uprotokoll · H1A1NU23p · 2014-03-06 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2013/14:23 2014–03–06 Utskottet justerade protokoll 2013/14:22. Information från branschorganisationer om energieffektiviseringsdirektivet Verkställande direktör , Fastighetsägarna, informationschef , Bostadsrätterna, chef branschutveckling och företagande , VVS Företagen, verkställande direktör , Byggherrarna, verkställande direktör , Byggindustrier och energichef , HSB, lämnade synpunkter på genomförandet av energieffektiviseringsdirektivet. Utskottet överlade med stadsrådet om regeringens ståndpunkt till kommissionens förslag om en klimat- och energipolitisk ram 2020-2030 (KOM(2014) 15). Underlaget för behandlingen utgjordes av regeringens redovisade ståndpunkt i en faktapromemoria från (2013/14:FPM56) (se bilaga 2). Vid besöket närvarade även politiskt sakkunnige , pressekreterare , ämnesråd , kansliråd samt departementssekreterarna , . Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. S-, MP- och V-ledamöterna anmälde följande gemensamma avvikande menig: Alliansregeringens förslag på svensk linje om EU:s klimat- och energimål 2030 saknar helt de ambitioner som anstår ett land som vill ta ansvar för klimatfrågan och driva på utvecklingen i EU och världen. Vi anser att linjen i stället bör spegla högre ambitioner och utgå ifrån analysen att satsningar på förnybar energi och energieffektivisering säkrar ett effektivt klimatarbete som det stärker utvecklingen med nya jobb. Våra respektive partier är överens om att det krävs tre bindande och ambitiösa mål. Vi har skillnader i hur mycket högre ambitionsnivå som är nödvändig vilket vi också redovisar i partiernas respektive avvikande meningar. Tillsammans är vi dock överens om följande gemensamma uppfattning om regeringens ståndpunkt: har med bred majoritet beslutat förorda tre tydliga klimat- och energimål som ska genomföras av EU-länderna tillsammans – en linje som är betydligt mer ambitiös än kommissionens och regeringens. Om rådet lyssnar till sparas mycket tid som är viktigt både i arbetet att förbereda klimattoppmötet i och för att få europeiska energiaktörer att investera i förnybar energi och energieffektivisering. Detta talar starkt för att bör driva på för att få rådet att samla sig kring en position med utgångspunkt utifrån vad parlamentet pekade ut, istället för att som förorda en urvattnad modell där målen för andelen förnybar energi och effektivisering inte görs bindande för medlemsstaterna. bör i detta sammanhang när det gäller utsläppsmål till 2030 förorda ett tydligt mål som gäller för utsläppen från EU och inte ett mål som inkluderar oklara utsläppsreduktioner utomlands. Även när det gäller målen för andelen förnybar energi och energieffektivisering anser vi att regeringens hållning är alltför passiv. S-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: För socialdemokraterna är det självklart att en svensk regering ska agera för ett kraftfullt klimatarbete både i och internationellt. Kommissionens förslag till nya klimatmål innebär att EU sänker ambitionerna rejält för den gemensamma klimatpolitiken. Vi är djupt kritiska till att regeringen under hela processen motarbetat bindande mål för förnybar energi och energieffektivisering. I en avgörande fråga för klimatet och EU:s ekonomiska utveckling har lagt ner sin röst. Detta är märkligt eftersom det finns en bred politisk majoritet i som stödjer tre bindande mål: för utsläppsminskningar, för andelen förnybar energi och för energieffektivisering. För att vara pådrivande i det internationella klimatarbetet hade det krävts mer av den . Att medvetet bromsa utvecklingen i EU är kortsiktigt och riskerar att försvaga konkurrensförmåga. Därför borde det vara ett självklart svenskt intresse att driva på processen. Regeringen borde enligt vår uppfattning ha tagit ställning för ett för medlemsstaterna bindande utsläppsmål om en minskning på till 2030 och utan att involvera trixande med utsläppskrediter. Vi företräder också ett, för medlemsstaterna bindande, ambitiöst mål på förnybar energi i EU till 2030. Energisektorn står för en betydande del av utsläppen i och det krävs omfattande förändringar av medlemsstaternas energisystem för att klara detta. Det hållbara, fossilfria samhället är en möjlighet, men bara om de politiska ambitionerna inom klimat- och energiområdet förstärks. De insatser som krävs är inte bara bra för klimatet och för människors hälsa, de är även betydelsefulla för konkurrenskraften. Genom satsningar på investeringar i morgondagens teknik, infrastruktur och förnybar energi blir det enklare för både människor och företag att göra klimatsmarta val som fler jobb skapas. Vi anser också att det behövs ett ambitiöst bindande mål för energieffektivisering i EU till 2030. Energieffektivisering, i form av både energibesparingar och smartare energianvändning är viktiga medel för att nå ett hållbart samhälle. Att energianvändningen ökar innebär att utvecklingen går åt fel håll, och det är tydligt att dagens styrmedel inte räcker till. Vi anser att rådet bör uppdra till kommissionen att återkomma med ett förslag på ett ambitiöst bindande mål för energieffektivisering . Att har föreslagit ett mål på energieffektivisering till 2030 bör beaktas i sammanhanget. Vidare är det viktigt att inte betrakta energieffektiviseringsåtgärder som kostnader, utan som lönsamma investeringar, som dessutom minskar såväl sårbarhet som elkostnader för både hushållen och industrin. MP-ledamoten anmälde följande avvikande mening: röstade i för att EU ska ha tre bindande klimatmål till 2030: minskade utsläpp, förnybar energi och energieffektivisering. Vi menar att detta är vad borde ha drivit, och att man liksom andra länder som redan tidigt i processen försökt påverka kommissionens förslag i progressiv riktning borde ha drivit detta redan från början. I detta sena skede, när regeringen genom sin saktfärdighet minskat sina möjligheter att påverka, bedömer vi dock att den position som läggs fram i den gemensamma rödgröna avvikande meningen är den mest strategiska. Energisektorn står för en betydande del av utsläppen i och det krävs omfattande förändringar av medlemsstaternas energisystem. Som drivkraft för detta anser jag att det behövs ett bindande mål om förnybar energi till 2030. Det för medlemsländerna icke bindande målet om förnybar energi som kommissionen föreslagit och som den ställt sig bakom är så lågt satt att det skulle innebära att den förnybara energin byggs ut i långsammare takt än . Om utvecklingen skulle fortsätta som skulle EU nå förnybar energi till 2030. För att nå ett hållbart samhälle krävs dessutom större fokus på energieffektivisering, i form av både energibesparingar och smartare energianvändning. Jag står därför alltså också bakom ett bindande mål om energieffektivisering. Båda dessa mål bör vara bindande på medlemsstatsnivå. Det bör här också poängteras att kommissionens egen analys pekar på att detta inte bara skulle minska hotet mot klimatet utan även leda till många nya jobb, minskat beroende av importerad gas och kolkraft, lägre energikostnader och bättre folkhälsa. Energieffektiviserings-åtgärder bör för övrigt inte ses som kostnader, utan som lönsamma investeringar som minskar sårbarheten och elkostnaderna för såväl hushållen som industrin. SD-ledamoten anmälde följande avvikande mening: En för central uppfattning är att eventuella bindande mål för att minska utsläppen av växthusgaser inte får äventyra vare sig de enskilda nationernas eller hushållens ekonomi. Jag anser att energieffektivisering är en angelägen åtgärd men att den i första hand bör skötas nationellt och på marknadsmässiga villkor. Förutsättningarna är alltför olika i EU:s medlemsstater för att gemensamma normer och system ska kunna appliceras. Mot den bakgrunden välkomnar jag att kommissionen inte föreslår några mål för energieffektivisering. ser jag det som bekymmersamt att sådana mål eventuellt kan bli aktuella . Beroendet av fossila bränslen, i första hand kol, måste enligt min uppfattning brytas . Jag är dock inte alls övertygad om att ett mål för andelen förnybar energi är den mest framkomliga vägen. Kärnkraften bör i stället tillåtas spela en större roll i EU:s fortsatta arbete med att minska växthusgasutsläppen. Att som ösa subventioner över förnybar energiproduktion med tveksam nytta som exempelvis vindkraft, solkraft och biodrivmedel är inte effektivt. V-ledamoten anmälde följande avvikande mening: Den borgerliga regeringens agerande under hela processen med framtagandet av klimat- och energimålen har varit passiv och avvaktande samt rent kontraproduktiv (som i vurmandet för internationella krediter). Andra jämförbara länder har spelat in konkreta krav till kommissionen i syfte att förbättra målsättningarna. Den har suttit tyst. Den svenska positionen i förhållande till kommissionens förslag om en ram för EU:s klimat- och energipolitik till 2030 är ännu en missad möjlighet för att verka för att EU för en mer ambitiös klimat- och energipolitik. Regeringens förslag innebär inte någon skärpning av kommissionens förslag och på det energipolitiska området ser jag det som en stor besvikelse att regeringen inte driver kraven på konkreta och mer ambitiösa mål för förnybar energi och för energieffektivisering. behöver länder som går före och tar klimatansvar. Därför lägger fram följande mål på det energipolitiska området: All energiproduktion ska vara förnybar till 2050. Till 2030 ska energiproduktionen bestå av förnybar energi. Vidare vill jag och även ålägga alla verksamheter att energieffektivisera sin verksamhet till 2030. Givet att världens utsläpp fortsätter att öka och att historiskt sett står för en stor del av den totala utsläppsmängden är detta att betrakta som minimikrav. Detta är målsättningar som företrädare för också har framfört i . Granskning av meddelande om en klimat- och energipolitisk ram 2020-2030 (NU29) Utskottet fortsatte granskningen av meddelande om en klimat- och energipolitisk ram 2020-2030 (KOM(2014) 15). En tydligare naturgasreglering (NU17) Utskottet behandlade proposition 2013/14:74 om en tydligare naturgasreglering. Näringspolitiska frågor (NU12) Utskottet behandlade motioner om näringspolitiska frågor. Mineralpolitiska frågor (NU14) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner om mineralpolitiska frågor. Utskottet fattade beslut i ärendet. Förslag till betänkande nr 14 justerades. vid punkt 1 dels av S-ledamöterna, dels av MP-ledamoten, dels av V-ledamoten, vid punkt 2 av MP- och V-ledamöterna, vid punkt 3 dels av S-ledamöterna, dels av MP-ledamoten, dels av SD-ledamoten, dels av V-ledamoten, vid punkt 4 av S-, MP- och V-ledamöterna, vid punkt 5 av MP-ledamoten, vid punkt 6 av MP- och V-ledamöterna, vid punkt 7 av MP- och V-ledamöterna, vid punkt 8 dels av S-ledamöterna, dels av MP- och V-ledamöterna, vid punkt 9 av MP-ledamoten, vid punkt 10 dels av S-ledamöterna, dels av MP- och V-ledamöterna, vid punkt 11 av V-ledamoten. Anmäldes sammanställning över inkomna EU-dokument. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . (KD), ordf. (MP), vice ordf. Boriana (M) x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande