yttr · H205AU1y · 2014-11-28 00:00:00 — Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. har gett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över Budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) samt de motioner som har väckts med anledning av propositionen, i de delar de berör utskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till förslag i budgetpropositionen och motionerna som gäller utgiftsramarna samt de preliminära utgiftsramarna –2018 som föreslås för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Även vissa förändringar på budgetens inkomstsida kommenteras i de delar de berör utskottets beredningsområde. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker att för beslutar om utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, de preliminära utgiftsramarna för respektive utgiftsområde åren därefter samt om inkomstberäkningarna i berörda delar i enlighet med vad som föreslås i budgetpropositionen. Motionärernas förslag bör avstyrkas i motsvarande delar. I yttrandet finns två avvikande meningar (M, C, FP, KD) och (SD). Utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . I propositionen föreslår regeringen att ramen för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ska vara och att ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ska vara (tabell 8.2 i propositionen). Förslaget innebär en ökning med för utgiftsområde 13 och en ökning med för utgiftsområde 14 i förhållande till ramen för innevarande budgetår inklusive redan beslutade[1] och föreslagna[2] ändringsbudgetar (tabell 8.3 i propositionen). Den högre nivån för utgiftsområde 13 beror till stor del på en kraftig tillströmning av asylsökande och som en konsekvens av detta ett ökat antal kommunmottagna liksom ökade utgifter för kommunersättningar, etableringsersättningar och etableringslotsar. Den högre nivån för utgiftsområde 14 beror till stor del på ökade utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. I propositionen föreslås även att utgifterna –2018 som riktlinje för regeringens budgetarbete när det gäller utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet preliminärt beräknas till 2016, 2017 och 2018. För utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv beräknas utgifterna till 2016, 2017 och 2018 (tabell 8.3 i propositionen). Regeringens övergripande politiska prioritering är full sysselsättning. Målsättningen är att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att 2020 är det EU-land som har lägst arbetslöshet. I propositionen lyfts ett antal reformer som är viktiga för regeringen fram, liksom vilka effekter dessa får för anslagsnivåerna och utgiftsramarna i förhållande till ekonomiska vårproposition (tabell 8.10 i propositionen). Inom utgiftsområde 13 prioriteras bl.a. jämställdhetsåtgärder, och för att stärka de ideella kvinnojourernas arbete ökas anslaget med 2015. För att ge Arbetsförmedlingen möjlighet att upprätthålla kvaliteten i arbetet med nyanlända flyktingars etablering föreslås ett tillskott under utgiftsområde 14. Inom utgiftsområde 14 betonar regeringen särskilt insatser för unga och långtidsarbetslösa. Målet är att ingen ung människa ska behöva gå arbetslös i , den s.k. 90-dagarsgarantin. För att uppnå detta krävs investeringar i såväl jobb som praktikplatser och utbildning. Därför införs s.k. traineejobb inom välfärden, varigenom unga arbetslösa ges möjlighet att arbeta i välfärdssektorn och få relevant yrkesutbildning på av tiden. Traineejobben ska vara fullt subventionerade anställningar och kunna ges under maximalt . Tillsammans med en ökning av antalet utbildningsplatser innebär satsningen på traineejobb anslagsökningar på utgiftsområdet med 2015. Som en annan del av 90-dagarsgarantin föreslår regeringen ett utbildningskontrakt för unga arbetslösa utan avslutad gymnasieutbildning. I detta kontrakt ingår bl.a. möjligheten att studera med förhöjt studiebidrag för att få godkända gymnasiebetyg. Sammantaget innebär denna satsning anslagsökningar med 2015. När det gäller de långtidsarbetslösa ska samhället inte ge upp hoppet om att alla som kan och vill arbeta också ska kunna göra det, oavsett hur länge de varit arbetslösa. De insatser som långtidsarbetslösa har hänvisats till har varit ineffektiva och inte i tillräcklig utsträckning tagit vara på individens erfarenhet och kompetens. Regeringen vill därför avveckla den tidigare införda sysselsättningsfasen (även kallad fas 3) och ersätta den med en mer aktiv arbetsmarknadspolitik. I detta ingår bl.a. införande av s.k. extratjänster inom välfärdssektorn. Med sådana tjänster avses anställningar med ersättning motsvarande kollektivavtalsenlig lön där välbehövda uppgifter utförs inom respektive verksamhet. Sammantaget innebär förslaget om extratjänster anslagsökningar med 2015. För att ge Arbetsförmedlingen förutsättningar att genomföra ovan nämnda reformer och förbättra arbetsmarknadens funktionssätt föreslår regeringen att myndighetens förvaltningsanslag ökas med 2015. Ytterligare en viktig reform på området är förändringen av arbetslöshetsförsäkringen. Den högsta ersättningen vid arbetslöshet höjs till och därefter. Vidare föreslås att grundbeloppet i försäkringen höjs i två steg till per dag från . Sammantaget innebär förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen en anslagsökning med 2015. På arbetsmiljöområdet förstärker regeringen verksamhet genom ökade anslag med 2015. I detta ingår bl.a. annat utökade resurser för att vidareutveckla ett tidigare initierat uppdrag som myndigheten har för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet. Ytterligare medel föreslås också för regional skyddsombudsverksamhet. Även arbetsmiljöforskningen liksom kompensförsörjningen inom företagshälsovården behöver förstärkas, varför regeringen inrättar ett nytt anslag, Arbetslivspolitik, som förs upp på budgeten och tillförs . Sammantaget innebär satsningarna på arbetsmiljöområdet och företagshälsovården anslagsökningar med 2015. På budgetens inkomstsida föreslås ett antal förändringar med koppling till utskottets beredningsområde. Regeringen föreslår bl.a. att jobbskatteavdraget trappas av för höga inkomster (över ca 50 000 ), vilket beräknas ge ökade skatteintäkter i storleksordningen 2,36 miljarder . Dessutom föreslås att nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga tas bort, detta eftersom regeringen inte anser att nedsättningen är en ändamålsenlig åtgärd för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. Till skillnad från de flesta andra sysselsättningssubventioner subventioneras i den nu gällande ordningen alla unga, dvs. inte bara de som är i behov av stöd. Regeringen vill därför att nedsättningen slopas till förmån för mer effektiva åtgärder. Den offentligfinansiella nettoeffekten av åtgärden beräknas till 2015 (tabell 6.14 i propositionen). Vidare föreslår regeringen en särskild löneskatt på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Som skäl för förslaget anför regeringen, förutom offentligfinansiella skäl, att man vill uppnå en ökad likformighet i skattesystemet. Den offentligfinansiella nettoeffekten av åtgärden beräknas till 2015 (tabell 6.14 i propositionen). Dessutom föreslås att uppräkningen av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt begränsas. I stället för att den nedre skiktgränsen räknas upp med konsumentprisindex plus , föreslår regeringen att den endast räknas upp med konsumentprisindex. Förändringen kommer enligt regeringen att öka skatteintäkterna med 2015 (avsnitt 6.6.4). Regeringen planerar även att slopa bestämmelsen om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete, dvs. en inskränkning i det s.k. RUT-avdraget (avsnitt 6.6.3). Allianspartierna (M, C, FP, KD) har presenterat en gemensam budgetmotion och har presenterat en budgetmotion . I respektive motion lämnar dessa partier förslag till nivåer på utgiftsramar för utgiftsområdena 13 och 14 som skiljer sig från regeringens förslag. Dessa förslag, liksom förslagen till preliminära utgiftsramar för respektive utgiftsområde åren därefter, framgår av tabellerna 1–4 nedan. Tabell 1 Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 13 Avvikelser från regeringens förslag M, C, FP, KD –3 956 207