yttr · H205SkU1y · 2014-11-27 00:00:00 — Det finns enligt regeringens mening, förutom likformighetsskäl, även offentligfinansiella skäl för att återinföra särskild löneskatt på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Detsamma gäller i fråga om inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Av förenklingsskäl bör en enhetlig skattesats tillämpas. Denna bör bestämmas till . Den offentligfinansiella bruttointäkten av en särskild löneskatt på beräknas uppgå till 2015 och nettointäkten till . Den varaktiga intäkten beräknas till . I allianspartiernas gemensamma partimotion 2014/15:3002 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 12 avslås regeringens förslag. Motionärerna anför att löneskatten för anställda gör det dyrare att anställa äldre i då behöver fler som arbetar längre upp i åldrarna. I partimotion 2014/15:3003 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del avslås förslaget vid inkomstberäkningen. Motionärerna anför att den demografiska utveckling som kommer att ha kommer att göra det i princip nödvändigt att höja pensionsåldern om inte välfärdsstaten ska urholkas. Att då göra det dyrare för äldre att vara kvar på arbetsmarknaden i ytterligare efter den officiella pensionsåldern är oklokt. I motion 2014/15:2250 av (M) begärs ett tillkännagivande om att kostnaden för att anställa äldre inte bör höjas. Politiken bör utformas så att personer som vill och kan jobba längre ges verktyg och möjlighet till det. Lagrådet har i sitt yttrande föreslagit att lagrummet omformuleras för att tydliggöra innebörden. Utskottet delar regeringens bedömning att likformighetsskäl talar för att en särskild löneskatt bör återinföras för äldre. Utgångspunkten är att all ersättning för arbete och all inkomst av näringsverksamhet bör beläggas med någon typ av socialavgift eller motsvarande skatt. Även offentligfinansiella skäl talar för att den särskilda löneskatten för äldre bör återinföras. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna. Lagrådets förslag om en omformulering av lagtexten tillstyrks. Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el och avslår motionsförslaget. Jämför avvikande mening 2 (SD). Regeringen tillsatte en utredning med uppdraget att ta fram lagförslag om införande av ett system för nettodebitering som även omfattar kvittning av energi- och mervärdesskatt och lämna lagförslag om vem som bör vara skattskyldig för energiskatt på el (dir. 2012:39). Utredningens betänkande Beskattning av mikroproducerad el m.m. (SOU 2013:46) överlämnades . I betänkandet föreslås bl.a. att en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el införs. I budgetpropositionen aviserade regeringen att senare under gå vidare med utredningens förslag om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el (prop. 2013/14:1 avsnitt 6.20). lämnade regeringen sitt förslag (prop. 2013/14:151, Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el). Innan förslaget kunde antas av och träda i kraft var det emellertid nödvändigt att Europeiska kommissionen godkände det vid en prövning mot statsstöds-reglerna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Under statsstödsprövningen framkom att förslaget sannolikt inte skulle kunna godkännas av kommissionen. Förslaget återkallades därför . För att förslaget skulle kunna träda i kraft så fort som möjligt togs emellertid en ny promemoria fram inom som innehöll ett förslag om att skattereduktionen ska lämnas som ett s.k. stöd av mindre betydelse. Promemorian remissbehandlades och lagrådsremitterades. Regeringen föreslår att en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el införs. Rätt till skattereduktion föreslås den ha som framställer förnybar el, i en och samma anslutningspunkt matar in förnybar el och tar ut el, har en säkring om högst i anslutningspunkten och har anmält till nätkoncessionshavaren att förnybar el framställs och matas in i anslutningspunkten. Rätten gäller fysiska och juridiska personer, dödsbon samt svenska handelsbolag. Med förnybar el avses elektrisk kraft som framställs från sol, vind, vågor, tidvatten eller jordvärme, från vattenbaserad energi som är alstrad i vattenkraftverk, från biomassa eller produkter som framställs från biomassa eller från bränsleceller. Med nätkoncessionshavare avses den som innehar nätkoncession. Med anslutningspunkt avses en och samma inmatnings- och uttagspunkt på elnätet där förnybar el matas in och el tas ut. Underlaget för skattereduktionen består av de kilowattimmar förnybar el som har matats in i anslutningspunkten under kalenderåret, dock högst så många kilowattimmar el som tagits ut i anslutningspunkten under . Om flera personer har anmält till nätkoncessionshavaren att de framställer och matar in förnybar el i en och samma anslutningspunkt, ska underlaget fördelas lika. Underlaget får inte överstiga , vare sig per person eller per anslutningspunkt. Skattereduktionen uppgår till underlaget för skattereduktionen multiplicerat med . Den som begär skattereduktion och som är ett företag får göra skattereduktion bara om skattereduktionen uppfyller villkoren för att anses vara stöd av mindre betydelse. avses detsamma som vid tillämpningen av kommissionens regelverk om stöd av mindre betydelse. Vid bedömningen av om skattereduktionen utgör stöd av mindre betydelse ska de villkor tillämpas som avser stöd inom jordbrukssektorn, om den som begär skattereduktionen bedriver verksamhet både inom denna sektor och inom någon annan sektor, och stöd inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, om den som begär skattereduktionen bedriver verksamhet både inom denna sektor och inom någon annan sektor än jordbrukssektorn. Begäran om skattereduktion ska göras i inkomstdeklarationen som ska lämnas efter utgången av det kalenderår som underlaget för skattereduktionen avser. Kontrolluppgift ska lämnas om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Kontrolluppgift ska lämnas för fysiska personer och juridiska personer av nätkoncessionshavaren. I kontrolluppgiften ska uppgift lämnas om hur många kilowattimmar el som har matats in i anslutningspunkten , hur många kilowattimmar el som har tagits ut i anslutningspunkten och anslutningspunktens identifikationsuppgifter. Om flera personer har anmält till nätkoncessionshavaren att de framställer och matar in förnybar el i en och samma anslutningspunkt, ska kontrolluppgiften också innehålla en uppgift om den procentuella andelen av underlaget för skattereduktionen. Kontrolluppgifter om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el ska även lämnas för begränsat skattskyldiga. Den som begär skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el ska lämna uppgift om underlaget för skattereduktionen i inkomstdeklarationen. Den som begär skattereduktion och som är företag ska i inkomstdeklarationen lämna uppgift om annat stöd av mindre betydelse som har beviljats företaget under beskattningsåret och de två föregående beskattningsåren samt de övriga uppgifter som behöver för att kunna bedöma rätten till skattereduktion. En elleverantör som levererar el till en mikroproducent är skyldig att ta emot den el som matas in från mikroproducentens produktionsanläggning. Detta gäller dock inte om mikroproducenten har ingått avtal med någon annan om att ta emot elen. Skattereduktionen kommer att följas upp och utvärderas när den tillämpats under minst två kalenderår. Ändringarna i ellagen, inkomstskattelagen och skatteförfarandelagen träder i kraft . Bestämmelserna i inkomstskattelagen ska tillämpas i fråga om el som har matats in och tagits ut i anslutningspunkten fr.o.m. . Bestämmelserna i skatteförfarandelagen ska tillämpas första gången på uppgifter som avser . anför i kommittémotion 2014/15:2892 av m.fl. yrkandena 4–6 att bör avslå förslaget om att införa nya paragrafer i inkomstskattelagen (1999:1229) som är kopplade till skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Vidare föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avstå från att införa skattereduktion för mikroproducerad el. riskerar förslaget enligt motionärerna att bli kostsamt och får dessutom till följd att elproducenter som verkar på affärsmässig grund får en reducering på intäktssidan. Införandet av detta system är till synes uteslutande kopplat till att främja solceller. Slutligen föreslår motionärerna att avslår förslaget om att en elleverantör som levererar el till en elanvändare som har rätt till skatte-reduktion för mikroproduktion av förnybar el enligt 67 kap. inkomst-skattelagen (1999:1229) ska vara skyldig att ta emot den el som matas in från elanvändarens produktionsanläggning. Utskottet delar regeringens bedömning att privatpersoners och företags investeringar i produktion av el från förnybara källor för egen förbrukning kan underlättas med en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Utskottet noterar att regeringen avser att utvärdera förslagets effekter när skattereduktionen har tillämpats under minst två kalenderår. Utskottet anser sammantaget att förslaget är väl avvägt och har inget att invända mot de överväganden som ligger till grund för det. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att slopa avdragsrätten för förvaltningsutgifter i inkomstslaget kapital och avslår motionen. Jämför avvikande mening 1 (M, C, FP, KD). Enligt 42 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, får fysiska personer dra av förvaltningsutgifter i inkomstslaget kapital bara till den del kostnaderna under beskattningsåret sammanlagt överstiger . Exempel på utgifter som i praxis har ansetts utgöra förvaltningsutgifter är arvoden till bankers notariatavdelning, depåavgifter, aviseringsavgifter för lån och bankfacksavgift. Begränsningen som rör de första infördes för att underlätta genomförandet av en förenklad löntagarbeskattning (SOU 1984:21, prop. 1984/85:180, bet. 1984/85:SkU60, rskr. 1984/85:375). I propositionen (1984/85:180 s. 71) framhölls å ena sidan bedömningen att ett slopande av avdragsrätten inte kunde förenas med principen om att avdrag medges för intäkternas förvärvande och bibehållande. Å andra sidan anfördes att förvaltningskostnadsavdrag är en mycket frekvent avdragspost som det i flertalet fall rör sig om små belopp. Ett slopande av avdragsrätten bedömdes därför medföra att granskningsresurser skulle frigöras och den maskinella hanteringen underlättas. Det framhölls också att förvaltningskostnader delvis har karaktären av privata levnadskostnader. Mot denna bakgrund gjordes bedömningen att förvaltningskostnader borde få dras av bara till den del kostnaderna överstiger under beskattningsåret. Konsekvensen av denna begränsning bedömdes bli att avdrag för förvaltningskostnader i stort sett skulle komma att upphöra för fysiska personer. Begränsningen om har behållits sedan den infördes. Vid införandet av IL byttes däremot uttrycket förvaltningskostnader ut mot förvaltningsutgifter, eftersom det inte är fråga om periodiserade utgifter (prop. 1999/2000:2, bet. 1999/2000:SkU2, rskr. 1999/2000:117). För att förtydliga lade man till att samtliga förvaltningsutgifter som ska dras av ska läggas samman under beskattningsåret och sedan dras av till den del de sammanlagt överstiger . Regeringen föreslår att avdraget för förvaltningsutgifter i inkomstslaget kapital avskaffas. Ändringen träder i kraft . Det finns både offentligfinansiella skäl och andra skäl som talar för ett slopande av avdragsrätten. Förvaltningsutgifter har delvis karaktären av privata levnadskostnader, vilka som huvudregel inte får dras av vid beskattningen. Ett exempel på utgifter där inslaget av privata levnadskostnader är påfallande är bankfacksavgifter. Förslaget avser endast avdragsrätten i inkomstslaget kapital och inte avdrag i inkomstslaget näringsverksamhet. Förslaget ökar därmed investerings-kostnaderna för privatpersoner som köper förvaltningstjänster, men påverkar inte företagens avdragsrätt. Att slopa avdragsrätten för förvaltningsutgifter i inkomstslaget kapital beräknas öka skatteintäkterna med 2015 och varaktigt. Om avdragsrätten inte slopas beräknas att ca 55 000 skattskyldiga kommer att yrka avdraget 2015. Förslaget lagrådsremitterades under beredning i . Lagrådet lämnade förslaget utan invändning. I allianspartiernas gemensamma partimotion 2014/15:3002 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 13 föreslås att avslår regeringens förslag om slopat avdrag för förvaltningsutgifter. I samband med att avdragsrätten för förvaltningsutgifter begränsades till kostnader som överstiger uttalades att detta skulle innebära att avdrag för förvaltningsutgifter i stort sett skulle upphöra för fysiska personer (prop. 1984/85:180 s. 71). Regeringen har anfört att eftersom begränsningen är nominellt bestämd och inte har ändrats trots att har förflutit sedan regleringen trädde i kraft, har effekten av reformen reducerats i takt med att den allmänna prisnivån stigit. Utskottet delar denna bedömning. Ett slopande av avdragsrätten för förvaltningsutgifter är därmed i linje med syftet med den ursprungliga reformen. Att slopa avdragsrätten för förvaltnings-utgifter innebär dessutom administrativa lättnader för . Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag och avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning och tillstyrker förslaget att inte förlänga de s.k. lättnadsreglerna för oäkta bostadsföretag när de går ut vid utgången av 2015. De s.k. lättnadsreglerna för oäkta bostadsföretag förlängs inte när de går ut vid utgången av 2015. En översyn av beskattningen av oäkta bostadsföretag har gjorts inom ramen för (Fi2012:04). Kommittén överlämnade sitt betänkande Vissa bostads-beskattningsfrågor (SOU 2014:1). Kommittén föreslog bl.a. att lättnads-reglerna för oäkta bostadsföretag inte ska förlängas när de löper ut utan ersättas med en generell sänkning av skattesatsen för utdelningar och kapitalvinster. Regeringen delar denna bedömning. Efter att lättnadsreglerna löpt ut kommer huvudregeln för onoterade andelar att gälla även för andelar i oäkta bostadsföretag. Denna innebär ett skatteuttag på utdelning och kapitalvinst . Kommitténs förslag i övrigt bereds vidare. Utskottet delar regeringens bedömning och tillstyrker förslaget. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att de s.k. 3:12-reglerna bör ses över. Reglerna för beskattning av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag (3:12-reglerna) bör ses över. Spänningarna mellan beskattning av arbetsinkomst och kapitalinkomst har ökat väsentligt /skattereform. Regeringen avser därför att se över beskattningen av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag bl.a. för att upprätthålla det ursprungliga syftet med regelverket. uttalade också, i samband med de förändringar i 3:12-reglerna som trädde i kraft , i ett tillkännagivande att regeringen noga bör följa utvecklingen och vid behov skyndsamt återkomma till med förslag om ytterligare justeringar i regelverket (bet. 2013/14:FiU1). Utskottet delar regeringens bedömning och välkomnar initiativet till att se över 3:12-reglerna. Finansiering av infrastrukturinvesteringar via skatter och avgifter Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att det behöver utredas hur infrastrukturprojekt kan finansieras respektive beskattas. Regeringen avser att ta ett samlat grepp på infrastruktur och bostadsbyggande . Såväl staten som kommersiella fastighetsägare har ett intresse av en väl fungerande infrastruktur. För många fastighetsägare innebär investeringar i infrastruktur att fastighetens markvärde ökar där investeringar görs. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning för att undersöka hur större infrastrukturprojekt kan finansieras genom uttag av en särskild skatt eller avgift och om det är möjligt att utforma en skatt eller avgift som fångar upp de värdeökningar som uppkommer med anledning av en infrastruktursatsning. Utskottet har inget att invända mot regeringens aviserade utredning om finansiering respektive beskattning av infrastrukturprojekt. Beskattning av den finansiella sektorn Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att förutsättningarna för och utformningen av en förändrad beskattning av den finansiella sektorn bör ses över. Regeringen bedömer att en utredning bör tillsättas för att se över förut-sättningarna för och utformningen av en förändrad beskattning av den finansiella sektorn. Den finansiella sektorn antas vara underbeskattad i och med mervärdesskatteundantaget för finansiella tjänster. En s.k. finansiell aktivitetsskatt (FAT) skulle kunna rätta till en sådan skattemässig obalans. En utredning bör tillsättas för att analysera om en sådan beskattning skulle vara samhällsekonomiskt effektiv. Utredningen bör vidare undersöka om förslag om en schablonintäkt för företag som bedriver bank- eller finansieringsrörelse (se SOU 2014:40) kan ersättas av en finansiell aktivitetsskatt. Inom Europeiska unionen pågår ett arbete med att ta fram en s.k. skatt på finansiella transaktioner (FTT). Utredningen bör slutligen undersöka vilka effekter en FTT kommer att få för . I avvaktan på utredningen är det dock regeringens ambition att införa en skatt på den finansiella sektorn som kan träda i kraft . En sådan typ av skatt som har föreslagit bedöms av kommittén kunna ge ökade skatteintäkter med ca . Utskottet delar regeringens bedömning att förutsättningarna för och utformningen av en förändrad beskattning av den finansiella sektorn bör ses över. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att skatteplanering genom fastighetspaketering respektive fastighetsbildningsåtgärder bör utredas. I finns långtgående möjligheter till uppskjuten beskattning när en tillgång avyttras inom en koncern. Beskattning ska i stället ske när tillgången lämnar koncernen. Genom s.k. paketering kan dock skattekrediter erhållas även då tillgångar säljs externt. Paketering är möjlig för alla typer av tillgångar, men får större betydelse för tillgångar med lång avskrivningstid. Fastigheter tillhör den kategori tillgångar som har längst avskrivningstid, och därmed får fastighetspaketering större betydelse än paketering av andra typer av tillgångar. En utredning bör tillsättas för att se över förekomsten av fastighetspaketering som ett verktyg för skatteplanering. Det bör i detta sammanhang även utredas om fastighetsbildningsåtgärder missbrukas för att undgå stämpelskatt och om en lagändring av detta skäl är motiverad. Utskottet delar regeringens bedömning att skatteplanering genom fastighetspaketering respektive fastighetsbildningsåtgärder bör utredas. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att det är lämpligt att kartlägga och analysera förekomsten av skatteplanering i välfärds-sektorn. Regeringspartierna och har kommit överens om ett antal utgångspunkter som ska utgöra grund för det fortsatta arbetet med att förverkliga en välfärd utan vinstintresse. En sådan utgångspunkt är att det är rimligt att verksamheter som får offentliga medel också beskattas i . Mot denna bakgrund är det lämpligt att förekomsten av skatteplanering i välfärdssektorn kartläggs och analyseras. Om kartläggningen och analysen visar att det finns anledning att vidta åtgärder för att stävja missbruk av skattereglerna avser regeringen att återkomma med förslag som motverkar sådant missbruk. Utskottet delar regeringens bedömning att det är lämpligt att kartlägga och analysera förekomsten av skatteplanering i välfärdssektorn. Ändrad beskattning av vissa biodrivmedel Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att minska befrielsen för såväl låginblandad som höginblandad FAME. bifaller även regeringens förslag att slopa den begränsning som innebär att skattebefrielse endast gäller upp t.o.m. 15 volymprocent HVO i dieselbränsle. Utskottet avstyrker motionen om att slopa den nuvarande skattesubvention som gäller för etanol som drivmedel. Jämför avvikande mening 2 (SD). Regeringens föreslår att befrielsen från energiskatt för fettsyrametylester () som låginblandas i dieselbränsle ska minskas från till av den energiskatt som gäller för dieselbränsle. Befrielsen från energiskatt för höginblandad FAME föreslås minskas från till av den energiskatt som gäller för dieselbränsle. Justeringar görs i bestämmelsen om skyldigheten för skattskyldiga att lämna de uppgifter som regeringen behöver för sin statsstödsrapportering till kommissionen. Hållbara biodrivmedel är delvis befriade från energiskatt och helt befriade från koldioxidskatt. Europeiska kommission har betraktat denna skattebefrielse som ett driftsstöd enligt de regler om statsstöd som finns i EUF-fördraget, och stödet måste därför godkännas av kommissionen. Kommissionen har beslutat om en förlängning av stödperioden fram t.o.m. utgången av 2015. Enligt de statsstödsbeslut som gällde fram t.o.m. är regeringen skyldig att rapportera till kommissionen att skattelättnaden inte medför någon överkompensation alternativt att agera för att åtgärda en eventuell överkompensation. Om en konstaterad överkompensation inte åtgärdas kan det ses som ett olagligt statsstöd, vilket innebär att de företag som överkompenseras riskerar att bli skyldiga att betala tillbaka den del av skattebefrielsen som motsvarar överkompensationen jämte ränta. har i uppdrag att rapportera till regeringen om någon överkompensation sker. Övervakningsrapporten visar att det förekom överkompensation för FAME, både i höginblandad och låginblandad form. Kommissionen har i sitt senaste statsstödsbeslut angett att bedömningen att stödordningen är förenlig med den inre marknaden förutsätter att regeringen genomför sina åtaganden, dvs. vidtar åtgärder för att förhindra överkompensation för FAME då åtgärden genomförs (ökning av energiskatten för FAME och en reform av övervakningssystemet). Den överkompensation som förelåg för FAME som används som drivmedel måste därmed åtgärdas utan dröjsmål. Överkompensationen åtgärdas enklast genom att energiskattebefrielsen minskas för FAME. Eftersom överkompensationen bara gäller hög- och låginblandad FAME bedöms det som rimligt att endast detta biodrivmedel berörs av ändringen. Prognosen tyder på att FAME kommer att vara ännu billigare än sin fossila motsvarighet. För att få till stånd långsiktiga villkor och undvika att överkompensation uppkommer igen, bör energiskatten därför höjas för hög- och låginblandad FAME så att höjningen motsvarar överkompensationen inklusive en viss säkerhetsmarginal. Därutöver måste en reform av det svenska övervakningssystemet göras, för att öka prognosernas kvalitet och tillförlitlighet. Övervakningsrapporterna ska också sammanställas oftare. Ändringar bör därför göras i bestämmelsen om skyldighet för de skattskyldiga att på begäran lämna de uppgifter som regeringen behöver för sin rapportering till kommissionen. Detta kan medföra att en skattskyldig kan behöva lämna de ifrågavarande uppgifterna oftare. Regeringen föreslår också att den begränsning som innebär att skattebefrielse endast gäller upp t.o.m. 15 volymprocent HVO i dieselbränsle slopas. Det HVO (hydrerade vegetabiliska och animaliska oljor och fetter) som förekommer på den svenska marknaden är ett s.k. avancerat biodrivmedel (andra generationens biodrivmedel). Sådana biodrivmedel har producerats från avfall, restprodukter, cellulosa från icke-livsmedel samt material som innehåller cellulosa eller lignin samt inte konkurrerar med livsmedelsförsörjning. HVO uppfyller även kraven på dieselbränsle i miljöklass 1, vilket innebär att bränslet kan användas i konventionella dieselmotorer utan att det behövs någon modifiering.