaste färdsättet och vanligtvis för en resa till och från arbetsplatsen per arbetsdag. Under vissa förutsättningar kan avdrag göras för kostnader för arbetsresor med egen bil till den del kostnaderna överstiger . I sådant fall får avdrag göras med och per mil. Samma belopp gäller vid avdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten och i näringsverksamhet. Beloppet avser att täcka de milbundna kostnaderna. I de fall en förmånsbil (egen eller lånad) används för resor i tjänsten eller för resor mellan bostaden och arbetsplatsen kan avdrag medges med och per mil för dieselolja och med och per mil för kostnaden för andra drivmedel (bensin och andra biobaserade bränslen). I partimotion 2014/15:3003 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del höjs milersättningen för reseavdrag med . Motionärerna anför att milersättningen har legat still som bensinpriset stigit. Förslaget bidrar till att skapa en rörligare arbetsmarknad som sänker trösklarna in på arbetsmarknaden för människor på landsbygden. Utskottet är inte berett att tillstyrka en höjning av reseavdraget och avstyrker därför motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om skattebefriad andrahandsuthyrning. Jämför avvikande mening 2 (SD). I partimotion 2014/15:3003 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del skattebefrias andrahandsuthyrning och reglerna görs mer flexibla i syfte att lösgöra bostäder för unga och studenter. Motionärerna anför att mycket talar för att dessa boendemöjligheter skulle kunna uppstå just i storstadsregionerna där bostadsbristen är som störst. De samhällsekonomiska vinsterna skulle bli stora när bostadsytan nyttjas på ett mer effektivt sätt. Schablonavdraget vid upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet samt vid försäljning av produkter från privatbostadsfastigheter eller privatbostäder höjdes . Utskottet är inte berett att tillstyrka en hel skattebefrielse på detta område. Särskild löneskatt för äldre Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en särskild löneskatt för äldre. Jämför avvikande meningarna 1 (M, C, FP, KD) och 2 (SD). Regeringen föreslår att en särskild löneskatt införs på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Särskild löneskatt införs även på inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Den särskilda löneskatten bestäms till . Ändringarna träder i kraft . Den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster infördes i samband med skattereform av likformighetsskäl. Utgångspunkten var att all ersättning för arbete och all inkomst av näringsverksamhet bör beläggas med någon typ av socialavgift eller motsvarande skatt.