yttr · H205SkU1y · 2014-11-27 00:00:00 — Merkostnaderna för produktion av HVO jämfört med konventionellt dieselbränsle är så höga att ingen risk för överkompensation bedöms föreligga vid full skattebefrielse av biodrivmedlet. För att förbättra konkurrenskraften för HVO och andra biobaserade syntetiska drivmedel bör full befrielse från koldioxidskatt och energiskatt ges för hela den biobaserade andelen. Dagens regler, som innebär att skattebefrielsen för HVO endast gäller upp t.o.m. 15 volymprocent HVO i dieselbränsle, föreslås därför slopas med retroaktiv verkan fr.o.m. . Därmed blir energiskattereglerna mer överskådliga. Den höjda energiskatten på låginblandad FAME bedöms öka skatteintäkterna med 2015. Den införda energiskatten på höginblandad FAME medför ökade skatteintäkter med 2015. Förslaget bedöms sammantaget innebära att skatteintäkterna ökar med 2015. Den slopade begränsningen av skattebefrielsen för HVO bedöms inte ha några offentligfinansiella effekter , eftersom volymerna av HVO för respektive större aktör då bedöms ligga . Detsamma gäller perioden –. Med tanke på att HVO är ett nytt bränsle och att användningen i ökat snabbt föreligger en viss osäkerhet kring den framtida användningen. Ändringarna föreslås träda i kraft . När det gäller den slopade begränsningen av skattebefrielsen för HVO ska den tillämpas fr.o.m. . föreslår i partimotion 2014/15:3003 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del att den nuvarande skattesubvention som gäller för etanol som drivmedel avskaffas helt då den har en väldigt låg miljönytta och i sämsta fall en direkt negativ nytta. Av Energimyndighetens rapport framgår att energiskattebefrielsen för FAME medfört att det uppkommit en överkompensation vid inblandning av FAME i dieselbränsle. Eftersom energiskattebefrielsen utgör ett statligt stöd anser utskottet att det är angeläget att denna överkompensation åtgärdas för att undvika att de företag som tagit del av skattebefrielsen blir återbetalningsskyldiga. Utskottet instämmer i att överkompensationen lämpligen åtgärdas genom att energiskattebefrielsen för FAME minskas. Utskottet anser inte att det finns skäl att i övrigt förändra beskattningen av olika typer av biodrivmedel. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag och avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en höjning av fordonsskatten. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att endast koldioxidbeloppet ska höjas respektive att fordonsskatten inte ska höjas. Jämför avvikande meningarna 1 (M, C, FP, KD) och 2 (SD). Regeringen föreslår att fordonsskatten höjs för flertalet personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar i det koldioxidbaserade systemet. Höjningen sker genom att utsläppsnivån för när koldioxidbeloppet börjar tas ut sänks från till koldioxid per kilometer samt genom att koldioxidbeloppet höjs från till . För fordon som är utrustade med teknik för drift med en bränsleblandning som till övervägande del består av alkohol, eller helt eller delvis med annan gas än gasol, höjs koldioxidbeloppet från till . höjs den bränslefaktor som används vid beräkningen av fordonsskatten för dieseldrivna lätta fordon från 2,33 till 2,37. Fordonsskatten bör även fortsättningsvis användas som ett kompletterande styrmedel för att minska koldioxidutsläppen. För att öka den andel av fordonsskatten som beräknas utifrån fordons koldioxidutsläpp bör utsläppsnivån för när koldioxidbeloppet börjar tas ut sänkas från till koldioxid per kilometer. Därigenom ökar koldioxidrelateringen inom det koldioxidbaserade systemet för fordonsskatt. Ändringen innebär att nivån för när koldioxidbeloppet börjar tas ut närmar sig EU:s mål för de genomsnittliga koldioxidutsläppen från nya personbilar. För att öka differentieringen inom det koldioxidbaserade systemet för fordonsskatt bör även koldioxidbeloppet höjas. Ändringen innebär att ett koldioxidbelopp om tas ut vid beskattningen av lätta fordon som kan drivas med bensin eller dieselbränsle för varje gram koldioxid fordonet släpper ut per kilometer utöver . Differentieringen inom det koldioxidbaserade systemet för fordonsskatt bör även öka för fordon som är utrustade med teknik för drift med en bränsleblandning som till övervägande del består av alkohol, eller helt eller delvis med annan gas än gasol. Därmed ökar incitamentet att äga fordon med låga utsläppsvärden av koldioxid. Ändringen medför att den bränslefaktor som används vid beräkningen av fordonsskatten för fordon som kan drivas med dieselbränsle måste räknas om. Ändringen av bränslefaktorn innebär att fordonsskatten höjs för dieseldrivna lätta fordon. Fordonsskatten för personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar i det viktbaserade systemet höjs med för dieseldrivna fordon och för övriga fordon. Ändringarna träder i kraft . Vid ändringar av fordonsskatten i det koldioxidbaserade systemet bör följdändringar göras i det viktbaserade systemet för fordonsskatt. Detta för att undvika att de äldre fordonen, som allmänt sett är sämre från miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt, beskattas lindrigare. Förändringen i det viktbaserade systemet för fordonsskatt bör, för ett fordon med en vikt på mellan 1 400 och , motsvara den beloppsmässiga höjningen för ett genomsnittligt fordon i det koldioxidbaserade systemet för fordonsskatt. Skatten bör därför höjas i det viktbaserade systemet med för dieseldrivna lätta fordon och för övriga lätta fordon. Ändringen innebär att grundbeloppen och flertalet tilläggsbelopp höjs i det viktbaserade systemet för fordonsskatt. Förslagen om höjd fordonsskatt bedöms öka skatteintäkterna med sammanlagt 2015 (varav från den koldioxidbaserade och från den viktbaserade fordonsskatten). Ändringarna innebär att fordonsskatten höjs för flertalet personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar. Sammantaget innebär förslaget för de flesta fordonsägarna en höjning av fordonsskatten med mellan ca 100 och och fordon. Fördelningseffekterna av förslaget bedöms därför vara begränsade. Förslaget bedöms på lång sikt minska koldioxidutsläppen med ungefär koldioxid . Ändringarna föreslås träda i kraft . Allianspartierna föreslår i en gemensam partimotion 2014/15:2981 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 10 att fordonsskatten bör höjas genom att koldioxidbeloppet höjs. I partimotion 2014/15:3003 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del anförs att höjningar av fordonsskatten slår mot de som bor och verkar på landsbygden och kommer ha en negativ effekt på sysselsättningen samt bidra till urbaniseringstrenden. Motionärerna föreslår därför att fordonsskatten inte höjs. Utskottet anser i likhet med regeringen att fordonsskatten bör användas som ett kompletterande styrmedel till koldioxidskatten på drivmedel för att minska koldioxidutsläppen och att koldioxidrelateringen av fordonsskatten således bör öka. Den av regeringen föreslagna sänkningen av den utsläppsnivå vid vilken koldioxidbeloppet börjas tas ut samt höjningen av koldioxidbeloppet framstår därvid som väl avvägd. Utskottet tillstyrker därmed förslaget och avstyrker motionerna i denna del. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att höja skatten på bekämpningsmedel. Jämför avvikande meningarna 1 (M, C, FP, KD) och 2 (SD). Regeringen föreslår att skatten på bekämpningsmedel höjs från till per kilogram verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. Ändringen föreslås träda i kraft . Syftet med skatten på bekämpningsmedel är att av hälso- och miljöskäl minska användningen av sådana medel. Den nuvarande skattenivån () gäller . Syftet med skatten medför att det är lämpligt att den följer den allmänna prisutvecklingen. Med utgångspunkt från konsumentprisindex kan skattesatsen beräknas till per kilogram verksam beståndsdel 2015. Förslaget beräknas öka skatteintäkterna med . Allianspartierna föreslår i en gemensam partimotion 2014/15:3002 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 14 att förslaget om höjd skatt på bekämpningsmedel ska avslås. föreslår i kommittémotion 2014/15:2786 av m.fl. (SD) yrkande 4 att skatten på bekämpningsmedel inte ska höjas. Motionärerna anser att den höjda skatten blir en ytterligare pålaga på vissa redan hårt ansatta landsbygdsföretag som den kan ge vissa oönskade effekter eftersom den endast baseras på mängden verksamt ämne. Utskottet anser att det är motiverat av hälso- och miljöskäl att skatten på bekämpningsmedel följer den allmänna prisutvecklingen. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag och avstyrker motionerna i denna del. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att höja skatten på naturgrus. Jämför avvikande mening 1 (M, C, FP, KD). Regeringen föreslår att skatten på naturgrus höjs från per ton naturgrus till per ton naturgrus. Ändringen föreslås träda i kraft . Syftet med skatten på naturgrus är att åstadkomma bättre hushållning med naturgrus och påskynda utvecklingen mot alternativa material. Naturgrus är en ändlig resurs och är det möjligt att ersätta naturgrus med andra material. Den nuvarande skattenivån gäller . För att inte skattens styreffekt ska urholkas bör den anpassas efter förändringar i den allmänna prisutvecklingen. Med utgångspunkt från konsumentprisindex kan skattesatsen beräknas till per ton naturgrus 2015. Förslaget beräknas öka skatteintäkterna med . Allianspartierna föreslår i en gemensam partimotion 2014/15:3002 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 15 att förslaget om höjd skatt på naturgrus ska avslås. Utskottet anser att det, för att skattens styreffekt inte ska urholkas, är motiverat att den anpassas efter den allmänna prisutvecklingen. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag och avstyrker motionen i denna del. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att höja skatten på avfall. Jämför avvikande mening 2 (SD). Regeringen föreslår att skatten på avfall ska höjas per ton avfall. Ändringen föreslås träda i kraft . Syftet med avfallsskatten är att bidra till en minskning av mängden avfall som deponeras och att göra det lönsamt att återanvända, återvinna och genom andra metoder behandla eller utnyttja avfall. Den nuvarande skattenivån gäller . För att upprätthålla miljöstyrningen bör den anpassas efter förändringar i den allmänna prisutvecklingen. Med utgångspunkt från konsumentprisindex kan skattesatsen beräknas till ca per ton 2015 (efter avrundning uppåt från ). Förslaget beräknas öka skatteintäkterna med 2015. föreslår i kommittémotion 2014/15:2893 av m.fl. (SD) yrkande 2 att skatten på avfall ska bibehållas nivå. Utskottet anser att det, för att upprätthålla skattens miljöstyrande effekt, är motiverat att den anpassas efter den allmänna prisutvecklingen. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag och avstyrker motionen i denna del. Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att höja skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Jämför avvikande meningarna 1 (M, C, FP, KD) och 2 (SD). Regeringen föreslår att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer höjs per megawatt och månad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Det avdrag som medges när en kärnkraftsreaktor varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn höjs per megawatt och överskjutande kalenderdygn. Skattenivån har inte höjts . För att beakta förändringarna i den allmänna prisutvecklingen och skapa finansiellt utrymme föreslås att skatten höjs från till per megawatt och månad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Regeringen anser att den allmänna prisutvecklingen är överordnad förändringen av elpriset när syftet är att realvärdesäkra skatteintäkterna och skapa finansiellt utrymme. För att avspegla den förändrade skattesatsen föreslås även att det avdrag som medges när reaktorer är ur drift som överstiger 90 kalenderdygn höjs. Ändringen föreslås träda i kraft och beräknas ge en offentligfinansiell nettointäkt på . Kärnkraftsföretagen bedöms kunna bära den kostnadsökning som den höjda skatten innebär. De högre fasta kostnaderna för producenterna bidrar också till en omställning av energisystemet. Eftersom den ökade beskattningen minskar lönsamheten bedöms incitamenten att investera i befintlig eller ny kärnkraft påverkas negativt, vilket medför att prisbildningen på elmarknaden kan påverkas på lång sikt. Allianspartierna föreslår i en gemensam partimotion 2014/15:3002 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 16 att förslaget om höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ska avslås. anför i partimotion 2014/15:3003 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del att motsätter sig förslaget till höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. föreslår i kommittémotion 2014/15:2892 av m.fl. (SD) yrkande 2 att förslaget om en höjning av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ska avslås. Utskottet tillstyrker att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer höjs i enlighet med regeringens förslag i syfte att beakta förändringarna i den allmänna prisutvecklingen och skapa finansiellt utrymme. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Skattefriheten för flyg- och fartygsbränsle Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att skattefriheten för flyg- och fartygsbränsle som används för annat än privat ändamål bör begränsas så att den stämmer överens med . Regeringen anför att skattefriheten för flyg- och fartygsbränsle som används för annat än privat ändamål bör begränsas så att den stämmer överens med . Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skattefrihet för flyg- och fartygsbränsle, som gäller när bränslet förbrukas i luftfartyg och fartyg som används för annat än privat ändamål, har tolkats så att bl.a. yrkesmässiga transporter som ett företag gör inom den egna verksamheten har gett rätt till skattebefrielse. Av två avgöranden från framgår att reglerna i energiskattedirektivet ska tolkas restriktivt och att endast bränsle som används för transporter av passagerare eller varor mot ersättning, tillhandahållande av tjänster mot ersättning eller för offentliga myndigheters räkning kan omfattas av skattebefrielsen. Transporter som ett företag gör inom den egna verksamheten omfattas inte av skattebefrielsen. De svenska reglerna bör ändras så att de stämmer överens med . har därför tagit fram en promemoria där det föreslås att en uppräkning av de användningsområden som ger rätt till skattebefrielse ska införas i energiskattelagen. Promemorian har remissbehandlats. Det aviserade förslaget bedöms öka skatteintäkterna med (helårseffekt). Regeringen avser att återkomma till med ett förslag . Utskottet delar regeringens bedömning att skattefriheten för flyg- och fartygsbränsle som används för annat än privat ändamål bör begränsas så att den stämmer överens med . Koldioxidskatten på dieselbränsle i vissa skogsmaskiner Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att koldioxidskatten på dieselbränsle som används i skogsmaskiner i det område som skadades av skogsbranden i –bör sänkas . För att öka antalet arbetsmaskiner och därmed underlätta avverkningen av den skog som skadades av skogsbranden i –anser regeringen att koldioxidskatten på dieselbränsle som används i skogsmaskiner i detta område bör sänkas. Skattesänkningen bör gälla fram t.o.m. utgången av 2016. De fordon som bör omfattas är traktorer, motorredskap och terrängmotorfordon. Skogsnäringens timmertransporter bör inte omfattas. Nedsättningen bör uppgå till per liter. Den bör utformas på ett liknande sätt som den skattelättnad som gällde efter stormen och bör åstadkommas genom återbetalning av skatten i efterhand. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag /15. Åtgärden kommer att utformas i enlighet med och bör tillämpas retroaktivt från . Åtgärden bedöms minska skatteintäkterna med fördelat –2016. Utskottet delar regeringens bedömning att koldioxidskatten på dieselbränsle som används i skogsmaskiner i det område som skadades av skogsbranden i –bör sänkas . Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att energiskatten på dieselbränsle bör höjas utöver den årliga indexomräkningen. Utskottet avstyrker motionsförslaget om att höja återbetalningen av koldioxidskatt på diesel för skogs- och jordbruksmaskiner. Jämför avvikande mening 2 (SD). Regeringen bedömer att energiskatten på dieselbränsle bör höjas med per liter, utöver den årliga indexomräkningen. Befrielsen från energiskatt på biodrivmedel som ersätter fossilt dieselbränsle, t.ex. FAME och HVO, bör minskas med motsvarande belopp. En höjd energiskatt på dieselbränsle bör åtföljas av en sänkning av fordonsskatten för dieseldrivna lätta fordon. Energiskatten är ett viktigt styrmedel för att kostnadseffektivt uppnå målet om effektivare energianvändning. Det är angeläget att i ökad utsträckning ta ut energiskatt på fossila drivmedel efter bränslets energiinnehåll. Beräknad på energiinnehåll är skillnaden mellan skatten på dieselbränsle och skatten på bensin förhållandevis stor. För att minska skillnaden och fortsätta omläggningen av beskattningen till en energiskatt efter energiinnehåll bör energiskatten på dieselbränsle höjas med per liter. För hållbara biodrivmedel gäller viss befrielse från energiskatt och hel befrielse från koldioxidskatt. Denna befrielse utgör ett statligt stöd enligt EUF-fördraget. Enligt det statstödsbeslut som gäller t.o.m. är regeringen skyldig att rapportera till kommissionen att den skattelättnad som ges till dessa biodrivmedel inte medför någon överkompensation, alternativt att åtgärda överkompensationen. En överkompensation som inte åtgärdas kan leda till en återbetalningsskyldighet för de företag som fått del av skattebefrielsen. Höjningen av skatten på dieselbränsle medför därför att även energiskatten på de biodrivmedel som ersätter dieselbränsle, exempelvis FAME och HVO, också måste höjas för att undvika överkompensation. En utgångspunkt är att det sammanlagda skatteuttaget vid en viss genomsnittlig årlig körsträcka ska belasta lätta fordon drivna med fossila drivmedel lika, oavsett vilket drivmedel som används. En höjning av energiskatten på dieselbränsle föranleder därför en justering av bränslefaktorn i den koldioxidbaserade fordonsskatten och motsvarande skatteskillnad i den viktbaserade fordonsskatten. Ändringen bör träda i kraft . Det aviserade förslaget beräknas öka skatteintäkterna med 2015 (halvårseffekt) och 2016. föreslår i partimotion 2014/15:3003 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del att återbetalningen av koldioxidskatt på diesel för skogs- och jordbruksmaskiner höjs för att stärka böndernas konkurrenskraft. Utskottet instämmer i att energiskatten är ett viktigt styrmedel för att kostnadseffektivt uppnå målet om effektivare energianvändning. Då skillnaden mellan skatten på dieselbränsle och skatten på bensin, beräknad efter energiinnehåll, är förhållandevis stor anser utskottet att åtgärder bör vidtas för att i ökad utsträckning ta ut energiskatt på fossila drivmedel efter bränslets energiinnehåll. Utskottet delar således regeringens bedömning och avstyrker motionen. Koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen i vissa sektorer Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin och kraftvärmeanläggningar utanför handelssystemet samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna bör höjas till den generella nivån. Regeringen bedömer att koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin och kraftvärmeanläggningar utanför handelssystemet samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna bör höjas till den generella nivån. I det s.k. klimatskattepaketet ingick stegvisa höjningar av koldioxidskattenivån genom att –2015 begränsa nedsättningarna av koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter samt jordbruks-, skogsbruks-, och vattenbruksverksamheterna. Motsvarande höjningar gjordes även för bränslen för värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar utanför handelssystemet. Regeringen avser att fortsätta på den inslagna vägen efter klimatpaketets sista steg 2015 genom att återkomma med förslag om att helt slopa dessa nedsättningar av koldioxidskatten. Även den särskilda återbetalningsmöjlighet som gäller för den som har begränsat utsläppen av koldioxid i samband med förbrukningen av visst bränsle slopas. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag som kan träda i kraft . Åtgärden bedöms öka skatteintäkterna med 2016. Utskottet delar regeringens bedömning att koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin och kraftvärmeanläggningar utanför handelssystemet samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna bör höjas till den generella nivån. Ett bonus–malus-system för lätta fordon Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att det bör utredas hur ett s.k. bonus–malus-system kan utformas. Regeringen bedömer att det bör utredas hur ett s.k. bonus-malus-system kan utformas, dvs. ett system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus och fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid får högre skatt (malus). Drivmedelsskatterna (koldioxidskatten och energiskatten) spelar en viktig roll när det gäller att minska transportsektorns klimatpåverkan. Det kan dock finnas skäl att komplettera skatterna med andra styrmedel, t.ex. om incitamenten att utveckla ny teknik på fordonssidan är alltför svaga eller om nybilsköpare vid inköpstillfället inte i tillräcklig grad tar hänsyn till att miljöanpassade fordon kan ha lägre bränslekostnader. I ett sådant läge kan ett bonus–malus-system vara ett verkningsfullt styrmedel för att påverka sammansättningen av fordonsflottan. Det bör i detta sammanhang också tas ett helhetsgrepp om fordonsbeskattningen med syfte ett skapa ett mer renodlat och transparent system vilket bedöms öka effektiviteten i styrningen. Ett bonus–malus-system bedöms kunna träda i kraft tidigast . Utskottet delar regeringens bedömning att det bör utredas hur ett s.k. bonus–malus-system kan utformas, dvs. ett system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus och fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid får högre skatt (malus). Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en utredning bör se över hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga fordon kan utformas. Regeringen bedömer att en utredning bör tillsättas för att utreda hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga fordon kan utformas. En avståndsbaserad skatt för tung trafik skulle kunna öka möjligheterna till kontroll av tunga vägtransporter och möjligheterna till styrning mot miljövänligare fordon samt bidra till att långväga godstransporter flyttas från lastbil till tåg och sjöfart. Det finns därför skäl att i högre grad internalisera den tunga trafikens kostnader för samhällsekonomin genom att införa en avståndsbaserad skatt för tunga fordon som omfattar utländska och svenska lastbilsåkare som trafikerar de svenska vägarna. En sådan skatt finns redan i vissa europeiska länder. Ambitionen är att detta skatten ska införas . Utskottet delar regeringens bedömning att en utredning bör tillsättas för att utreda hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga fordon kan utformas. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en utredning bör se över hur en skatt på flygresor kan utformas. Regeringen bedömer att en utredning bör tillsättas för att utreda hur en skatt på flygresor kan utformas. ska olika metoder undersökas för att få flyget att i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader. Regeringen anser att det bör utredas hur en skatt på flygresor skulle kunna utformas. Samordning bör då ske med EU:s system för handel med utsläppsrätter.