uprotokoll · H2A1NU4p · 2014-10-21 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2014/15:4 2014–10–21 Utskottet justerade protokoll 2014/15:3. Utskottet överlade med statsrådet om regeringens ståndpunkt till kommissionens förslag om en klimat- och energipolitisk ram 2020-2030 (KOM(2014) 15). Underlaget för behandlingen utgjordes av regeringens redovisade ståndpunkt i en promemoria (se bilaga 2). Vid besöket närvarade även kansliråd , ämnesråd , departementssekreterare och praktikant , departementssekreterare och pressekreterare , samt departementssekreterare , Statsrådsberedningen. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. M-, FP-, C- och KD-ledamöterna anmälde följande gemensamma avvikande menig: Alliansens fyra partier välkomnar förslag på ett samlat ramverk för klimat- och energipolitiken , men anser att ambitionsnivån behöver höjas. EU behöver befästa sitt ledarskap och agera kraftfullt och konstruktivt för att åstadkomma en global klimatöverenskommelse vid klimatkonferensen i . Vi finner det anmärkningsvärt och mycket bekymmersamt att den nya regeringen tycks vara djupt oenig i centrala klimatpolitiska frågor och endast har presenterat en otydlig svensk ståndpunkt. Det är allvarligt om försummar möjligheten att spela en aktiv och konstruktiv roll i förhandlingarna genom att inte komma förberedd. Vi vill ha ett ambitiöst mål, sammantaget utsläppsminskningar på . Vi ställer oss bakom kommissionens förslag på utsläppsminskning inom EU jämfört med förutsatt att detta bördefördelas mellan medlemsstaterna på ett kostnadseffektivt sätt. Vi kan därutöver tänka oss att EU åtar sig utsläppsminskningar i form av internationella utsläppskrediter, förutsatt att andra utvecklade länder tar sin del av ansvaret i de internationella förhandlingarna. Denna typ av klimatprojekt, som bidrar till kostnadseffektiva utsläppsminskningar och dessutom tekniköverföring, efterfrågas av utvecklingsländer och vi ser därför allvarligt på att regeringen tycks avvisande till en högre ambitionsnivå på EU-nivå genom utsläppsminskningar i form av internationella krediter. Utsläppsmålet är överordnat förnybartmålet eftersom det viktigaste är att utsläppen minskar. Vi stödjer ett mål på förnybar energi inom EU som inte bördefördelas mellan medlemsländer. I och med att detta mål inte bördefördelas blir de nationella målsättningarna mycket viktiga. Förnybartmålet ska uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Vår syn på 27 procent-målet kan komma att ses över i ljuset av kostnads- och teknikutvecklingen. Syftet med förnybartmålet är att fasa ut fossila bränslen. Vi anser att energieffektivisering är ett viktigt verktyg för att nå det övergripande målet om utsläppsminskningar. Om ett mål om energieffektivisering sätts är det viktigt att målet kopplas till ekonomisk utveckling. Vi anser slutligen att energieffektivisering bör ha en framträdande roll i ramverket, men att det är viktigt att ramverket främjar en långsiktigt kostnadseffektiv politik. Vid utformningen av politiken för energieffektivisering bör minskade växthusgasutsläpp vara främsta prioritet. Sammanfattningsvis anser vi att utsläppsminskningsmålet måste vara överordnat eventuella ytterligare mål. utsläppsminskningsmålet ska bördefördelas mellan medlemsstaterna på ett kostnadseffektivt sätt. det är viktigt att driver användandet av internationella krediter som ett verktyg för att nå höjda utsläppsminskningsambitioner. Vi vill ha ett ambitiöst utsläppsmål, sammantaget . Vi ställer oss därför bakom kommissionens förslag på utsläppsminskning inom EU och vi kan tänka oss utsläppsminskning i form av internationella krediter. ett mål på förnybar energi inom EU bör införas, men inte bördefördelas mellan medlemsländerna. energieffektiviseringspolitiken bör utformas med syftet att minska växthusgasutsläppen som högsta prioritet. ska främja en långsiktigt kostnadseffektiv politik. det är viktigt att ett eventuellt mål om en energieffektivisering kopplas till ekonomisk utveckling samt att det inte bördefördelas mellan medlemsstaterna. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: anser att regeringen saknar det globala perspektivet i klimatpolitiken. Det krävs en insikt om att och EU på egen hand inte kan påverka koldioxidutsläppen i någon betydande utsträckning. Regeringens gå före-politik saknar stöd i forskningen och det finns ingenting som tyder på att andra länder minskar sina utsläpp mer på grund av att EU och går före med en mer ambitiös och kostsam klimatpolitik. Tvärtom kan en sådan politik faktiskt bidra till att öka utsläppen i andra delar av världen genom s.k. koldioxidläckage. Enligt bidrar varje procentuell ökning av elpriset till en minskning av exporten vilket sätter fokus på vikten av att upprätthålla god konkurrenskraft inom EU. tycker därmed att regeringen i förhandlingarna för den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att medlemsstaternas åtaganden ska kunna justeras till faktiska internationella avtal. Mot bakgrund av att koldioxidutsläppen ökar markant på andra håll i vår omvärld anser vi att det bör göras en djupare konsekvensanalys av effekterna av att en klimatpolitik ensidigt förs i en begränsad del av världen. är i det stora hela inte någon signifikant aktör och även om länder skulle nå nollutsläpp är den reella effekten av de globala utsläppen högst begränsad. vänder sig med anledning av ovanstående mot att regeringen på EU-nivå driver på för ytterligare kostsamma utsläppsminskningar. och fokus bör istället riktas mot energiforskning med målet att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen. Om förnybart inom EU ståndpunkt är liksom att klimatmål bör formuleras i termer av det miljöproblem som man vill lösa och inte i termer av de medel som finns för att lösa det. Forskning har visat att bindande mål för förnybar energi inom EU kraftigt kan öka kostnaderna utan att utsläppen för den delen minskar. Påfallande ofta så betyder en omställning till s.k. förnybar energi i realiteten höjda utsläpp av klimatgaser. är ett tydligt exempel på detta där kolkraften byggs ut kraftfullt trots världens mest ambitiösa satsningar på sol och vindkraft. I ljuset av detta är det märkligt att kärnkraftens betydelse över huvud taget inte finns med i diskussionen. Att kärnkraften som är att betrakta som klimatneutral ställs vid sidan av det som kallas ”förnybart” slår oerhört fel. mening är därför att regeringen ska verka för att kärnkraft ska likställas med s.k. förnybar energi. är kritiska till förslaget om en ökad europeisk utbyggnad av förnybar energi med intermittenta kraftkällor i fokus, såsom vind- och solenergi. Det råder skriande behov av en utbyggnad av europeisk infrastruktur med anledning av just dessa energislag. Utbyggnaden av förnybar energi i har resulterat i oerhörda kostnader, ökad användning av fossila bränslen samt skapar en otrygg leveranskapacitet av energi. vänder sig bestämt mot förslag om bindande mål om energieffektivisering. Effektivisering som sådan är ofta motiverad, men denna process sker normalt helt utan politiska påbud och kommer att ske så länge energi har en signifikant kostnad. Att man med ett pennstreck från politisk håll ska kapa stora delar – – av och energianvändning är ett stort feltänk som för tankarna till planekonomiska icke-demokratier. Inte bara skulle detta få brutala konsekvenser för vår ekonomi och välfärd där företag och arbetstillfällen skulle fly från kontinenten; miljöeffekterna skulle bli försumbara då och stagnation snabbt skulle kompenseras för i andra delar av världen. För övrigt är ambition att svensk industri ska växa och då är det rimligt att tro att energianvändningen kan behöva öka från . Energi i form av drivmedel och elektricitet är modern till hela vår civilisation och vårt välstånd och ersätter tidigare generationers tunga kroppsarbete. Den industriella revolutionen hade inte kunnat ske utan tillgång på el och olja. Arbetet för framtiden måste därför inriktas på att använda det välstånd som byggts upp för att satsa på forskning och innovationer för nästa generations energiframställning och med målsättningen att de nya teknikerna ska vara så billiga att de konkurrerar ut dagens fossila energi. Målet måste vara billig och ren energi som kan komma hela världen till del, inte ekonomisk stagnation och satsningar på dyra och resurskrävande energislag så som vindkraft och etanol. Så länge detta feltänk hänger sig kvar i och inom EU är varje utsikt att lyckas sänka de globala utsläppen av växthusgaser förlorade redan på förhand. Sammanfattningsvis anser att regeringen bör verka för en så kostnadseffektiv klimatpolitik som möjligt som förhindrar koldioxidläckage till andra länder utanför EU. att i förhandlingarna om den klimat- och energipolitiska ramen verka för att medlemsstaternas åtaganden ska kunna justeras till faktiska internationella avtal. att och fokus riktas mot energiforskning där målet är att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen. att kärnkraften, som är en klimatneutral energikälla, ska likställas med s.k. förnybar energi vid alla klimatförhandlingar inom EU. att bindande mål inte ska gälla för energieffektiviseringar. V-ledamoten anmälde följande avvikande mening: Enligt den svenska positionen inför förhandlingarna om EU:s klimat- och energimål till 2030 vill regeringen att utsläppen ska minska och målet för den förnybara energin ska höjas till . Gällande målet för energieffektivisering verkar regeringen landa på samma ståndpunkt som , till 2030. Detta ska vara bindande mål. säger regeringen att den trots den låga ambitionen i kommissionens förslag ska ”medverka till en uppgörelse med tydligt uttalade målsättningar om utsläppsreduktioner inom EU, förnybar energi och energieffektivisering.” Frågan uppstår förstås vad det egentligen är kommer att driva på mötet. Höjda ambitioner om eller kommer regeringen att acceptera kommissionens förslag rakt av? behöver länder som går före och tar klimatansvar. borde vara ett sådant land. Därför lägger fram följande mål: EU ska ha nollutsläpp och all energiproduktion ska då vara förnybar. Till 2030 vill att utsläppen av växthusgaser ska minska med jämfört med och minskningarna ska göras inom . Energiproduktionen ska 2030 bestå av förnybar energi. vill ålägga alla verksamheter att energieffektivisera sin verksamhet . Givet att världens utsläpp fortsätter att öka och att historiskt sett står för en stor del av den totala utsläppsmängden är detta att betrakta som minimikrav. Detta är målsättningar som företrädare också framfört i . föreslår också en grundläggande reform av EU:s handelssystem med utsläppsrätter, EU ETS. Handelssystemet ska vara EU:s viktigaste styrmedel för att minska utsläppen och det bör skapas ett högt pris för att smutsa ned. , med en prisnivå på /ton, fungerar inte systemet. välkomnar därför kommissionens förslag till åtgärder för att stärka handelssystemet, men kommissionens förslag är inte tillräckliga. vill ha ett lägre utsläppstak (d.v.s. en brantare linjär utsläppskurva) som korresponderar med kravet om totala minskningar på till 2030. vill också ha ytterligare åtgärder i närtid (d.v.s. ) för att komma till rätta med problemet med överutbud av utsläppsrätter och det för låga priset på utsläppsrätter. Jag och beklagar att regeringen inte presenterar någon konkret ståndpunkt kring detta. ser också att det behövs kompletterande åtgärder på både EU-nivå och det nationella planet för att minska utsläppen från t.ex. transportsektorn och jordbrukssektorn. skulle önska att regeringen hade ett förslag på området. Den tidigare borgerliga regeringens agerande under hela processen med framtagandet av klimat- och energimålen har varit passiv och avvaktande samt rent kontraproduktiv. Det framgår dock att den nya regeringen bestående av socialdemokrater och miljöpartister vill skärpa klimatmålet och målsättningen för förnybar energi. Det är positivt, men utifrån vad som behövs räcker inte detta. Det är också beklagligt att regeringen inte föreslår någon högre ambition för energieffektiviseringen. Därför lägger fram dessa väsentligt mycket ambitiösare klimat- och energimål som jag och hoppas att regeringen verkar för vid . Denna paragraf förklarades justerad. Anmäldes inkommen skrivelse (enligt bilaga 3). Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . (S), ordf. (M), x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande Utdrag ur kommenterad dagordning inför möte i allmänna rådet 6.Förberedelser inför Europeiska rådets möte = Europeiska rådets slutsatser Ett utkast till annoterad dagordning inför mötet i har delgivits nämnden. Något utkast till slutsatser finns ännu inte. Mötet blir det sista ordinarie under nuvarande ordförande i ledning. efterträds han på sin post av den före detta polske premiärministern . Huvudfrågan vid toppmötet väntas bli att nå en överenskommelse om kommissionens förslag till ett klimat- och energiramverk för . Förslaget presenterades och innehåller nya målsättningar för energi- och klimat till 2030. Beslutet kommer att vara avgörande för EU:s ambition inför klimattoppmötet i . fastställde att en överenskommelse om ett klimatmål skulle nås senast på och att ramverket skulle baseras på kommissionens förslag. En avstämning gjordes även på . Toppmötet väntas också behandla frågor kopplade till EU:s försörjningstrygghet på energiområdet. förväntas även diskutera den ekonomiska utvecklingen i EU men det är oklart vilken inriktning diskussionen kommer att ha. Enligt nuvarande information kommer inte att anta några slutsatser om de ekonomiska frågorna. Stats- och regeringscheferna väntas även i vanlig ordning diskutera utrikespolitiska frågor beroende på utvecklingen. I det fall har röstat för att godkänna den nya kommissionen som helhet, inklusive ny hög representant för utrikesfrågor, kommer att besluta om att utse den nya kommissionen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande målsättning är att en överenskommelse sker om ramverket för klimat och energi vid . Regeringen anser att ambitionerna i kommissionens förslag är för låga. Regeringen vill se en utveckling där EU inför COP21 ska kunna göra utfästelser i linje med ansvar och förmåga. Kommissionens förslag måste därför skärpas. Regeringen avser återkomma med preciseringar i denna del. Vad gäller de ekonomiska frågorna anser regeringen att det är centralt att skapa förutsättningar på såväl nationell som på EU-nivå för en ökad tillväxt och för fler och bättre jobb i EU. Komplettering, inkom : EU:s klimat- och energiramverk till 2030 Med hänvisning till särskild överläggning om EU:s klimat- och energiramverk till 2030 i Miljö- och , kompletteras härmed regeringens ståndpunkt med följande skrivning: Regeringen anser att ambitionerna i kommissionens förslag borde varit betydligt högre. Regeringen prioriterar nu att driva ett ambitiöst mål för utsläppsminskningar om och bindande för förnybar energi och energieffektivisering. Regeringen vill se en utveckling där EU inför COP 21 ska kunna göra utfästelser i linje med ansvar och förmåga som omfattar ett klimatmål om utsläppsreduktioner till 2030 jämfört med . Regeringen agerar därför för att skapa en process som möjliggör ökade ambitioner efter . Regeringen hade välkomnat ett högre mål om förnybar energi i trakterna kring . Vad gäller energieffektivisering så är det viktigaste att det blir ett bindande mål med en ambition om .. Regeringen bedömer att det är av stor vikt att få till stånd en överenskommelse om ramverket vid Europeiska Rådet som innehåller tre tydliga målsättningar för klimat, förnybar energi och energieffektivisering, för att kunna agera konstruktivt inför Klimatkonventionens COP 21 i och i enlighet med åtaganden som gjorts i klimatförhandlingarna. Regeringen anser därför att , trots den för låga ambitionen i förslagen, ändå ska medverka till en uppgörelse med tydligt uttalade målsättningar om utsläppsreduktioner inom EU, förnybar energi och energieffektivisering.