yttr · H205SkU1y · 2014-11-27 00:00:00 — Skatten bör uppmuntra konsumenter att välja mer miljövänliga alternativ som i sin tur leder till minskade koldioxidutsläpp och mindre klimatpåverkan. Skatt på flygresor har redan införts i en rad europeiska länder, bl.a. , , och . Utskottet delar regeringens bedömning att en utredning bör tillsättas för att utreda hur en skatt på flygresor kan utformas. Skatt på fluorerade växthusgaser Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en skatt på fluorerade växthusgaser bör utredas. Regeringen bedömer att en skatt på fluorerade växthusgaser bör utredas. Fluorerade växthusgaser bidrar till den globala uppvärmningen när de släpps ut i atmosfären. I betänkandet Skatt på fluorerade växthusgaser (SOU 2009:62) förespråkade utredningen att en skatt på fluorkolväten skulle införas. Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstansernas anser att det behövs ytterligare analyser innan en sådan skatt kan införas. Bland annat baserades utredningens förslag på de dåvarande skattesatserna för koldioxidbeskattning av industri som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter och de omständigheter som förelåg . har denna koldioxidbeskattning förändrats som det har skett en produktutveckling och förekomsten av ämnen har förändrats. Sedan utredningen lade fram sitt förslag har även unionsrätten utvecklats, vilket kan förväntas påverka såväl förekomsten som omfattningen av utsläpp. Enligt regeringen kan en skatt vara ett kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen av fluorerade växthusgaser och bör i sådana fall införas. Lämpligheten och den närmare utformningen bör dock först ses över för att beakta de tidigare remissynpunkterna och de förändringar som skett sedan utredningen lämnade sitt betänkande. Regeringen anser vidare att reglerna bör vara enkla att tillämpa och kontrollera och inte medföra gränshandelsproblem och att överensstämmelsen med om statligt stöd är av stor betydelse. Utskottet delar regeringens bedömning att en skatt på fluorerade växthusgaser bör utredas. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en skatt på handelsgödsel bör införas. Regeringen bedömer att en skatt på handelsgödsel bör införas från . Användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattenområden. För att minska användningen av handelsgödsel bör en skatt på handelsgödsel införas från . Den skatt på handelsgödsel som avskaffades ska tjäna som utgångspunkt för en miljöstyrande skatt. Det aviserade förslaget bedöms innebära ökade skatteintäkter med . Regeringen avser att återkomma till under med ett förslag. Innan det aviserade förslaget kan träda i kraft måste förslaget prövas mot bakgrund av . Utskottet delar regeringens bedömning att en skatt på handelsgödsel bör införas för att minska användningen av handelsgödsel. Utskottets förslag i korthet Utskottet har inte något att invända mot det som regeringen har anfört om omräkning av koldioxid- och energiskattesatserna för bränslen och energiskattesatserna för el . Regeringen anför att har en årlig indexomräkning skett av såväl energiskattesatserna på el som koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. Senast ska regeringen, med stöd av bestämmelser i lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE), i en förordning lägga fast det kommande kalenderårets koldioxid- och energiskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen (årlig indexuppräkning). beslutade om ändringar i LSE av koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen , 2013 och 2015 (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122). Av praktiska skäl ansågs det då inte att den årliga indexomräkningen av skattesatser borde göras av regeringen genom en förordning då sådana förändringar genomförs. I stället togs hänsyn till prognostiserade förändringar i konsumentprisindex redan i samband med att koldioxid- och energiskattesatserna , 2013 och 2015 lades fast i LSE. Koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen blir högre 2015 jämfört med . Att skattesatserna blir så mycket högre 2015 beror på att den inflation som prognostiserades för omräkning till skattesatser varit högre än den faktiska inflationen . Vad gäller naturgas och gasol för drivmedelsändamål innefattade beslut även höjningar utöver indexomräkningen. Den totala punktskatten för naturgas för drivmedelsändamål blir därför högre 2015 jämfört med . För energiskattesatserna på el gäller och framåt att indexomräkning av skattebeloppen sker genom en förordning som utfärdas av regeringen senast i november året innan respektive kalenderår. I dessa fall baseras beräkningen av skattesatser på den faktiska förändringen i konsumentprisindex . Index har ökat med . Jämfört med energiskattesatser på el medför indexomräkningen av skattesatserna på el en höjning för hushåll och servicenäringen med per kWh (0,inklusive mervärdesskatt) i medan energiskattesatsen på el i norra förblir oförändrad till följd av avrundningsregler. Den skattesats på el som tillämpas för industrin, jordbruket, skogsbruket och vattenbruket ändras inte till följd av avrundningsregler. Energiskattesatserna på el kommer att framgå av en förordning som regeringen utfärdar senast . En mervärdesskatteeffekt tillkommer om priset på el ändras i motsvarande mån och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt av dra av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. Utskottet har inte något att invända mot det som regeringen har anfört i fråga om omräkning av koldioxid- och energiskattesatserna för bränslen och energiskattesatserna för el . Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att höja skatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak och skatten på snus . Utskottet avstyrker motionsförslaget om att skatten på snus inte ska höjas. Jämför avvikande mening 2 (SD). Regeringen föreslår att punktskatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak höjs . Punktskatten på snus höjs . Ändringarna föreslås träda i kraft och innebär att – skatten på cigaretter höjs från till per styck – skatten på cigarrer och cigariller höjs från till per styck – skatten på röktobak höjs från till per kilogram – skatten på snus höjs från till per kilogram – skatten på tuggtobak höjs från till per kilogram. Ett övergripande mål för samhället och regeringen är att främja folkhälsan. Regeringens tobakspolitik syftar till att minska alla former av tobaksbruk. Konsumtionen av tobak tenderar att minska när priset på tobaksvaror ökar. Andelen dagliga tobaksbrukare har minskat betydligt . En delförklaring kan vara att skattehöjningarna medfört att priserna ökat. Höjd skatt på tobak utgör därför ett led i arbetet för en förbättrad folkhälsa. Punktskatten på tobak har höjts , . räknas skattesatserna för tobak om med hänsyn till konsumentprisindex (KPI) i syfte att realvärdessäkra skattesatserna. Skattesatserna bestäms därvid genom att de angivna skattebeloppen multipliceras med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan KPI året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Förslaget om höjd skatt på tobak bör beakta justeringen i skattesatserna för tobak till följd av en uppskattad förändring i KPI som i annat fall skulle ha skett . Den särskilda skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av alkohol från tredjeland eller med anledning av punktskattekontroll av transporter av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter justeras på motsvarande sätt. En mervärdesskatteeffekt tillkommer om priset på tobak förändras i motsvarande mån och om köparen är en privatperson. Totalt medför de föreslagna punktskattehöjningarna ökade skatteintäkter med 2015. beräknas intäkterna bli något lägre, , beroende på effekten via KPI. Den varaktiga effekten beräknas till . I de offentligfinansiella effekterna inkluderas inte justeringen av skattesatserna för tobak med förändringen i KPI. föreslår i partimotion 2014/15:3003 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del att skatten på tobak höjs generellt i enlighet med regeringens förslag, med undantag för skatten på snus. Snus är – relativt cigaretter och övrig tobak – mindre skadligt och den kraftiga höjning som föreslås är inte förnuftig utifrån ett strikt folkhälsoperspektiv. Utskottet anser att regeringens föreslagna höjningar av tobaksskatten är väl avvägda mot bakgrund av syftet att minska alla former av tobaksbruk. Det föreligger inte skäl att undanta snus från dessa höjningar av punktskatten. Utskottet tillstyrker därför att punktskatten på tobaksvaror höjs i enlighet med regeringens förslag och avstyrker motionen i denna del. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att höja skatten på öl, vin, andra jästa drycker och mellanklassprodukter med och skatten på sprit . Regeringen föreslår att punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker och mellanklassprodukter höjs med och att punktskatten på sprit höjs . Höjningarna, som föreslås träda ikraft innebär att – skatten på öl höjs från per volymprocent till per volymprocent alkohol och liter – skatten på vin och andra jästa drycker än vin eller öl höjs (per liter)  från till för drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5 volymprocent  från till för drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volymprocent  från till för drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5 volymprocent  från till för drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent  från till för vin med en alkoholhalt över 15 men inte över 18 volymprocent – skatten på mellanklassprodukter med en alkoholhalt om högst 15 volymprocent höjs – skatten på drycker med en alkoholhalt över 15 volymprocent från till per liter – skatten på sprit höjs från till per liter ren alkohol. Den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av alkohol från tredje land eller vid punktskattekontroll av transporter justeras på motsvarande sätt. Regeringen anför att det övergripande målet för den svenska alkoholpolitiken är att främja folkhälsan. Sedan den årliga KPI-indexeringen av punktskatt på alkohol slopades 1998 har det reala priset på alkoholhaltiga drycker minskat som den disponibla inkomsten har ökat mer än inflationen. Sambandet mellan alkoholpriset och alkoholkonsumtionen medför att efterfrågan på alkoholprodukter tenderar att minska när priset på alkohol ökar. Höjd skatt på alkohol påverkar konsumtionen och utgör därför en viktig åtgärd i det alkoholpreventiva arbetet och ett led i regeringens arbete för en förbättrad folkhälsa. Vid förändringar i skatten på alkohol måste hänsyn tas till eventuella effekter på den oregistrerade konsumtionen, dvs. alkohol som förs in i från utlandet genom t.ex. resandeinförsel och smuggling. Privatinförsel och illegal införsel har därför vägt tungt i valet av i vilken utsträckning de olika alkoholskatterna föreslås höjas. Den oregistrerade konsumtionen av sprit är förhållandevis hög. är punktskatten på sprit redan hög jämfört med punktskatten på andra alkoholvaror. Regeringen bedömer därför att den relativt lägre höjningen av spritskatten, jämfört med den på andra alkoholsorter, är välmotiverad. Regeringen anser att folkhälsoeffekterna väger tyngre än närings- och sysselsättningsaspekter vid bedömningen av skattenivåerna samt att förslagen är väl avvägda även med hänsyn till risken för en ökning av den oregistrerade konsumtionen. Hälsoeffekterna överväger även fördelningseffekter vid utformningen av alkoholpolitiken. Totalt medför de föreslagna skattehöjningarna ökade skatteintäkter med 2015. Den varaktiga effekten beräknas till . Skattehöjningen beräknas medföra att priset på en flaska öl på som kostar ökar till , inklusive moms. Priset på en flaska vin på som kostar beräknas öka till , inklusive moms. Priset på en flaska spritdryck alkohol på som kostar beräknas öka till , inklusive moms. Utskottet anser att regeringens föreslagna höjningar av alkoholskatterna är väl avvägda mot bakgrund av risken att stora skattehöjningar leder till en ökad legal och illegal införsel av alkoholdrycker till . Utskottet tillstyrker därför att punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker, mellanklassprodukter och sprit höjs i enlighet med regeringens förslag. Beskattning av viss privatinförsel av cigaretter Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en ny lag om beskattning av viss privatinförsel av cigaretter. Regeringen föreslår att en ny lag om beskattning av viss privatinförsel av cigaretter införs. Lagen avser punktskatt på resandes införsel av fler än 300 cigaretter från , , , , och . Den nya lagen träder i kraft . Skatt ska inte tas ut för införsel som äger rum efter utgången av 2017. Lagen om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror upphör att gälla vid utgången av . Beskattningen av cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak är harmoniserad inom EU. De inom EU gemensamma bestämmelserna om tobaksskatt är reglerade i rådets direktiv /64/EU av om strukturen och skattesatserna för punktskatten på tobaksvaror (kodifiering). , , , , , , och har enligt artikel 10.2 i direktiv /64/EU beviljats en övergångsperiod och har fram t.o.m. på sig att komma upp till de nämnda minimiskattenivåerna. har i samband med sitt anslutningsfördrag till EU erkänts en motsvarande övergångsperiod. För de medlemsstater som inte omfattas av övergångsregler fr.o.m. finns det en möjlighet att beskatta privatinförsel av cigaretter från de medlemsstater som omfattas av övergångsregler, i den mån dessa stater inte når upp till minimiskattenivåerna. Beskattning av införda cigaretterna kan ske till den del införseln överstiger 300 cigaretter. Bestämmelserna kan tillämpas vid införsel , dvs. Ett övergripande mål för samhället och regeringen är att främja folkhälsan. Sambandet mellan tobakspriset och tobakskonsumtionen tenderar att göra att konsumtionen av tobak minskar när priset stiger. Punktskatt på tobak utgör därför ett led i främjandet av förbättrad folkhälsa. , , , , och når inte upp till de minimiskattenivåer som stadgas enligt direktivet. kan därmed beskatta resandeinförsel av cigaretter från de nämnda medlemsstaterna fram t.o.m. . Regeringen föreslår därför att en ny lag om beskattning av viss privatinförsel av cigaretter införs, som avser beskattning av resandes införsel av fler än 300 cigaretter från , , , , eller . Den nya lagen föreslås träda i kraft . I enlighet med de anslutningsfördrag som trädde i kraft för de nya EU-medlemsstaterna föreslogs i regeringens proposition Beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror, m.m. (prop. 2003/04:117) att med stöd av övergångsregler skulle få behålla samma kvantitativa begränsningar för privat införande utan ytterligare punktskatteuttag av cigaretter och andra tobaksvaror från vissa nya medlemsstater som gällde för resenärer från tredjeland. I enlighet med beslut gällde den längst gällande övergångsbestämmelsen fram t.o.m. och lagen tillämpas därmed inte längre. Regeringen föreslår därför att lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror ska upphöra att gälla vid utgången av . Regeringen föreslår att skatt ska tas ut med och per cigarett vid resandeinförsel av cigaretter från , , , , och till den del införseln överstiger 300 cigaretter. Skattskyldigheten inträder vid införseln och det är den som för in cigaretter för vilka skatt ska betalas som är skattskyldig. Skatten motsvarar den styckeskatt på cigaretter enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt som föreslås i budgetpropositionen. Den som är skattskyldig ska självmant redovisa skatten vid varje införsel i en särskild skattedeklaration. Den offentligfinansiella intäkten beräknas till . Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag och tillstyrker att en ny lag om beskattning av viss privatinförsel av cigaretter införs i fråga om resandes införsel av fler än 300 cigaretter från , , , , och . Trängselskatt för utländska fordon m.m. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att utländska bilar ska omfattas av trängselskatt, att ytterligare sanktioner ska införas och att den som innehar ett särskilt parkeringstillstånd för rörelsehindrade ska kunna befrias från skatteplikt. Regeringen föreslår att utländska bilar ska omfattas av skattskyldighet för trängselskatt. När trängselskatt infördes fanns det inte något tillräckligt utvecklat samarbete för ett informationsutbyte mellan stater om fordon, och det ansågs vara svårt att dels kontrollera att skatt betalades in, dels driva in sanktionsbelopp vid utebliven betalning. Det bedömdes därför inte vara meningsfullt att sådana bilar skulle omfattas av skattskyldighet. har både i sitt delbetänkande och i sitt slutbetänkande föreslagit att utländska fordon ska omfattas av skatteplikt i fråga om trängselskatt. I propositionen Infrastrukturavgifter på väg och elektroniska vägtullsystem (prop. 2013/14:25), som behandlar utredningens delbetänkande, föreslås att utländska fordon bör omfattas av en avgiftsplikt på allmän väg. har vid behandlingen av nämnda proposition betonat vikten av att infrastrukturavgifter och trängselskatt för utländska fordon kan införas och (bet. 2013/14:TU8, rskr. 2013/14:147). Ett system som inte skiljer mellan svenska och utländska bilar är mer rättvist, vilket bidrar till acceptansen av systemet. Att utländska bilar omfattas av skattskyldighet har också en viss betydelse för konkurrensneutraliteten. Mot den bakgrunden finns det goda skäl att låta utländska bilar omfattas av trängselskatt. Det är som är beskattningsmyndighet för trängselskatt. Det är dock Transportstyrelsen som, för räkning, beslutar om trängselskatt och tilläggsavgift. Det är också Transportstyrelsen som verkställer uppbörd av sådan skatt och avgift. För att Transportstyrelsen ska kunna fatta beslut om trängselskatt för utlandsregistrerade bilar krävs att myndigheten har tillgång till uppgifter om vem som äger en viss bil. För svenska bilar sker betalning av trängselskatt genom att ägaren aviseras med en faktura som baseras på fotografering av registreringsskylten. Denna metod för betalningsuppmaning förutsätter att registreringsnumret vid beslutet kan kopplas ihop med en ägare genom uppgifter i vägtrafikregistret. En av svårigheterna med att ta ut trängselskatt av utländska bilar är att Transportstyrelsen inte har tillgång till uppgifter om bilägare i andra länder. Transportstyrelsen har därför, för att börja kunna ta ut trängselskatt av utländska bilar, upphandlat ett avtal med ett företag som har tillgång till sådana uppgifter (aviseringspartner). Under förutsättning att aviseringslösningen utformas i enlighet med gällande bestämmelser i fråga om bl.a. sekretess, ser regeringen inga hinder mot den aktuella aviseringslösningen. Regeringen gör därmed bedömningen att det finns förutsättningar att ta ut trängselskatt av utländska bilar. Regeringen föreslår vidare att den som innehar ett särskilt parkeringstillstånd för rörelsehindrade enligt bestämmelserna i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) ska efter ansökan till befrias från skatteplikt för en viss bil. För den som är funktionshindrad finns det inte något annat val än att använda bil för att förflytta sig. Bedömningen gjordes därför att funktionshindrade inte skulle behöva betala trängselskatt. kan, efter ansökan från den som beviljats parkeringstillstånd för rörelsehindrade enligt trafikförordningen, besluta om att undanta en viss bil från skatteplikt. Även EU-medborgare som har beviljats parkeringstillstånd för rörelsehindrade i ett annat land bör behandlas lika i fråga om befrielse från att betala trängselskatt. Befrielse bör, liksom för de svenska bilarna, endast gälla efter ansökan från den enskilde. Befrielse från skatteplikt kan dock inte medges om bilen används i yrkesmässig trafik. Regeringen föreslår även att ett användningsförbud införs för en viss bil om trängselskatt eller tilläggsavgift inte har betalats inom den föreskrivna tiden, det totala beloppet uppgår till mer än och det har gått har gått sedan beloppet senast skulle ha betalats. Vissa angivna skulder ska inte räknas in i den totala skulden. Förbudet ska gälla till dess den totala skuld som har lett till förbudet har betalats. En polisman eller en bilinspektör ska avskylta bilen om den används i strid med användningsförbudet. Eftersom många inte betalar trängselskatten i rätt tid anser regeringen att det finns skäl att överväga ytterligare sanktioner. Även i preventivt syfte är det viktigt att det också finns andra sanktioner än sanktionsavgifter. Att införa nya straffbestämmelser framstår dock inte som rimligt. Det kan dock finnas skäl att överväga regler liknande de regler om användningsförbud och avskyltning som redan finns för bl.a. fordonsskatt. Enligt regeringens bedömning framstår ett användningsförbud som en lämplig åtgärd för att förmå den som upprepade gånger underlåtit att betala trängselskatten och tilläggsavgiften att betala dessa. Ett sådant användningsförbud bör, liksom när det gäller fordonsskatten, kopplas till att registreringsskyltarna kan tas om hand om förbudet överträds. En tidigare ägarens skuld ska inte medföra användningsförbud för den nye ägaren. Bilen får också användas om det finns särskilda skäl. Att använda en bil trots att den är avskyltad är straffbelagt. En polisman eller bilinspektör kan dock medge att en avskyltad bil förs till närmaste lämpliga avlastningsplats om det är olämpligt att en bils färd avbryts direkt vid kontroll, t.ex. om bilen skulle utgöra en trafikfara eller bilen är lastad med gods som skulle kunna innebära problem om det lämnades på platsen. Vid den proportionalitetsbedömning som ska göras i fråga om egendomsskyddets omfattning enligt , måste särskilt syftet att säkerställa betalning för det allmännas fordringar vägas mot de ingrepp i den enskildes äganderätt som en begränsning i rätten att nyttja sin bil medför. Det aktuella förslaget om användningsförbud sammantaget framstår som rimligt avvägt i förhållande till den nyttjanderättsinskränkning som det medför för den enskilde. Nyttjanderättsbegränsningen får därmed anses vara förenlig med . Svenska myndigheter har inte alltid tillgång till uppgifter om utländska fordonsägare. Även om det finns sådana uppgifter kan det vara svårt att driva in fordringar på trängselskatter i andra länder. I praktiken är möjligheterna att få bistånd med indrivning av skatter och avgifter utanför EU ganska begränsade. Ofta gäller även vissa beloppsgränser. Uppdateringen av och konvention om ömsesidig handräckning i skatteärenden är lovande och konventionen innehåller inte någon begränsning i fråga om belopp. Om konventionen skulle göras tillämplig på trängselskatter skulle en stor del av de utländska fordonens skatter lättare kunna drivas in. Konventionen omfattar redan bl.a. vägavgifter för vissa tunga fordon, överlastavgifter och infrastrukturavgifter på väg. Trängselskatten är av liknande karaktär och bör därför enligt regeringens uppfattning kunna omfattas av samarbetet. Beslut om trängselskatt som rör en svensk fysisk person ska överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets personen hade sin hemortskommun det år då beslutet i saken fattades. Bestämmelserna i 67 kap. 8 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska i fråga om svenska juridiska personer tillämpas vid överklagande. Beslut om trängselskatt som rör utländska fysiska eller juridiska personer ska överklagas till Förvaltningsrätten i . När trängselskatt först infördes i ansågs det vara mest kostnadseffektivt och rättssäkert att överprövning av besluten gjordes av en särskilt anvisad förvaltningsrätt och att det kunde förefalla naturligt att mål om trängselskatter i huvudsak prövades av en domstol i det område som skatten omfattade, med tanke på t.ex. domstolens kännedom om lokala förhållanden och den omständigheten att muntliga förhandlingar kunde förekomma.