yttr · H205MJU1y · 2014-11-26 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets yttrande har beslutat att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över de iakttagelser som redovisas i promemorian Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen som upprättats av . Miljö- och jordbruksutskottet har beslutat att yttra sig över promemoria och lämnar bl.a. kommentarer om det samlade utfallet av genomförda subsidiaritetsprövningar samt sedan Lissabonfördragets ikraftträdande. Sammanfattningsvis har utskottet som uppföljningen omfattar, dvs. till , prövat 95 ärenden och lämnat fem utlåtanden där i samtliga fall beslutat att överlämna motiverade yttranden om att kommissionens förslag strider mot subsidiaritetsprincipen. Dessa fem motiverade yttranden med subsidiaritetsinvändningar mot kommissionens lagstiftningsförslag har resulterat i tre antagna lagstiftningar (tre motiverade yttranden har resulterat i en lagstiftning). Utskottet konstaterar att av dessa tre antagna lagstiftningar har subsidiaritetsinvändningarna hörsammats i två fall och i ett lett till en tidsbegränsad lagstiftning. Utskottet konstaterar vidare att kommissionen fortfarande brister i sina motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen. Det är av yttersta vikt att kommissionen motiverar sina förslag utförligt med ett tydligt resonemang om hur den kommer fram till att förslag är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Utskottets tidigare uppfattning när det gäller den begränsade nyttan av IPEX (plattformen för EU:s mellanparlamentariska utbyte) kvarstår. Utskottet anser att IPEX behöver förbättras för att kunna bli ett bra stöd vid beredning av subsidiaritetsärenden. Utskottets erfarenheter av kontakterna med representant vid EU:s institutioner är liksom tidigare goda. Vad gäller beredning av subsidiaritetsärenden använder sig utskottet inte av någon förenklad beredning vid prövning. Alla rättsakter som hänvisas till utskottet subsidiaritetsprövas och bereds på samma sätt. följer, inom ramen för sin uppgift enligt 7 kap. 8 § riksdagsordningen, tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och meddelar kammaren sina iakttagelser en gång . I promemorian Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen (PM ) redogör för sina iakttagelser om de subsidiaritetsprövningar som har gjorts av –. Mot denna bakgrund efterfrågar särskilt följande kommentarer och bedömningar: En kommentar om det samlade utfallet av genomförda subsidiaritetsprövningar på olika politikområden jämfört med samt sedan Lissabonfördragets ikraftträdande. En bedömning av i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder på olika politikområden inom utskottets beredningsområde minskat till följd av utkast till lagstiftningsutkast från EU som subsidiaritetsprövats av utskottet samt hur den sammantagna utvecklingen på olika politikområden förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. En kommentar om kommissionens motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen. En kommentar om i vilken utsträckning utskottet använder sig av kontakter med representant vid EU:s institutioner för inhämtande och utlämnande av information och hur kontakterna fungerar. En kommentar önskas även om inhämtande av information från IPEX. Mot bakgrund av att KU betonat värdet av informationsutbyte mellan de nationella parlamenten önskas en kommentar även till om några kontakter har tagits med andra nationella parlament i syfte att inhämta information om pågående subsidiaritetsprövningar. Utskottet önskar även svar på följande frågor: Använder utskottet någon form av förenklad beredning vid subsidiaritetsprövningen? Prioriterar utskottet vissa ärenden? I förekommande fall, hur väljs ärenden för olika former av beredning ut? Miljö- och jordbruksutskottets ställningstagande har miljö- och jordbruksutskottet prövat 21 utkast till lagstiftningsakter (se listan nedan). Av dessa har utskottet haft subsidiaritetsinvändning mot ett av förslagen, nämligen förslaget om en ram för fysisk planering i kust- och havsområden och integrerad förvaltning av kustområden (KOM(2013) 133). Ärendet resulterade i ett utlåtande (utl. 2012/13:MJU20) med förslag till yttrande som beslutade att bifalla. Förslaget om fysisk planering har lett till EU-lagstiftning, och utfallet utifrån subsidiaritetsinvändning redovisas nedan under rubriken ” Samlat utfall av genomförda subsidiaritetskontroller”. I övriga ärenden har utskottet ansett att förslagen inte strider mot subsidiaritetsprincipen. KOM(2013) 133 Förslag till och rådets direktiv om upprättandet av en ram för fysisk planering i kust- och havsområden och integrerad förvaltning av kustområden. KOM(2013) 159 Förslag till och rådets förordning om fastställande av en anpassningssats för direktstöd enligt förordning (EG) nr 73/2009 avseende . KOM(2013) 245 Förslag till och rådets förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden [och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1198/2006, rådets förordning (EG) nr 861/2006 och rådets förordning (EG) nr XXX/2011 om en integrerad havspolitik]. KOM(2013) 226 Förslag till och rådets förordning om vissa övergångsbestämmelser för stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och om ändring av förordning (EU) nr […] [RD] vad gäller resurser och resursfördelning avseende 2014 och om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 och förordningarna (EU) nr […] vad gäller deras tillämpning . KOM(2013) 262 Förslag till och rådets förordning om produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial. KOM(2013) 267 Förslag till och rådets förordning om skyddsåtgärder mot växtskadegörare. KOM(2013) 260 Förslag till och rådets förordning om djurhälsa. KOM(2013) 265 Förslag till och rådets förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och välbefinnande, växters sundhet, växtförökningsmaterial och växtskyddsmedel samt om ändring av förordningarna (EG) nr 999/2001, (EG) nr 1829/2003, (EG) nr 1831/2003, (EG) nr 1/2005, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 834/2007, (EG) nr 1099/2009, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012 och (EU) nr [...] /2013 och direktiven /58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG, 2008/120/EG och 2009/128/EG (förordningen om offentlig kontroll). KOM(2013) 288 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 528/2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter, vad gäller vissa villkor för tillträde till marknaden. KOM(2013) 327 Förslag till och rådets förordning om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial, och om ändring av rådets direktiv /56/EG, 2000/29/EG och 2008/90/EG, förordningarna (EG) nr 178/2002, (EG) nr 882/2004 och (EG) nr 396/2005, direktiv /128/EG samt förordning (EG) nr 1107/2009, och om upphävande av rådets beslut 66/399/EEG, 76/894/EEG och 2009/470/EG. KOM(2013) 417 Förslag till och rådets förordning om ändring av vissa förordningar på områdena fiske och djurhälsa med anledning av ändringen av ställning i förhållande till Europeiska unionen. KOM(2013) 418 Förslag till och rådets förordning om ändring av vissa direktiv på områdena miljö, jordbruk, socialpolitik och folkhälsa med anledning av ändringen av ställning i förhållande till Europeiska unionen. KOM(2013) 428 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1198/2006 vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats av eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet. KOM(2013) 521 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). KOM(2013) 620 Förslag till och rådets förordning om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter. KOM(2013) 516 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1013/2006 om transport av avfall. KOM(2013) 722 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen, med hänsyn till genomförandet 2020 av en internationell överenskommelse om tillämpning av en global marknadsbaserad åtgärd för utsläpp från internationell luftfart. KOM(2013) 757 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket, vad gäller finansieringsramen för perioden –2018. KOM(2013) 761 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /62/EG om förpackningar och förpackningsavfall för att minska användningen av tunna plastbärkassar. KOM(2013) 769 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 vad gäller det tekniska genomförandet av Kyotoprotokollet till ramkonvention om klimatförändringar. KOM(2013) 812 Förslag till och rådets förordning om informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland. Genomförda subsidiaritetsprövningar som lett till EU-lagstiftning Miljö- och jordbruksutskottets kansli har tagit fram följande uppgifter om de förslag som kommissionen tagit fram och som utskottet har subsidiaritetsprövat och som har lett till EU-lagstiftning: • Direktiv /89/EU av om upprättandet av en ram för havsplanering. • Förordning (EU) nr 334/2014 av om ändring av förordning (EU) nr 528/2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter, vad gäller vissa villkor för tillträde till marknaden. • Förordning (EU) nr 652/2014 av om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial. • Förordning (EU) nr 1385/2013 av om ändring av vissa förordningar på områdena fiske och djurhälsa med anledning av ändringen av ställning i förhållande till Europeiska unionen. • Direktiv /64/EU av om ändring av vissa direktiv på områdena miljö, jordbruk, socialpolitik och folkhälsa med anledning av ändringen av ställning i förhållande till Europeiska unionen. • Förordning (EU) nr 335/2014 av om ändring av rådets förordning (EG) nr 1198/2006 om Europeiska fiskerifonden vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats av eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet. • Förordning (EU) nr 660/2014 av om ändring av förordning (EG) nr 1013/2006 om transport av avfall. Bedömning av i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder inom utskottets beredningsområde minskat till följd av förslag från EU samt hur den sammantagna utvecklingen förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar att dess beredningsområde präglas av internationellt samarbete och innebär att delar av den nationella kompetensen förs över till EU. I takt med att ny lagstiftning beslutas på EU-nivå får EU större inflytande på dessa områden och utrymmet för nationell lagstiftning minskar. Åtgärder på unionsnivå är nödvändiga för att uppnå politiska mål, exempelvis att bekämpa gränsöverskridande miljöproblem. är det viktigt att subsidiaritetsfrågan ägnas särskild uppmärksamhet. En åtgärd ska endast vidtas på EU-nivå om målen med åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan bättre kan uppnås på EU-nivå. Utskottet har genom subsidiaritetskontrollen möjlighet att framföra sina synpunkter på de olika förslagen direkt till EU:s institutioner. som uppföljningen omfattar, dvs. från till ledde utskottets prövning av totalt 95 lagstiftningsförslag till att fem fall ansågs strida mot subsidiaritetsprincipen. Samlat utfall av genomförda subsidiaritetsprövningar Av promemoria framgår att miljö- och jordbruksutskottet har behandlat flest subsidiaritetsärenden (totalt 95 stycken) inom som uppföljningen omfattar, dvs. från Lissabonfördragets ikraftträdande till . behandlades totalt 18 ärenden , 28 respektive 2012 samt 21 ärenden . Av dessa 95 behandlade ärenden har utskottet lämnat totalt fem utlåtanden med förslag till motiverade yttranden om att kommissionens förslag strider mot subsidiaritetsprincipen. I övriga 90 ärenden har utskottet ansett att förslagen inte strider mot subsidiaritetsprincipen. har i samtliga fem subsidiaritetsinvändningar följt utskottets förslag och beslutat att överlämna motiverade yttranden till , rådets och kommissionens respektive ordförande. Utskottet konstaterar att av dessa fem yttranden har tre resulterat i lagstiftning på EU-nivå. En av lagstiftningarna har emellertid utgjorts av tre ärenden som har prövats vid olika tillfällen och behandlats i tre utlåtanden från utskottet. Sammanfattningsvis har samtliga lämnade motiverade yttranden om kommissionens lagstiftningsförslag resulterat i tre antagna lagstiftningar. Nedan följer en beskrivning av dessa tre lagstiftningar och utfallet utifrån de subsidiaritetsinvändningar som överlämnat. Utdelning av livsmedel till de sämst ställda De tre utlåtanden om kommissionens förslag och som har lett till lagstiftning gäller förslag till utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen. Det första ärendet ingick i KU:s uppföljning och avsåg KOM(2010) 486 slutlig. Utskottet fann vid behandlingen av detta förslag att kommissionens då aktuella förslag inte var förenligt med subsidiaritetsprincipen (utl. 2010/11:MJU7). Det andra ärendet avsåg ett förslag till förordning om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter, en förordning om en samlad marknadsordning (KOM(2010) 799). Utskottet beslutade att lämna ett utlåtande (2010/11:MJU21) om förslaget. I det aktuella förslaget har ett tidigare förslag till ändring rörande livsmedelshjälp till de sämst ställda i unionen inarbetats (KOM(2010) 486 slutlig). Utskottet ansåg fortfarande att den rättsliga grund som kommissionen angav för livsmedelsstödet var felaktig, vilket gällde för det förslag som då behandlades och som hade behandlats tidigare. Varken syftet eller innehållet i den föreslagna rättsakten innefattades av den gemensamma jordbrukspolitikens mål. Den föreslagna åtgärden stod i strid med subsidiaritetsprincipen, eftersom målet för den planerade åtgärden kunde och borde uppnås av medlemsländerna på central nivå eller på regional och lokal nivå. Utskottet anförde vidare att åtgärder av det slag som avsågs med det aktuella förslaget borde vara varje medlemsstats eget ansvar och att det därmed inte behövdes delegerade befogenheter som innebar att åtgärderna finansierades över EU-budgeten. Utskottet vidhöll således att kommissionens förslag, som avser utdelning av livsmedel till de sämst ställda, stod i strid med subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens respektive ordförande. Utskottet lämnade även ett utlåtande om det ändrade förslaget till förordning om ändring av förordningar vad gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen (KOM(2011) 634). Utskottet lämnade utlåtandet (2011/12:MJU8) . Förslaget ersatte det tidigare förslaget, KOM(2010) 486, som redovisats ovan. Utskottet påpekade att den rättsliga grund som kommissionen angav för förslaget var felaktig, trots att kommissionen lagt till artikel 175.3 i EUF-fördraget och därmed föreslog en dubbel rättslig grund. Oavsett vilken rättslig grund kommissionen valde för förslaget kunde utskottet inte finna några skäl till att målen för den planerade åtgärden i förslaget, som i huvudsak var socialpolitiska, bättre skulle uppnås på unionsnivå. Utskottet vidhöll likaså sin åsikt att i och med de ändringar av livsmedelsstödet som kommissionen föreslog hade syftet med de åtgärder som det aktuella förslaget rörde skiftat karaktär från att ha varit jordbrukspolitiska åtgärder till att vara socialpolitiska åtgärder. Socialpolitik hör främst till medlemsstaternas ansvar enligt fördragen. Förslaget stred därför mot subsidiaritetsprincipen. I utlåtandet konstaterade utskottet att varken syftet med eller innehållet i den föreslagna rättsakten kunde innefattas av något av den gemensamma jordbrukspolitikens mål i artikel 39 i EUF-fördraget. Utskottets uppfattning låg även i linje med det som anförde i mål T-576/08. I samband med andra läsning av kommissionens förslag nämnde parlamentet att tillsammans med och hade lämnat motiverade yttranden med anledning av kommissionens förslag. och Europeiska unionens råd antog förordning (EU) nr 121/2012 om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 1234/2007 vad gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen. I artikel 27 fastställdes en ordning för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen , vilket innebar att åtgärden tidsbegränsades. Det är svårt att uttala sig om motiverade yttranden där kommissionens förslag avvisades har haft betydelse för utfallet av lagstiftningen. Däremot kan konstateras att kommissionen presenterade tre förslag i samma fråga. Det slutliga förslaget som sedan resulterade i en lagstiftningsakt innebar att åtgärden tidsbegränsades till . Lagstiftning brukar inte var tidsbegränsad. Tillträde till genetiska resurser Ett annat utlåtande (2012/13:MJU6) som utskottet lämnade och som resulterat i lagstiftning gällde kommissionens förslag till en förordning om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen (KOM(2012) 576). I förordningen fastställs bestämmelser om tillträde till och fördelning av nytta från genetiska resurser och traditionell kunskap som rör genetiska resurser i enlighet med bestämmelserna i . Detta protokoll är bindande och upprättades vid det tionde partsmötet under FN:s konvention om biologisk mångfald som hölls i . När det gäller åtgärder för bl.a. tillträde får parterna till protokollet själva bestämma om de vill reglera tillträdet. Utskottet anförde i utlåtandet att lagstiftningskompetensen på detta område borde kvarstå hos medlemsstaterna. Kommissionens förslag utesluter inte enligt utskottet en överföring av nationell kompetens till EU i denna del, eftersom det inte tydligt framgår att förordningen avser användningen av genetiska resurser och traditionell kunskap som rör genetiska resurser. Endast två av EU:s medlemsstater har utvecklat lagstiftning om tillträde till genetiska resurser som de har suveräna rättigheter till. Övriga medlemsstater har fritt tillträde till sina genetiska resurser, och kommissionen framhåller i sitt förslag också att det inte behövs några harmoniserade åtgärder på EU-nivå för tillträde. Utskottet ansåg därför att det under dessa förutsättningar var en onödig och oproportionerlig åtgärd att inrätta en s.k. unionsplattform som syftar till att strama upp och diskutera medlemsstaternas tillträdeslagstiftning. Det finns inga fördelar med att inrätta en sådan plattform genom förordningen. Förslaget att upprätta en plattform för tillträde till genetiska resurser inom EU kan ses som ett inledande steg mot en EU-harmoniserad tillträdeslagstiftning. Lagstiftningskompetensen bör därför kvarstå hos medlemsstaterna även på detta område. Sammanfattningsvis ansåg utskottet att delar av kommissionens förslag till förordning inte bör genomföras på unionsnivå i sin nuvarande utformning då dessa inte kan anses stå i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. antogs och rådets förordning (EU) nr 511/2014 om åtgärder för användarnas efterlevnad i Nagoyaprotokollet om tillträde till och rimlig och rättvis fördelning av vinster från utnyttjande av genetiska resurser i unionen. I förordningen regleras endast den del av Nagoyaprotokollet som rör åtgärder för användarnas efterlevnad. Den del av Nagoyaprotokollet som rör ett rättssäkert tillträde är i stället upp till medlemsstaterna att själva besluta om. Den s.k. tillträdesplattformen som kommissionen föreslagit finns med andra ord inte med i den antagna förordningen. Det kan därmed konstateras att motiverade yttrande där kommissionens förslag om att upprätta en tillträdesplattform avvisades har fått gehör. Upprättande av en ram för fysisk planering i kust- och havsområden behandlade miljö- och jordbruksutskottet näst flest subsidiaritetsärenden, totalt 21 stycken, som ledde till ett utlåtande från utskottet. följde utskottets förslag och beslutade att överlämna ett motiverat yttrande i ärendet till , rådets och kommissionens respektive ordförande. Utlåtandet med förslag till ett motiverat yttrande (2012/13:MJU20) gällde kommissionens förslag till direktiv om upprättande av en ram för fysisk planering i kust- och havsområden och integrerad förvaltning av kustområden (KOM(2013) 133). Enligt förslaget ska det skapas procedurer för planering och förvaltning i medlemsstaterna, vilket ska uppnås genom ett rättsligt bindande ramdirektiv. Ett genomförande av förslaget innebär att medlemsstaterna ska upprätta havsplaner och strategier för kustförvaltning som uppfyller vissa minimikrav. Havsplanerna ska innehålla åtminstone en kartläggning av havsområdet som anger den aktuella och potentiella rumsliga och tidsmässiga fördelningen av aktiviteter för att uppnå de mål om energi, havsbaserad näring och miljöskydd som anges i förslaget. Även kuststrategierna ska identifiera befintliga och behövliga relevanta åtgärder som syftar till att dessa mål ska uppnås. Miljö- och jordbruksutskottet begärde in regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i förslaget (2012/13:FPM118). Regeringen ansåg att förslaget inte kunde anses vara förenligt med subsidiaritetsprincipen. Utskottet anförde, i likhet med regeringen, i utlåtandet att kommissionen i sitt förslag avser att reglera områden som ligger under den kommunala planprocessen, och att förslaget kan komma att styra den kommunala självständiga planeringen på ett sätt som inte är nödvändigt eller lämpligt. Dessutom menade utskottet att utformningen av krav på den kommunala planeringen är en nationell angelägenhet som inte bör regleras på EU-nivå. Utskottet ansåg därför att förslaget i sin nuvarande utformning inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. antogs och rådets direktiv (EU) nr 89/2014 om upprättande av en ram för havsplanering. har i förhandlingarna fått gehör för att direktivet inte får leda till att frågor om planering i onödig eller olämplig utsträckning regleras på EU-nivå, att direktivet inte får innehålla bindande bestämmelser om kustförvaltning, liksom att det inte får vara för ingående och detaljerat samt att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna liksom hänsynen till den nationella kompetensen ska respekteras. Direktivet har karaktären av ett övergripande ramdirektiv om havsplanering som har vissa bestämmelser om bl.a. syfte och målsättning med planeringen. Sammanfattningsvis har bl.a. och regeringens ståndpunkt fått genomslag när det gäller avvisande av de delar av kommissionens förslag som innebär krav på den kommunala planeringen. Enligt artikel 5 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska utkasten till lagstiftningsakter innehålla en motivering om varför de är förenliga med dessa principer. Detta gäller oavsett om kommissionen eller någon annan är förslagsställare. Utskottet har i tidigare uppföljningar och senast vid uppföljningen kommenterat kommissionens brist på motiveringar om förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Av de 21 subsidiaritetsärenden som utskottet prövade saknades motivering i nio av kommissionens förslag. Utskottet anser att det är av yttersta vikt att kommissionen motiverar sina förslag utförligt med ett tydligt resonemang om hur den kommer fram till att den föreslagna förordningen är förenlig med subsidiaritetsprincipen.