uprotokoll · H2A1MJU4p · 2014-10-16 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2014/15:4 EU:s klimat-och energipolitiska ram för 2020-2030 Utskottet överlade med klimat och miljöminister , , om följande: Allmänna rådets dagordningspunkt 6. Förberedelser inför Europeiska rådets möte Underlaget utgjordes av översänd ståndpunkt i kommenterad dagordning (dnr 1.6.2-382-2014/15) Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens övergripande målsättning är att en överenskommelse sker om ramverket för klimat och energi vid . Regeringen anser att ambitionerna i kommissionens förslag är för låga. Regeringen vill se en utveckling där EU inför COP21 ska kunna göra utfästelser i linje med ansvar och förmåga. Kommissionens förslag måste därför skärpas. Regeringen avser återkomma med preciseringar i denna del. Vad gäller de ekonomiska frågorna anser regeringen att det är centralt att skapa förutsättningar på såväl nationell som på EU-nivå för en ökad tillväxt och för fler och bättre jobb i EU. M-, C-, FP- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: Allianspartierna välkomnar förslag på samlat ramverk för klimat- och energipolitiken , men anser att ambitionsnivån behöver höjas. EU behöver befästa sitt ledarskap och agera kraftfullt och konstruktivt för att åstadkomma en global klimatöverenskommelse vid klimatkonferensen i . Vi finner det anmärkningsvärt och mycket bekymmersamt att den nya regeringen tycks vara djupt oenig i centrala klimatpolitiska frågor och ännu inte har presenterat någon skarp svensk ståndpunkt. Det är allvarligt om försummar möjligheten att spela en aktiv och konstruktiv roll i förhandlingarna genom att inte komma förberedda. Alliansens fyra partier ställer sig bakom förslag på utsläppsminskning inom EU förutsatt att detta bördefördelas mellan medlemsländerna på ett kostnadseffektivt sätt. Hur bördefördelningen sker får stor påverkan på varje MS andel av utsläppsminskningen. Vi kan därutöver tänka oss utsläppsminskning i form av internationella krediter förutsatt att andra utvecklade länder tar sin del av bördan i de internationella förhandlingarna. Denna typ av klimatprojekt, som bidrar till kostnadseffektiva utsläppsminskningar och dessutom tekniköverföring, efterfrågas av utvecklingsländer och vi ser därför allvarligt på att regeringen tycks avvisande till en högre ambitionsnivå på EU-nivå genom utsläppsminskningar i form av internationella krediter. Utsläppsmålet är överordnat förnybartmålet eftersom det viktigaste är att utsläppen minskar. Alliansen stödjer ett mål på förnybart inom EU som inte bördefördelas mellan medlemsländer. I och med att detta mål inte bördefördelas blir de nationella målsättningarna mycket viktiga. Förnybartmålet ska uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Alliansens syn på 27 %-målet kan komma att ses över i ljuset av kostnads- och teknikutveckling. Syftet med förnybartmålet är att fasa ut fossila bränslen. Vi anser slutligen att energieffektivisering är ett viktigt verktyg för att nå det övergripande målet om utsläppsminskningar. Om ett mål om energieffektivisering sätts är det viktigt att målet kopplas till ekonomisk utveckling. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: saknar det globala perspektivet i regeringens klimatpolitik. Det krävs en insikt om att och EU på egen hand inte kan påverka koldioxidutsläppen i någon betydande utsträckning. Regeringens gå före-politik saknar stöd i forskningen och det finns ingenting som tyder på att andra länder minskar sina utsläpp mer på grund av att EU och går före med en mer ambitiös och kostsam klimatpolitik. Tvärtom kan en sådan politik faktiskt bidra till att öka utsläppen i andra delar av världen genom så kallat koldioxidläckage. Enligt bidrar varje procentuell ökning av elpriset till en minskning av exporten vilket sätter fokus på vikten av att upprätthålla god konkurrenskraft inom EU. tycker därmed att regeringen i förhandlingarna för den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att medlemsstaternas åtaganden ska kunna justeras till faktiska internationella avtal. Mot bakgrund av att koldioxidutsläppen ökar markant på andra håll i vår omvärld anser vi att det bör göras en djupare konsekvensanalys av effekterna av att en klimatpolitik ensidigt förs i en begränsad del av världen. är i det stora hela inte någon signifikant aktör och även om länder skulle nå nollutsläpp är den reella effekten av de globala utsläppen högst begränsad. vänder sig med anledning av ovanstående mot att regeringen på EU-nivå driver på för ytterligare kostsamma utsläppsminskningar. och fokus bör istället riktas mot energiforskning där målet är att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen. Om förnybart inom EU ståndpunkt är liksom att klimatmål bör formuleras i termer av det miljöproblem vi vill lösa och inte i termer av de medel vi har för att lösa det. Forskning har visat att bindande mål för förnybart inom EU kraftigt kan öka kostnaderna utan att utsläppen för den delen minskar. Påfallande ofta så betyder en omställning till så kallad förnybar energi i realiteten höjda utsläpp av klimatgaser. är ett tydligt exempel på detta där kolkraften byggs ut kraftfullt trots världens mest ambitiösa satsningar på sol och vindkraft. I ljuset av detta är det märkligt att kärnkraftens betydelse över huvud taget inte finns med i diskussionen. Att kärnkraften som är att betrakta som klimatneutral ställs vid sidan av det som kallas ”förnybart” slår oerhört fel. mening är därför att regeringen ska verka för att kärnkraft ska likställas med så kallad förnybar energi. V-ledamoten anmälde följande avvikande mening: Enligt den muntliga föredragningen på utskottet är den svenska positionen inför EUs klimat- och energimål till 2030 att utsläppen ska minska och målet för den förnybara energin ska höjas till . Gällande målet för energieffektivisering verkar regeringen landa på samma ståndpunkt som , till 2030. beklagar att regeringen tagit så att ta fram konkreta och siffersatta målsättningar för EUs klimat- och energipolitik . Att ministern kommer till en överläggning med miljö- och jordbruksutskottet utan en skriftlig ståndpunkt med siffersatta mål med endast kvar till toppmötet är inte acceptabelt. behöver länder som går före och tar klimatansvar. borde vara ett sådant land. Därför lägger fram följande mål: EU ska ha nollutsläpp vid och all energiproduktion då ska vara förnybar. Till 2030 vill att utsläppen av växthusgaser ska minska med , jämfört med och minskningarna ska göras inom . Energiproduktionen ska 2030 bestå av förnybar energi. Och vi vill ålägga alla verksamheter att energieffektivisera sin verksamhet . Givet att världens utsläpp fortsätter att öka och att historiskt sett står för en stor del av den totala utsläppsmängden är detta att betrakta som minimikrav. Detta är målsättningar som vi också framfört i . föreslår också en grundläggande reform av EUs handelssystem med utsläppsrätter, EU ETS. Handelssystemet ska vara EUs viktigaste styrmedel för att minska utsläppen och att det skapas ett högt pris på att smutsa ned. , med en prisnivå på /ton, fungerar inte systemet. Vi välkomnar därför kommissionens förslag till åtgärder för att stärka handelssystemet, men kommissionens förslag är inte tillräckliga. vill ha ett lägre utsläppstak (d v s en brantare linjär utsläppskurva) som korresponderar med kravet om totala minskningar på till 2030. Vi vill också ha ytterligare åtgärder i närtid (d v s ) för att komma tillrätta med problemet med överutbud av utsläppsrätter och det för låga priset på utsläppsrätter. Vi beklagar att regeringen inte presenterar någon konkret ståndpunkt kring detta. ser också att det behövs kompletterande åtgärder på EU-nivå och det nationella planet för att minska utsläppen från t ex transportsektorn och jordbrukssektorn och vi skulle önska att regeringen hade ett förslag på området. Den tidigare borgerliga regeringens agerande under hela processen med framtagandet av klimat- och energimålen har varit passiv och avvaktande samt rent kontraproduktiv. I den muntliga föredragningen framgår att den nya SMP-regeringen vill skärpa klimatmålet och målsättningen för förnybar energi. Det är positivt, men utifrån vad som behövs räcker inte detta. Det är också beklagligt att regeringen inte föreslår någon högre ambition för energieffektiviseringen. Därför lägger fram dessa väsentligt mycket ambitiösare klimat- och energimål som vi hoppas att regeringen kan låta sig inspireras av inför Europeiska rådets möte . Ordförande konstaterade att det i övrigt inte fanns något att tillägga till den svenska ståndpunkten i detta skede. Denna paragraf förklarades justerad. Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET (S), ordf. (C), vice ordf x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande